bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Mot denna bakgrund bedöms ett system med investeraravdrag kunna träda i kraft tidigast . Investeraravdraget innebär att en fysisk person som förvärvar andelar i ett mindre företag i samband med att företaget bildas eller vid en nyemission får göra avdrag med hälften av anskaffningsutgiften för andelarna i inkomstslaget kapital. Avdrag medges dock med högst per person och beskattningsår. De tillskott som ger rätt till investeraravdrag får uppgå till högst per företag och beskattningsår. Avdraget ger investeraren en omedelbar skattesänkning genom att det kan kvittas mot inkomster i kapital. Om investeraren i stället har ett underskott i kapital ska hela den delen av underskottet som motsvarar investeraravdraget minska skatten . Som villkor för avdraget gäller bl.a. att företaget har ett löneunderlag som för betalningsåret eller för det beskattningsår som följer närmast efter betalningsåret uppgår till . Investeraren får inte heller ha tagit emot någon värdeöverföring, t.ex. utdelning, som överstiger årets vinst från företaget närmast före betalningsåret (karenstid). Om investeraren som följer närmast efter betalningsåret säljer andelarna eller tar emot en värdeöverföring som överstiger årets vinst från företaget, ska hela avdraget återföras (kvalificeringstid). Vid beräkning av gränsbeloppet för kvalificerade andelar ska av omkostnadsbeloppet som legat till grund för investeraravdrag beaktas. Ett införande av investeraravdrag bedöms minska skatteintäkterna med 2013. Varaktigt beräknas intäkterna minskas med då effekten av avdraget stabiliseras. Regeringen har aviserat att en uppföljning av investeraravdraget ska ske efter utgången av det andra kalenderåret efter det kalenderår då förslaget träder i kraft. föreslår i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del att förslaget avvisas, framför allt på grund av de risker för skatteundandragande som förslaget medför. Tillgången till kapital är en avgörande framgångsfaktor i nystartade och mindre företag samt i expansiva och innovativa företag. Dessa företag kan dock ha svårt att finna extern finansiering av sin verksamhet. Det gäller såväl externa lån som externt kapital, och det finns flera orsaker till detta. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att ett investeraravdrag bör införas för att underlätta kapitalanskaffningen för mindre företag. Utskottet anser inte att en eventuell risk för skatteundandragande innebär att förslaget av denna anledning bör avvisas, och avstyrker därför motionen på området. Skattereduktion för gåvor till ideella föreningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad skattereduktion för gåvor till ideella föreningar. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Skattereduktionen är och uppgår till högst för ett beskattningsår. För att den enskilde ska kunna få skattereduktion måste varje gåva uppgå till , och årets sammanlagda gåvor får inte understiga . Detta motsvarar ett underlag för skattereduktion om . Understiger underlaget görs ingen skattereduktion. Förmån av lämnad gåva och gåvor som utdelningsbeskattas ska också berättiga till skattereduktion. Att ge skattelättnaden i form av en skattereduktion innebär en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen som den bara belastar den statliga budgeten. Socialdemokraterna yrkar i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 13 att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad avdragsrätt för gåvor i enlighet med vad som anförs i motionen. yrkar i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 31 i denna del att avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer som bedriver hjälpverksamhet slopas. yrkar i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 13 att skattereduktionen för gåvor till ideella föreningar tas bort. Utskottet behandlade frågan vid bestämmelsens införande i yttrande 2011/12:SkU1y (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). Utskottet fann då i likhet med regeringen att en stark och livaktig ideell sektor är av stor betydelse för samhällslivet, demokratin samt den sociala välfärden, och att det fanns skäl att underlätta för den ideella sektorn att samla in medel från andra aktörer. En stimulans för privatpersoner att lämna gåvor till denna sektor kan stärka den ideella sektorn och öka dess självständighet. Utskottet instämde även i regeringens bedömning att det fanns anledning att vara försiktig vid utformningen av de ändamål som berättigar till skattereduktion. Utskottet hade ingen invändning mot att skattereduktion endast skulle beviljas för gåvor som lämnas för att främja vetenskaplig forskning eller för att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Med hänvisning till att det är fråga om lagstiftning som infördes och att regeringen har uttalat att en utvärdering efter en tids tillämpning av de nya reglerna är naturlig (prop. 2011/12:1 s. 448) anser utskottet att man bör avvakta en sådan utvärdering innan man överväger att förändra reglerna. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna. Avdrag för fackföreningsavgift och a-kasseavgift Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation och a-kassa. Jämför avvikande mening 4 (V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . Slopandet var en del av finansieringen av jobbskatteavdraget. yrkar i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del att avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation införs, för att fler ska välja att organisera sig i facket. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. Vidare återinförs avdragsrätten för medlemsavgift till a-kassa. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del av finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Därefter har regeringen vidtagit åtgärder för att det ska vara enklare och billigare att bli medlem i en a-kassa genom att det tidigare kravet på viss arbetad tid togs bort. kan därför även föräldralediga, sjuka eller arbetslösa bli medlemmar i en a-kassa. Enligt utskottets mening finns det därför ingen anledning att överväga att återinföra skattereduktionen för fackföreningsavgift eller medlemsavgift i a-kassa. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att ersätta nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar med en snålbilstrappa. Jämför avvikande mening 2 (MP). De nuvarande reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar består av två delar och tillämpades första gången vid taxering. Reglerna återfinns i 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229). Den första delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som infördes första gången . Dessa regler ger en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade bilar. Syftet med denna nedsättning var att ytterligare underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar och få beståndet av dessa fordon att öka. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Det innebär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som motsvarar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (dock maximalt med ) och för bilar som är utrustade med teknik för drift med alkohol görs motsvarande nedsättning till av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (maximalt med ). Den tidsbegränsade nedsättningen har förlängts vid fyra tillfällen, senast efter regeringens förslag i prop. 2011/12:1. gäller en gemensam tidsgräns för eldrivna bilar och för alkohol- och gasdrivna (undantaget gasol) bilar t.o.m. det beskattningsår som slutar (prop. 2011/12:1). yrkar i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 31 att förmånsbeskattningen av miljöbilar anpassas till partiets förslag om snålbilstrappa. Man vill avskaffa det nuvarande systemet och i stället koldioxidrelatera förmånsbeskattningen så att den som väljer en förmånsbil med låga koldioxidutsläpp premieras. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i detta system. Utskottet yttrade sig över förslag om snålbilstrappa senast i yttrande 2011/12:SkU1y, i samband med att utskottet behandlade regeringens förslag om en förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärden. Utskottet delade, då som , regeringens bedömning att det alltjämt finns behov av sådan stimulans för vissa miljöbilar och tillstyrkte att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet förlängdes för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Utskottet avstyrker därför motionärernas förslag om att ersätta det nuvarande systemet med en snålbilstrappa. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av bolagsskatten till och avstyrker motionsförslagen om högre nivåer för bolagsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). Inkomstskatten för juridiska personer sänks från till . Juridiska personer betalar endast statlig inkomstskatt. Skatten för juridiska personer uppgår sedan (prop.2008/09:65, bet. 2008/09:SkU19, SFS 208:1343). Senaste sänkningen var 1993 då skattesatsen sänktes från . Den nominella bolagsskatten är av central betydelse för företagens investerings- och lokaliseringsbeslut. Företagens hemmamarknad är hela EU-området. Detta gör det möjligt även för mindre företag, som tidigare enbart verkat på den nationella marknaden, att expandera verksamheten över de nationella gränserna. Bolagsskattens relativa nivå är en av de faktorer som företagen beaktar. Genom internprissättning och vinstöverföringar påverkar skattereglerna dessutom i vilket land företagen väljer att redovisa sina vinster. En sänkt bolagsskatt värnar svensk skattebas genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i och reducera incitamenten att skatteplanera. Därutöver kan en lägre formell bolagsskatt sänka företagens kapitalkostnad, vilket i sådana fall ökar kapitalinvesteringarna och BNP. Detta kan i sin tur leda till en högre sysselsättning. Det finns en internationell utveckling mot en mer omfattande skattekonkurrens mellan EU-länderna. De nya medlemsstaterna i EU har en avsevärt lägre bolagsskattesats än , som även de äldre medlemsstaterna har sänkt bolagsskattesatserna . Av de 27 medlemsländerna i EU är det endast åtta nationer som har högre skattesats än . I propositionen föreslås också en utvidgning av de regler som begränsar rätten till ränteavdrag. Förslaget medför en ökad skattebelastning för bolagssektorn i . Detta skapar ett offentligfinansiellt utrymme för att sänka bolagssektorns skattebelastning i motsvarande mån. En sänkning av bolagsskattesatsen minskar värdet på ränteavdragen, vilket dessutom minskar incitamenten att skatteplanera med hjälp av ränteavdrag. En sänkning av bolagsskattesatsen sänker kapitalkostnaden, men denna effekt motverkas till viss del av att det skattemässiga värdet av ränteavdragen minskar, vilket höjer avkastningskravet på lånefinansierade investeringar. Avgörande för genomslaget av en skattesatssänkning är hur företagen finansierar den marginella investeringen. Om finansieringen sker med egna medel, dvs. med i bolagen kvarhållna vinster, ger en skattesatssänkning större effekt på kapitalkostnaden än om investeringen finansieras med främmande kapital, dvs. I uppdraget till den företagsskattekommitté som regeringen beslutade om (dir. 2011:1) ingår att se över bolagsskattebasen i syfte att finansiera sänkningar av de skatter som betalas av bolagssektorn. Behovet av en sådan översyn ändras inte genom den sänkning av bolagsskatten som föreslås. Bolagsskattesänkningen från till medför minskade skatteintäkter med 2013. Socialdemokraterna avvisar i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del och yrkande 9 regeringens förslag till att sänka bolagsskatten till . Enligt motionärerna ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. Sänkningen av bolagsskatten är ett strukturellt riktigt förslag men vi bedömer att ekonomin inte tillåter en fullt så stor skattesänkning som regeringen föreslår. Det finansiella sparandet uppvisar en alltför låg bana för att vara förenligt med överskottsmålet. Vi föreslår därmed att bolagsskattesatsen sänks till 2013. Också i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 31 i denna del avvisas regeringens förslag till en sänkning av bolagsskattesatsen. Motionärerna anser visserligen att bolagsskattesatsen har betydelse för multinationella företags investerings- och lokaliseringsbeslut och för var företagen väljer att redovisa och beskatta vinst. Skattenivåns relation till övriga och har därmed betydelse för produktionen och sysselsättningen i . behöver inte ha lägsta bolagsskatt men dagens nivå kan vara skadlig för industrins konkurrenskraft och motionärerna föreslår därför att bolagsskatten sänks . Även i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och yrkande 7 i denna del avvisas förslaget om en sänkning av bolagsskatten. Motionärerna föreslår i stället en höjning till , eftersom den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig och medger en höjning. Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag även ska kunna bidra till hög ekonomisk tillväxt. Med hänsyn till bolagsbeskattningens betydelse för investeringar, tillväxt och sysselsättning i och för lokalisering och redovisning av vinster i finns det skäl att sänka bolagsskatten. Bolagsskattesänkningen bidrar till ett mer symmetriskt skattesystem med en större likabehandling av eget kapital och lån i bolagssektorn. En sänkt bolagsskatt värnar den svenska skattebasen genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i och reducera incitamenten att skatteplanera. Sänkningen ger starka incitament för näringslivet att öka sina investeringar, vilket leder till ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om en sänkning av bolagsskatten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av bolagsskatten och avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av expansionsfondsskatten till och avstyrker motionsförslagen om högre nivåer. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 4 (V). Enskilda näringsidkare och svenska dödsbon som driver näringsverksamhet har samma möjligheter som aktiebolag att expandera sin verksamhet med lågbeskattade medel genom att göra en avsättning till expansionsfond. Avsättningen är avdragsgill vid beräkningen av resultatet av näringsverksamheten, men en särskild skatt (expansionsfondsskatt) tas ut på på avsättningen till expansionsfonden. När avsättningen återförs till beskattning återfår man expansionsfondsskatten men måste i gengäld betala vanlig inkomstskatt och egenavgifter på beloppet, dvs. belopp motsvarande expansionsfondsskatten dras av från den slutliga skatten Det grundläggande syftet med expansionsfonden är att åstadkomma neutralitet mellan aktiebolag och företag som drivs som enskild firma eller handelsbolag. Regeringen föreslår att som en följd av att bolagsskattesatsen föreslås sänkas från till bör expansionsfondsskatten sänkas i motsvarande mån. Expansionsfondskatten sänks från av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond. Även befintliga avsättningar behandlas enligt de nya reglerna. Övergången till de nya reglerna sker genom att tidigare gjorda avsättningar anses återförda enligt nuvarande regler och genast återavsatta enligt de nya reglerna. Den föreslagna sänkningen av expansionsfondsskatten innebär en skattelättnad för de allra minsta företagen. Vid omvandlingen av den gamla fonden till en ny, avsatt med den nya expansionsfondsskatten, innebär förslaget dessutom en engångsförstärkning för företagen. Den sänkta expansionsfondsskatten utformas så att den omfattar redan gjorda avsättningar till expansionsfonden. Skillnaden mellan och återförs därför till dessa företag som en engångsförstärkning . Detta innebär tillfälligt minskade skatteintäkter 2013 med . År 20142016 beräknas intäkterna minska med . Socialdemokraterna avvisar i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del sänkningen av expansionsfondsskatten. Motionärerna anser att det är ett strukturellt riktigt förslag men bedömer att ekonomin inte tillåter en fullt så stor skattesänkning som regeringen föreslår. Det finansiella sparandet uppvisar en alltför låg bana för att vara förenligt med överskottsmålet. Expansionsfondsskatten bör sänkas till . Även avvisar i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 7 i denna del förslaget om en sänkning av expansionsfondsskatten från till . Som en följd av förslaget att sänka bolagsskattesatsen bör även expansionsfondsskatten sänkas i motsvarande mån för att åstadkomma neutralitet mellan aktiebolag och företag som drivs som enskild firma eller handelsbolag. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till sänkning av expansionsfondsskatten. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker ändringarna i reglerna om ränteavdragsbegränsningar som bl.a. innebär att avdragsförbudet utvidgas till att omfatta alla ränteutgifter inom intressegemenskapen. Tioprocentsregeln kompletteras med regler för schablonbeskattade företag. Tioprocentsregeln begränsas genom att en bedömning ska göras om koncernen har fått en väsentlig skatteförmån. Ventilen begränsas vidare till att endast omfatta räntebetalningar till räntemottagare hemmahörande i EES eller, under vissa villkor, i en stat med vilken har ingått skatteavtal. Vid bedömning av vad som är affärsmässigt motiverat enligt ventilen införs kriterier som särskilt ska beaktas vid denna bedömning. Utskottet avstyrker en motion om en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. Jämför avvikande mening 4 (V). Av inkomstskattelagen (1999:1229) följer att ränteutgifter som huvudregel får dras av. Avdragsrätten för ränta är inte beroende av om mottagaren av räntan beskattas eller när i tiden en sådan beskattning sker. Avdrag för räntan får göras det beskattningsår som den hänför sig till enligt god redovisningssed. Räntan behöver således inte ha betalats utan avdrag får normalt göras även för upplupen ränta. Som ett undantag från huvudregeln att ränteutgifter får dras av finns vissa begränsningar i avdragsrätten vid internt finansierade förvärv av delägarrätter från ett företag i intressegemenskap. Avsikten med bestämmelserna är att förhindra skatteupplägg med interna förvärv av delägarrätter inom en intressegemenskap. Bestämmelserna gäller endast för räntebetalningar mellan företag som befinner sig i intressegemenskap med varandra. Trots de begränsningsregler för ränteavdrag som gäller vissa skuldförhållanden inom en intressegemenskap har företag stora möjligheter att genom skatteplanering med ränteavdrag undgå bolagsbeskattning i . Det har framkommit att koncerner i stor utsträckning skatteplanerar med hjälp av ränteavdrag vid bl.a. externa förvärv av delägarrätter på samma sätt som vid interna förvärv av delägarrätter. Ett problem i sammanhanget är den s.k. tioprocentsregeln enligt vilken det finns en presumtion för affärsmässighet om mottagaren av räntan beskattas med . Skatteplaneringen ger upphov till inkomstbortfall i mångmiljardklassen. Avdragsmöjligheterna för ränteutgifter bör därför begränsas för att skydda den svenska skattebasen. Förslaget ska förhindra skatteupplägg med ränteavdrag inom en intressegemenskap, s.k. räntesnurror. Ränteavdragsbegränsningsreglerna utvidgas genom förslaget till att gälla ränteutgifter avseende alla skulder inom en intressegemenskap. Därmed görs ytterligare avsteg från den allmänna regeln om avdragsrätt. I övrigt föreslås följande ändringar i reglerna om ränteavdragsbegränsningar: Väsentligt inflytande: intressegemenskapsdefinitionen i 24 kap. 10 a § inkomstskattelagen ändras. Affärsmässigt motiverat: även om förutsättningarna enligt tioprocentsregeln inte är uppfyllda får ränteutgifter inom en intressegemenskap dras av om det skuldförhållande som ligger till grund för ränteutgifterna är huvudsakligen affärsmässigt motiverat. Tioprocentsregeln begränsas: om det huvudsakliga skälet till att skuldförhållandet uppkommit är att uppnå en väsentlig skatteförmån medges inte avdrag. Tioprocentsregeln kompletteras: med regler gällande schablonbeskattade företag. Ventilen begränsas: till att endast omfatta räntebetalningar till långivare/räntemottagare hemmahörande i EES eller, under vissa villkor, i en stat med vilken har ingått skatteavtal. Bedömningen av vad som är affärsmässigt motiverat enligt ventilen: det ska särskilt beaktas om finansieringen hade kunnat ske genom kapitaltillskott från det företag som innehar den aktuella fordran eller från ett företag som, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i det låntagande företaget. Back-to-back-bestämmelserna utvidgas: till att omfatta förvärv av delägarrätter i ett företag som efter förvärvet ingår i intressegemenskapen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas på ränteutgifter som avser tiden efter . Ändringen avser ränteutgifter för alla skulder inom en intressegemenskap oavsett när skuldförhållandet har uppkommit. Ändringen omfattar dock bara de ränteutgifter som uppkommit efter ikraftträdandet. Av konkurrensskäl är det också viktigt att samma regler gäller för nya och gamla lån. Begränsningen i avdragsrätten för interna lån förväntas öka skatteintäkterna med 2013. Det skapar ett offentligfinansiellt utrymme som ger möjlighet att sänka bolagsskattesatsen. I kommittémotion 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en konsekvensanalys av ett avskaffande av möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. Motionärerna anser att regeringens förslag är ett steg i rätt riktning men ifrågasätter om det bör vara möjligt att även fortsättningsvis dra av räntor enligt tioprocentsregeln och ventilen. Regelverket är svåröverskådligt och kräver dessutom att affärsmässighet tolkas.