bet · GZ01KU21 · 2012-06-07 00:00:00 — Därutöver understryker socialförsäkringsutskottet, liksom tidigare, vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . I ett protokollsutdrag från näringsutskottet påpekas att regeringen ännu inte har beslutat om en granskning som begärt. I protokollsutdraget hänvisas till tidigare uttalanden om vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika en onödig tidsutdräkt när det gäller att hörsamma tillkännagivanden, samt att det, om det trots detta skulle dra ut , är angeläget att regeringen lämnar fullgod information om orsakerna till fördröjningen. Sammantaget konstaterar att vissa beredningsåtgärder i ett begränsat antal tillkännagivanden har fördröjts. delar de nämnda utskottens bedömningar och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska bli beaktade. På sitt eget område konstaterar att tillkännagivandet om regeringens redovisning av resultatet av översynen av handläggningen av ärenden om bortförda barn har slutbehandlats i och med regeringens skrivelse i ämnet. När det gäller ej slutbehandlade skrivelser inom utskottets område saknar, med ett undantag, utskottet synpunkter. I fråga om ett ännu ej slutbehandlat tillkännagivande i frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen konstaterar utskottet att har gått sedan tillkännagivande. uttalade vid behandlingen av förra årets skrivelse att då inte kunde anses vara en acceptabel tidsutdräkt vad gäller behandlingen av ett tillkännagivande. Utskottet noterar i sammanhanget dels att den senast redovisade genomförda beredningsåtgärden rörande det aktuella tillkännagivandet är remissbehandlingen av en departementspromemoria , dels att regeringen har redovisat sin avsikt att under det året behandla frågan i en kommande proposition. I årets skrivelse anges att regeringen avser att behandla frågan i en proposition . Så har ännu inte skett. anser att regeringen ska återkomma med ett förslag till . Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller följdmotionen har utrikesutskottet i frågan om tidigare tillkännagivande om en ny krigsmateriellagstiftning bl.a. inhämtat från ansvarigt statsråd att regeringen avser att besluta om utredningsdirektiv. När det gäller det tidigare tillkännagivandet om tonnageskatt har skatteutskottet uttalat att man har förståelse för att regeringen vid beredningen av en lagstiftning om tonnageskatt behöver utreda närliggande frågor. förutsätter mot bakgrund av att regeringen nu agerar i frågan att det fortsatta arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt i kommer att fortskrida utan att ska behöva besluta om ett ytterligare tillkännagivande. Om så inte sker förbehåller sig skatteutskottet rätten att återkomma i frågan. När det gäller tillkännagivandet om lagstiftning vad avser sluten kontanthantering i detaljhandeln tar arbetsmarknadsutskottet fasta på att regeringen bl.a. så sent som hade diskussioner med arbetsmarknadens parter i frågan. , som har förståelse för att frågan är komplex och kan kräva fortsatta överväganden, bedömer att något tillkännagivande enligt följdmotionen inte kan anses behövligt. Den konstitutionella praxis som vuxit fram innebär bl.a. att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den tidsgräns när sådan anges som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas. önskar i sammanhanget erinra om sina tidigare uttalanden om vikten av att beredningsåtgärder inte onödigtvis fördröjs. Långa tidsutdräkter skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i . Utskottet vill här betona vikten av att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande bör påbörjas . Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det sagda avstyrker utskottet bifall till motionen 2011/12:K10 yrkandena 15. Regeringens hantering av ärenden om internationella barnbortföranden Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Mot bakgrund av tillkännagivande om en översyn av hur handläggningen av ärenden om bortförda barn kan förbättras och effektiviseras beslutade regeringen om skrivelse 2011/12:65. I skrivelsen redogörs för hur arbetet bedrivs och vilka åtgärder som har vidtagits i handläggningen av dessa frågor. Av skrivelsen framgår att har vidtagit ett antal åtgärder för att ytterligare främja samarbetet med andra länders centralmyndigheter. har också tagit initiativ för att aktivt informera både vårdnadshavare och myndigheter om vad som kan göras för att förebygga olovliga barnbortföranden samt ytterligare förbättra möjligheterna till snabba återföranden av barn som olovligen förts bort. Genom att handläggarna utvecklat sin kompetens och genom interna organisationsgrepp kunnat renodla fokus på barnbortförandeärendenas olika aspekter och vad som i övrigt redovisats ovan har det sammantagna resultatet blivit att verksamheten har förbättrats och effektiviserats i en rad avseenden. Genom regeringens skrivelse får det här aktuella tillkännagivandet anses slutbehandlat och utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. I riksdagsstyrelsens redogörelse (redog. 2011/12:RS4) anges att riksdagsstyrelsen beslutat att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska följa samma form som regeringens redovisning. I redogörelsen redovisas fyra riksdagsskrivelser, tre från /11 och en från /12. Samtliga skrivelser redovisas som slutbehandlade. Av redogörelsen framgår att ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av vissa begrepp i riksdagsordningen och en anpassning av dessa till regeringsformens begrepp (bet. 2010/11:KU14 mom. 7, rskr. 178) tycks ha fallit ut ur styrelsens aktuella redovisning. Tillkännagivandet gäller en utredning. Vidare saknas en redovisning av riksdagsstyrelsens beredningsåtgärder och av hur skrivelserna har slutbehandlats vid respektive riksdagsskrivelse. Utöver detta kan nämnas att en viss oklarhet får anses råda över slutbehandlingen av ytterligare en riksdagsskrivelse innehållandes ett tillkännagivande om skilda valdagar och valdagens förläggning (bet. 2009/10:KU19 mom. 2, rskr. tillkännagivande innebar att riksdagsstyrelsen borde låta utreda frågan om tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen och se över bestämmelserna om tidpunkten för beslut om ändringar i indelningen i utgiftsområden och behovet av att upphäva tilläggsbestämmelse 3.2.3 riksdagsordningen samt återkomma till med förslag. beslutade riksdagsstyrelsen att ge riksdagsdirektören i uppdrag att utreda frågan i enlighet med tillkännagivandet. beslutade riksdagsdirektören att ge finansutskottets kanslichef i uppdrag att utreda frågan med stöd av en referensgrupp bestående av gruppledarna. Av riksdagsdirektörens beslut framgår att uppdraget ska redovisas . Riksdagsstyrelsen har ännu inte återkommit med något förslag till i frågan varför den aktuella riksdagsskrivelsen fortfarande får anses som ej slutbehandlad. noterar att det är första gången denna redovisningsform används av riksdagsstyrelsen. Styrelsens beslut att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska följa samma form som regeringens redovisning är enligt utskottet värdefullt, inte minst eftersom den säkerställer en enhetlig behandling av samtliga riksdagsskrivelser vid ett och samma tillfälle. Utskottet noterar att det finns ett visst utrymme för ökad tydlighet i redogörelsen, t.ex. när det gäller redovisningen av beredningsåtgärder och hur skrivelser slutbehandlats samt att två ännu ej slutbehandlade tillkännagivanden har fallit bort från redogörelsen. Med det sagda föreslår utskottet att lägger redogörelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2011/12:65 Regeringens skrivelse 2011/12:65 Redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden. Skrivelse 2011/12:75 Regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Följdmotion med anledning av skrivelse 2011/12:75 2011/12:K10 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på ny krigsmateriellagstiftning i enlighet med tidigare tillkännagivande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med tidigare tillkännagivande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning om sluten kontanthantering i detaljhandeln i enlighet med tidigare tillkännagivande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola i enlighet med tidigare tillkännagivande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på förbud mot transfetter i enlighet med tidigare tillkännagivande. Redogörelse /12:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har gett skatteutskottet och övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen samt över eventuella motioner. Av de skrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser 23 beslut i ärenden där skatteutskottet har haft beredningsansvaret. I de allra flesta fallen gäller det skrivelser som har samband med lagstiftningsärenden som utskottet har berett . Tre tillkännagivanden har redovisats som inte slutbehandlade. Detta gäller de frågor som beskrivs här nedan. Utskottet delar regeringens bedömning, såvitt utskottet är berört, och avstyrker den i ärendet väckta motionen 2011/12:K10 av m.fl. (S) yrkande 2 om att tillkännager att regeringen bör återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med tidigare tillkännagivande. I yttrandet finns en avvikande mening (S, SD). skrivelse med anledning av yrkanden i motioner (S, M, V, KD, C, FP och MP) avser ett tillkännagivande om att en avveckling av reklamskatten bör prioriteras i den kommande budgetberedningen, dock med beaktande av de budgetpolitiska målen (rskr. 2001/02:201, bet. 2001/02:SkU20). Enligt redogörelser har frågan prioriterats för budgetåren 20032005 utan att förutsättningar har bedömts föreligga för finansiering av ett avskaffande av reklamskatten med beaktande av de budgetpolitiska målen. I redogörelsen redovisades att regeringen i den närmast föregående budgetberedningen hade funnit det möjligt att finansiera ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten (prop. 2005/06:1 Finansplan m.m. avsnitt 5.6.3) fr.o.m. . Skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar sänktes från och reklamskatten i övrigt från . höjdes gränsen för när skatt måste betalas . Skattesänkningen beräknades motsvara . I redogörelsen hänvisade regeringen till vad den hade framhållit i budgetpropositionen , nämligen att det är viktigt att den resterande reklamskatten kan avskaffas , men att finansiering saknas. I redogörelsen hänvisades till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 Finansplan m.m. avsnitt 5.7.3) hade aviserat ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten, vilket också har genomförts (prop. 2007/08:18 Sänkt reklamskatt för vissa periodiska publikationer). Samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program har därmed fått samma lägre reklamskatt som gäller för allmänna nyhetstidningar. Lagändringarna tillämpades retroaktivt fr.o.m. . I redogörelserna (s. 70), 2009 (s. 66), 2010 (s. 65) och 2011 (s. 60 f.) har regeringen hänvisat till att regeringen i budgetpropositionerna , 2010, 2011 respektive 2012 har angivit att frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten hade prövats i budgetberedningen. Regeringen vidhåller i redogörelserna uppfattningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen framhåller dock i den aktuella redogörelsen att den, med hänsyn till det ekonomiska läget, har fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. skrivelse med bifall till motion 2006/07: T241 av (C) yrkande 4 avser ett tillkännagivande om att regeringen ska påskynda beredningen av en tonnageskatt för sjöfartsnäringen och återkomma till med förslag till lagstiftning (rskr. 2006/07:115, bet. 2006/07:SkU11 punkt 2). I skrivelse 2011/12:75 (s. 61) anför regeringen att frågan om införande av tonnageskatt har utretts av (SOU 2006:20 Tonnageskatt). Betänkandet har varit på remiss och därefter beretts vidare. Vid beredningen har det framkommit att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen är bristfälliga. Beslutsunderlaget liksom utredningens förslag bedöms därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Regeringen ser det som nödvändigt att frågan om tonnageskatt analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd för sjöfarten beaktas. är sjöfartsnäringen en gynnad bransch och får ett omfattande sjöfartsstöd. Vidare har sjöfartsnäringen byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar av fartyg. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte utformas så att andra branscher missgynnas. Regeringen har därför för avsikt att på nytt och ur ett vidare perspektiv låta utreda frågorna om tonnageskatt och andra stöd till sjöfarten. Även sjöfartens konkurrenssituation kan i detta sammanhang behöva belysas ytterligare. Regeringen avser att återkomma till efter att en sådan utredning har genomförts. skrivelse med delvis bifall till motion 2010/11:Sk258 av och (båda M) avser ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadieseln ingår) kan minskas (rskr. 2010/11:183, bet. 2010/11:SkU21 punkt 2). I regeringens skrivelse 2011/12:75 (s. 70) anges att regeringen vårproposition (prop. 2010/11:100) angav sin avsikt att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 kan minskas . beslutade regeringen att uppdra åt att belysa skillnaderna i hälso- och miljöpåverkan mellan diesel av miljöklass 1 och miljöklass 3. I uppdraget ingår att utifrån genomförd samhällsekonomisk analys ge förslag på lämplig skatteskillnad mellan miljöklass 1 och miljöklass 3 och till hur denna skatteskillnad kan förändras över tiden . I denna del ingår också att bedöma hur marknadsandelarna för de två dieselkvaliteterna kan komma att ändras på grund av förändrade skatteskillnader. Uppdraget ska redovisas . I motion 2011/12:K10 av m.fl. (S) yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med det tidigare tillkännagivandet. Frågan har dragits i långbänk trots att det finns både ett tillkännagivande och en statlig utredning som har lagt fram förslag i ärendet. Regeringen har på de fem åren bara kommit fram till att man anser att den tidigare utredningen inte håller måttet, och vill därför tillsätta en ny utredning. Det är uppenbart att regeringen inte har prioriterat frågan om tonnageskatt på ett sådant sätt som har önskat. Reklamskattens konstruktion har medfört att en stor andel av skatten betalas av dagstidningarna som reklam t.ex. via tv och internet inte träffas av denna skatt. Utskottet noterar att regeringen i enlighet med intentionerna i tillkännagivande återkommande har prövat förutsättningarna för att ta bort reklamskatten utifrån den offentligfinansiella situationen. Senast inför budgetförslaget har regeringen kommit till slutsatsen att ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten inte kan tas. En sådan prövning är i överensstämmelse med tillkännagivandets ordalydelse. Utskottet förutsätter dock liksom tidigare att reklamskatten avskaffas i kommande förslag från regeringen. Det framgår av regeringens redogörelse att frågan om tonnageskatt bereds vidare så skyndsamt som möjligt. Utskottet vill betona att det i finns en samstämmig uppfattning om att det är angeläget att denna fråga snart får sin lösning. Utskottet vill framhålla att utmärker sig gentemot andra sjöfartsnationer inom EU genom att inte ge sjöfartsnäringen möjlighet att betala tonnageskatt som alternativ till vanlig inkomstbeskattning. Utskottet har också gjort bedömningen att frågan om tonnageskatt är viktig för rederinäringens utveckling i . Vidare har utskottet erinrat om att kommissionen i de strategiska målen för Europas sjötransporter har anfört bl.a. att tydliga och konkurrenskraftiga EU-ramar för tonnagebeskattning, inkomstbeskattning och statligt stöd bör upprätthållas och i tillämpliga fall förbättras mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av de tidigare riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport. Kommissionen har betonat att EU-flaggstater står inför en skarp konkurrens från flaggstater utanför EU. Allt detta motiverar enligt utskottets uppfattning att tonnageskatten ges en högre prioritet i det fortsatta arbetet. I motionen framförs förslag om ett nytt tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med det tidigare tillkännagivandet. Utskottet har tagit ställning till frågan om tonnageskatt (bet. 2011/12:SkU14) och uttalade då att man hade förståelse för att regeringen vid beredningen av en lagstiftning om tonnageskatt behöver utreda närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bl.a. hur det gällande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. Vidare måste man ta ställning till hur frågan med den latenta skatteskulden för rederinäringen ska lösas vid en övergång till tonnagebeskattning. Finansministerns besked om att en sådan utredning nu är på gång är positivt, men utskottet betonade att det är angeläget att arbetet kan slutföras skyndsamt. De berörda rederierna har ett berättigat behov av att få besked om tonnageskattens närmare utformning. Med anledning av att regeringen nu agerar i frågan och därmed följer tidigare tillkännagivanden förutsätter utskottet att det fortsatta arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt i kommer att fortskrida utan att ska behöva besluta om ett ytterligare tillkännagivande. Om så inte sker förbehåller sig utskottet rätten att återkomma i frågan. När det gäller tillkännagivandet med uppdrag till regeringen att undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadieseln ingår) kan minskas har detta arbete påbörjats i och med det utredningsuppdrag som har lämnats till . Utskottet förutsätter därmed att ärendet kommer att redovisas som slutbehandlat . Utskottet har inte någon kommentar med anledning av regeringens redovisning i övriga delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (FP). Tonnageskatt (S, SD) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (SD) anför: I skrivelsen redogör regeringen för de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som har meddelats i skrivelser till regeringen. När det gäller frågan om tonnageskatt har denna dragits i långbänk trots att det finns både ett tillkännagivande och en statlig utredning som har lagt fram förslag i ärendet. Det är uppenbart att regeringen inte har prioriterat frågan om tonnageskatt på ett sådant sätt som har önskat. Samtliga EU:s sjöfartsländer har infört tonnageskatt för att skapa likvärdiga konkurrensförhållanden. är ett undantag. Detta leder till att vi förlorar nybyggen av fartyg till andra länder och att fler fartyg flaggas ut. Vi anser att det är mycket olyckligt att regeringen, trots tidigare tillkännagivanden och påpekanden från bl.a. Utredningen om sjöfartens konkurrensförutsättningar, ännu inte har presenterat något förslag om tonnageskatt för sjöfartsnäringen. Inte minst har berörda rederier för att kunna planera sin verksamhet ett berättigat behov av att få besked om skattens närmare utformning. måste givetvis frågan om den latenta skatteskulden för rederinäringen lösas. Även om det är glädjande att regeringen nu avser att ta itu med frågan anser vi, med hänsyn till den passivitet som har visats, att bör ge regeringen till känna våra nu redovisade synpunkter om att återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med tidigare tillkännagivande. Därmed tillstyrker vi motion 2011/12:K10 yrkande 2. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen anmodade övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen. Regeringens redogörelse omfattar huvudsakligen regeringsbeslut för perioden den 1 januari31 . Den motion som har väckts med anledning av skrivelsen berör inte socialförsäkringsutskottets beredningsområde. redovisar i detta yttrande sina överväganden rörande behandlingen av de riksdagsskrivelser som gäller utskottets beredningsområde. I skrivelsen redovisas behandlingen av 16 riksdagsskrivelser i ärenden som beretts av socialförsäkringsutskottet. Hälften av dessa anges som slutbehandlade medan resterande ärenden ännu inte hade slutbehandlats . Av de skrivelser som inte hade slutbehandlats är en från /04, tre från /06, tre från /11 och en från /12. Utskottet konstaterar att de ärenden som utskottet uppmärksammade i sitt yttrande till (yttr. 2010/11:SfU4y) fortfarande kvarstår som inte slutbehandlade. När det gäller det äldsta ärendet, riksdagsskrivelse 2003/04:102 om aktivitetsersättning, anges bl.a. att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 10 s. 59) angett att en långsiktig och strukturellt riktig reform av aktivitetsersättningen kräver vidare analys och utredning och att ett sådant arbete har påbörjats i . Kvarvarande delar av moment 34 behandlas inom ramen för detta arbete. Utskottet noterar att regeringen i direktiv (dir. 2011:122) beslutat att en särskild utredare bl.a. ska föreslå hur de som omfattas av rätt till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Uppdraget ska redovisas . Detta ärende kan således inte förväntas bli slutbehandlat ännu på ett tag. Ett ärende som härrör från /06 gäller riksdagsskrivelse 2005/06:190 om misshandlade kvinnor. I redogörelsen anges att regeringen i regleringsbrevet uppdragit åt att redogöra för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen (2005:716) om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning. Som svar på uppdraget angav att det inte hade varit möjligt att ta fram statistik över ärenden i vilka bestämmelsen hade prövats. I regleringsbrevet förlängdes uppdraget till . Regeringen anger att myndighetens redogörelse inkom till regeringen och att regeringen med det inhämtade underlaget ska bereda frågan. Utskottet ställer sig frågande till att inte utan förlängt uppdrag förmått att ta fram begärd statistik men utgår från att regeringen återkommer till möjligt om det visar sig att tillämpningen av den aktuella bestämmelsen inte uppnår en godtagbar nivå.