· H001UU2 · 2012-12-05 16:57:15 — I regeringens budgetförslag görs det avräkningar i biståndet på 4,4 miljarder för flyktingmottagning i , som , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor på flykt, erhåller endast från regeringen. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser vi detta vara en olycklig prioritering. Vi anser det också vara en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som bistånd. Vi anser att regeringen i stället borde öka biståndet till . vill renodla biståndsramen och undvika att betrakta flyktingmottagande i som bistånd. Vi väljer i stället att flerdubbla anslagen till FN:s flyktingkommissariat UNHCR.Slutligen vill jag säga något om internationellt utvecklingssamarbete, Sadev. Regeringen deklarerade i budgetpropositionen att man hade för avsikt att avveckla Sadev. har i en motion däremot föreslagit att Sadev inte ska läggas ned utan i stället få möjlighet till en omstart, vilket var något även övriga oppositionspartier förespråkade. Det fanns alltså en majoritet i utskottet som motsatte sig en nedläggning av Sadev. I slutet av beredningen av detta betänkande beslutades det i stället om en uppgörelse, som vi tidigare hört om, mellan övriga oppositionspartier och Alliansen som handlar om att vi inte ska stå helt utan en utvärderingsfunktion utan att övergången till en ny verksamhet ska ske överlappande, att den nya funktionen ska ha ett stort mått av oberoende och fristående självständighet samt att biståndsministern ska samråda med utskottet kring hur den nya funktionen ska se ut. Vi anser naturligtvis att denna överenskommelse är långt mycket bättre än en nedläggning av Sadev. Vi anser dock att det fortfarande står ganska oklart om hur den nya utvärderingsfunktionen ska utformas, och framtiden för Sadev i är fortfarande oklar. anser att de problem som identifierats vid Sadev ska åtgärdas och att deras roll som oberoende myndighet ska stärkas. Men utifrån den information som vi har tilldelats kan vi inte se att dessa problem utgör en tillräcklig grund för avveckling. Vi väljer därför att stå kvar vid vår tidigare linje att förespråka en omstart av Sadev. Inledningsvis kan jag säga att i ett särskilt yttrande och i vår biståndspolitiska motion tydligt har beskrivit de satsningar som vi vill se i det svenska biståndet . Jag kan notera att är det parti som förespråkar de största ökningarna av svenskt bistånd 2013, och varje biståndskrona som vi föreslår är självklart fullt ut finansierad. Kortfattat kan jag säga att vi bland annat gör stora satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och på grundläggande rättigheter för kvinnor och män runt om på detta jordklot. Men vi gör också stora satsningar på additionellt klimatbistånd. Det är helt avgörande satsningar för att inleda den viktiga klimatomställning som behöver ske runt om på vårt jordklot, utan att det konkurrerar med det viktiga bistånd som vi ger på andra områden. Jag skulle ändå vilja använda mitt anförande i denna debatt till att tala om ett beslut som togs - ett historiskt beslut. biföll proposition 100, startskottet för det moderna svenska biståndet. Under dessa fem decennier har misstag begåtts och framgångar uppnåtts. Biståndstrender har kommit och gått, och olika strategier har avlöst varandra. En lång rad lärdomar kan dras utifrån de som har bedrivit utvecklingssamarbete. Jag ska i mitt anförande lyfta fram just proposition 100. Det som ofta slår mig i dagens biståndspolitiska debatt i denna kammare och utanför är hur historielös den är och hur vi ignorerar de stora erfarenheter som vårt land har. Satsningar kan lanseras som om de vore de första i sitt slag trots att de har testats förut. Att återuppliva gamla och misslyckade strategier kan lanseras som nytänkande.Vi låtsas som att vi uppfinner hjulet om och om igen. Låt mig ge några korta exempel. Den borgerliga regeringen talar om sig själv som den första regeringen som talar om resultatredovisning och stöd till demokratisering. Men redan i proposition 100 skrev man om vikten av att följa biståndets "förverkligande och effekt" och man pekade ut "medverkan till en samhällsutveckling i demokratisk riktning" som ett av biståndets huvudmål. När biståndsminister försöker lansera sig själv som pionjär på dessa områden är hon för sent ute.Efter mer än 50 år av svenskt bistånd har vi lärt oss att biståndet måste vara långsiktigt och förutsägbart om det ska vara framgångsrikt. Biståndsministerns tal om kortsiktiga satsningar på spisar till kvinnor är exempel på gammalt, beprövat och misslyckat svenskt bistånd. Långsiktigheten har under den borgerliga regeringen tyvärr på område efter område ersatts av alltmer av kortsiktiga projekt där resultaten ska kunna mätas snabbt.De ständiga omorganiseringarna av svenskt bistånd som vi har sett har dessutom gjort vårt bistånd har blivit allt annat än förutsägbart. I land efter land har tryckt på pausknappen. Bland våra partner växer frågetecknen om vad egentligen vill. Samma frågor växer också i flera av FN-organen. Under tid som svensk biståndsminister har stödet till flera FN-organ åkt upp och ned som en jojo. Ena året vill markera sitt missnöje genom neddraget stöd för att igen öka stödet kraftigt.Samtidigt har vi lärt oss att om biståndet ska göra skillnad krävs att det är människor i syd, de som känner fattigdomen och orättvisorna i sin vardag, som sätter dagordningen för det svenska biståndet. Men i går vi i den rakt motsatta riktningen. Alltmer ska detaljstyras från . Det är ett gammalt sätt att bedriva bistånd som vi vet inte fungerar.Fru talman! De kanske största misstagen som har gjorts i svensk biståndspolitik har uppstått när vi börjat kompromissa med målen med svensk utvecklingspolitik och låtit det svenska näringslivets egenintresse styra svenskt bistånd. växte satsningar på så kallat importstöd. Länder i syd i akut brist på utländsk valuta fick ekonomiskt stöd från för att kunna importera varor och tjänster för att hålla i gång sin industri- och jordbruksproduktion. Haken var att man villkorade stödet med att de skulle köpa just svenska varor och tjänster.Importstöd och andra former av bundet bistånd har gång på gång visat sig vara oerhört ineffektivt bistånd. Vill man uppnå resultat kan vi inte låta svenskt bistånd fungera som någon form av förtäckt näringspolitik. har också varit ett föregångsland på detta område. avvecklade i stort sett alla former av bundet bistånd.Det är därför som vi med oro nu ser hur biståndets dörrar återigen öppnas för det svenska näringslivet. Det statliga riskkapitalbolaget , som hårt kritiserats för ett svagt utvecklingsfokus, kommer att få i biståndsbudgeten. Vi ser hur utvecklingssamarbete och bistånd kanaliseras genom i stället för genom biståndskontor i delar av världen. Vi ser att svenska företag i allt högre utsträckning spelar en alltmer central roll när biståndet utformas.Låt mig vara väldigt tydlig. Om svenska företag vill understödja utvecklingspolitikens mål är jag den första att välkomna det. Men det finns en potentiell målkonflikt mellan näringslivets vinstintressen och biståndspolitikens mål om minskad fattigdom och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Det är en målkonflikt som helt ignoreras av dagens borgerliga regering. Risken är att vi kommer att se hur 70-talets biståndspolitiska misstag återupprepar sig.Fru talman! Just nu pågår ett intensivt arbete i biståndsminister närmsta krets. En biståndspolitisk plattform ska lanseras. har i stora delar frikopplats, och de många svenska folkrörelserna med stor erfarenhet av svenskt bistånd har knappt informerats och än mindre inkluderats i processen.Vänsterpartiet ser stora behov av att reformera svenskt bistånd. För som biståndsvänner har vi en hel del att vara bekymrade över när det kommer till biståndets utveckling . Det svenska biståndet har blivit alltmer splittrat. Vad som egentligen varit fokus, syfte och prioriteringar har varit oklart. Politiska beslut på andra områden har motverkat biståndet möjlighet att nå resultat. Exempel på det är fortsatt exportstöd till jordbruket i EU, fiskeavtal och avgifter för utländska studenter vid svenska högskolor. Svenskt bistånd har dessutom i flera fall kanaliserats via skatteparadis och bidragit till så kallad landgrabbing.Vi vill också från sida se ett jämställdhetsperspektiv som tydligare än ska genomsyra den svenska biståndspolitiken. Det är en sak som vi skulle önska i en ny svensk biståndspolitisk plattform. En viktig lärdom av de som vi bedrivit svenskt bistånd är att jämställt bistånd som inkluderar kvinnor också blir mer effektivt bistånd. Fredsprocesser har större möjligheter att lyckas om kvinnor inkluderas.När kvinnors hälsa och rätt till sin egen kropp garanteras ökar förutsättningarna för ekonomisk utveckling i hela samhället. När kvinnor får en möjlighet att få en egen inkomst och ett eget arbete lägger vi grunden för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Men då kommer vi att behöva både riktade satsningar på kvinnors rättigheter och att jämställdhetsperspektivet tydligt genomsyrar alla delar av vår biståndspolitik.Redan i mitten av 90-talet lyftes jämställdheten fram som ett nytt biståndsmål. Tyvärr har inte alltid retoriken om kvinnors rättigheter omsatts i verkliga satsningar. biståndsminister har talat om kvinnors rättigheter. Men har vi under den borgerliga regeringens tid vid makten sett hur satsningar på mödravård, preventivmedel, sexualupplysning och säkra aborter minskat. vill därför att av det svenska biståndet framöver ska öronmärkas för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.Fru talman! De lärdomar vi gjort i under av svenskt bistånd behöver vi också ta med oss internationellt. Vi har på oss att uppnå millenniemålen, det löfte som världens ledare har gett till världens fattiga, hungriga och förtryckta. Det är talande när vi tittar på de åtta millenniemålen att det mål som det är minst troligt att det uppnås är mål åtta. Det är det mål som handlar om nords ansvar och givarnas åtaganden.Vi såg hur biståndet minskade från EU-länderna med . utgör fortfarande bundet ineffektivt bistånd en stor del av flera länders biståndsbudgetar, och alltför ofta saknas ett tydligt jämställdhetsperspektiv.En lång rad EU-länder använder dessutom sina biståndsbudgetar för att finansiera verksamhet som knappast kan beskrivas som bistånd. Det handlar inte om småpengar. Det var som 2011 togs från EU-ländernas biståndsbudgetar för att finansiera flyktingmottagande i EU, utländska studenter vid högskolor i EU, skuldavskrivningar och olika former av bundet bistånd som gynnar näringslivet i EU snarare än jordens fattiga. Tyvärr kan vi i detta sammanhang notera att inte är något undantag.Nu ska nya utvecklingsmål utformas. spelar en central roll i detta arbete. Min förhoppning är att tar med sig de svenska erfarenheterna in i detta arbete. Jag vill att de nya hållbara utvecklingsmålen ska vara långsiktiga och förutsägbara och att de ska innebära tydliga skyldigheter för nord. Jag vill att de ska utgå från de fattigas perspektiv på utveckling och genomsyras av ett tydligt och konsekvent jämställdhetsperspektiv.Jag vill därför avslutningsvis yrka bifall till reservationerna 2 och 4. behandlar vi frågan om det svenska utvecklingsbiståndet, det vill säga alla de resurser som vi använder för att vara med och utgöra en del av bidraget för att nå utveckling i de delar av världen där människor lever under väldigt svåra förhållanden.Sverige är en stor biståndsgivare sett per capita men också i absoluta tal. Ser vi även till den aktiva roll vi har inom Europasamarbetet i EU ser vi att det svenska arbetet med dessa frågor är av stor vikt, inte bara för oss här i kammaren utan också för miljoner människor runt om i världen. uppgår det svenska biståndet till 38,2 miljarder.Det är en stor utmaning men också ett stort ansvar att säkerställa att våra biståndspengar går till rätt saker och att de används på bästa sätt. 38,2 miljarder innebär . Det är pengar som ska användas på ett ansvarsfullt sätt i länder som saknar kanske allt av det vi uppfattar som fungerande institutioner, rutiner och annat nödvändigt, som kanske inte existerar i de här länderna.Det är ett utmanande arbete, men det är viktigt att göra det. Det är också viktigt att kunna följa upp det, så att vi senare kan se mottagarna av det svenska biståndet i ögonen men också, när vi åker runt i , kan se våra egna skattebetalare i ögonen och berätta för dem att vi har använt deras skattepengar på absolut bästa sätt enligt vår förmåga, för att hjälpa till att skapa utveckling i länder som inte har det så bra som vi.Fru talman! Just nu befinner sig både EU och större delen av övriga världen i en djup ekonomisk kris. Det påverkar självklart också utvecklingsarbetet. kan, till skillnad från de flesta andra länder, på grund av välskötta statsfinanser ha ett fortsatt fokus på att utveckla och förstärka utvecklingssamarbetet.I vårt omfattande biståndsarbete är det också viktigt att vi följer upp detta på ett effektivt sätt med en bra och fristående utvärderingsfunktion. Det har gjorts tidigare och görs, men det måste förstärkas och förbättras.Därför är jag glad att vi har lyckats ha den goda dialog som vi har haft i den här frågan med Socialdemokraternas . Men jag vill också tacka från och från för deras samarbete i frågan. Jag tror att det är av stort värde för att kunna uppnå bästa möjliga utvärdering och uppföljning.Fru talman! Millenniemålen har spelat en viktig roll, men närmar de sig sin slutstation. ska målen vara uppfyllda. Vissa delar och några mål har hanterats mycket väl och har goda möjligheter att uppnås, medan andra ligger långt efter och riskerar att ha långt kvar även när slutdatumet nås.Även om det, som jag redan har sagt, har gått väl för några av de mål som finns och som sattes upp är det lång väg kvar att vandra. När man har nått slutstationen för de nuvarande millenniemålen är det viktigt att trots ekonomiska kriser återigen kraftsamla inom det internationella samfundet för att utvärdera, samordna och framför allt staka ut vägen framåt.Därför känns det väldigt bra att vår egen biståndsminister, som också är här , ingår i den högnivåpanel som har utsetts att ta fram och utveckla nästa steg i den globala utvecklingen. Att världens länder enas om vikten av utveckling och den gemensamma vägen framåt är en förutsättning för att människor som lever i utsatthet ska få möjlighet att förändra sina villkor på lång sikt.Regeringen har i årets budget valt att satsa extra mycket på de millenniemål som är i fara för att inte uppnås. I huvudsak satsas det på minskad barna- och mödradödlighet och ökad tillgång på vatten och sanitet samt miljömässigt hållbar utveckling, det vill säga millenniemålen 4, 5 och 7.En ökad tillgång till rent vatten och sanitära omständigheter har även bäring på minskad barna- och mödradödlighet, då säkra aborter och förlossningar i mångt och mycket är avhängiga av yttre såväl som inre omständigheter. Dåliga hygieniska förutsättningar kan leda till katastrofala konsekvenser av en egentligen ganska okomplicerad förlossning eller abort. Kvinnor drabbas ofta hårt av orättvisor runt om i världen, och inte sällan är de sprungna ur fattigdom.Därför är bekämpningen av världens fattigdom bland de viktigaste insatser som finns för kvinnor men också för utvecklingen som helhet. Därför riktar regeringen satsningen mot dem som behöver den allra mest och som är allra mest utsatta, nämligen kvinnorna och barnen.Då millenniemålen om minskad barna- och mödradödlighet dess värre ser ut att vara två av de mål som kommer att ha svårt att vara uppnådda 2015 är det av yttersta vikt att förblir en stark internationell röst i de så kallade SRHR-frågorna, det vill säga frågor rörande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att biståndet därigenom även fortsättningsvis fokuseras på de utmaningar som tar sin början i SRHR-frågor men som på influerar långt många fler problemområden i världen.Fru talman! Hälften av alla människor i världens alla länder lever under förhållanden där de inte får tänka, tycka och tro fritt. Regeringen väljer därför att fortsatt satsa på en utökning av de insatser som finns för demokratisering och yttrandefrihet.Demokrati spirar, som vi vet, från gräsrötter och uppåt. Det har världen sett bevis på . Därför är det av yttersta vikt att tar ansvar och ser de människor som under hårda regimer outtröttligt arbetar och kämpar för mer frihet, demokratiska värderingar, marknadsekonomiska reformer och annat som är viktigt för att nå utveckling men också rätten att tycka och tänka. I olika forum och under olika - mycket dåliga - förutsättningar kämpar dessa frihetsförsvarare för förändring, riktig och långsiktig förändring.Här kan bistånd göra en verklig skillnad. Genom biståndet kan vi stödja verksamheter som arbetar för ökad pressfrihet, yttrandefrihet och sist men inte minst den alltmer viktiga nätfriheten.Nätfriheten har spelat en stor roll under bland annat den arabiska vårens framtågande och hjälper oppositionella under förtryckande regimer att sprida och ta till sig information och att sprida budskap såväl utom som inom landet och samordna och organisera demonstrationer, manifestationer och aktioner till förmån för demokratiska värderingar.Frihet på nätet är en viktig satsning inom vårt demokratibistånd. Ett friare informationsflöde utgör ett stort hot för varje odemokratisk ledare och varje diktator. Jag har sagt det tidigare här i kammaren: Mitt mål är att varje diktator, var den än befinner sig runt om i världen, ska frukta svenskt bistånd.Fru talman! Våra insatser i den gemensamma ISAF-styrkan i går mot en transition där det militära ansvaret lämnas över till de nationella styrkorna och vår närvaro övergår till att bli civil och av mer stödjande karaktär. I skiftet mellan militär närvaro och det civila samhällets utveckling är det viktigt att står det afghanska folket bi och att vi inser värdet av att stötta gräsrotsrörelser och även här kanske framför allt kvinnors och flickors ställning och rättigheter i det afghanska samhället.Därför ökar vi nu kraftigt utvecklingsbiståndet till och avser att upprätthålla och förvalta den ökningen genom hela det decennium då förändringen och omställningen är tänkt att ske. Utöver ökningen är regeringen även villig att bibehålla det humanitära stödet vid dagens nivåer, om det skulle behövas.Avslutningsvis, fru talman, vill jag poängtera vikten av ett bistånd som svarar mot en föränderlig värld. Sedan alliansen tog makten har biståndet genomgått stora förändringar och lett till ett mer modernt och behovsinriktat bistånd. Biståndet har en viktig roll i utvecklingssamarbetet, men det finns också många andra delar som har viktiga roller.Näringslivets roll har nämnts här , liksom civilsamhället och andra aktörer. Det är då viktigt att vi har en riksdag och en minister som i olika internationella sammanhang, inte minst vid biståndseffektivitetstoppmötet i , pekar på vikten av den roll som näringslivet, civilsamhället och andra aktörer har att spela i utvecklingsprocessen. Det tyder på att Alliansen har förmåga att se framtiden.Att arbetslinjen genomsyrar biståndet är ett tydligt tecken på detta. Det fattiga människor i fattiga länder behöver är just arbete, det som behövs för arbete är investeringar, och de som kan stå för såväl arbete som investeringar är företagen och näringslivet i övrigt.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet UU2. pratar om att biståndspengarna ska användas på bästa möjliga sätt och att det svenska biståndet ska vara ansvarsfullt utformat. Vad det innebär har vi egentligen i enighet fastslagit här i , nämligen att såväl biståndspolitiken som alla andra politikområden ska styras av de mål som vi har satt upp i vår politik för global utveckling, PGU, som är fattigdomsbekämpning och de mänskliga rättigheterna.När jag ser den borgerliga regeringens biståndsbudget måste jag erkänna att det ibland är svårt att se på vilket sätt de olika satsningar som den borgerliga regeringen gör verkligen är för att uppnå de målen.Låt mig ta ett konkret exempel. I den budget som nu ska ta ställning till tar de borgerliga partierna från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i Sverige.Det innebär var åttonde biståndskrona. Det är enormt mycket pengar som vi skulle kunna använda för att utbilda fler barnmorskor i , för att stöta klimatanpassningen i och för att understödja demokratiseringen i , men i stället väljer man att använda dessa till verksamhet här i . Innebär det verkligen att vi använder dessa biståndskronor på bästa sätt? Är det ett ansvarsfullt sätt att använda svenskt bistånd?I verkligheten ger inte av bni i bistånd. Enligt var den verkliga biståndsnivån i . Om den här budgeten går igenom kommer den nivån att sjunka ytterligare . Frågan är, , de enorma avräkningar som ni gör och som har ökat vid makten, på vilket sätt bidrar de till att vi ska uppfylla biståndsmålen? På vilket sätt bidrar de som används till flyktingmottagande här i till att vi minskar fattigdomen i utvecklingsländerna och stärker de fattigas mänskliga rättigheter? Detta är den eviga frågan som är uppe i varje biståndsdebatt . Såvitt jag vet har varje regering agerat på samma sätt. Det innebär att vi agerar i enlighet med de internationella regelverken och att de delar som får avräknas enligt och Dac också tillförs biståndet. Det är lite varierande storlek beroende på situationen.Nu har vi en situation där vi ser att det pågår övergrepp på befolkningen inte minst i . Vi vet att vi har begränsade möjligheter att vara på plats i landet, men vi vet också att det finns ett stort behov hos många syrier att söka sig ut ur landet och söka skydd. I det läget används biståndet till del för att hjälpa det syriska folket trots att vi inte kan göra det på plats. På samma sätt som regeringarna före alliansregeringen gjorde räknar vi då av vissa belopp från biståndet enligt internationella gällande regelverk. Så lätt ska du inte komma undan, ! Du kan inte gömma dig bakom tidigare regeringar eller bakom Dacregelverken. Visst har det förekommit avräkningar även under tidigare socialdemokratiska regeringar. Det har vi också varit kritiska mot. Men det här är ju all time high! Aldrig förr har tagit så mycket pengar från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i Sverige.Visst finns det internationella regelverk. Men vi har också möjlighet att gå längre. En lång rad andra länder i väljer betydligt mer restriktiva tolkningar. Ta ett land som , som också har höga biståndsnivåer. Där använder man inte en enda biståndskrona för att finansiera flyktingmottagande.Det är bra att tar upp just fallet och ställer detta mot varandra för att visa på biståndseffekter. Vi kunde läsa hur FN nu minskar det humanitära stödet till - inte för att man inte kan leverera det humanitära stödet utan för att man saknar resurser. I det här läget, där det råder akut humanitär kris i , har man inte tillräckligt med pengar i FN-systemet för att hjälpa de syrier på plats som behöver hjälp. använder den borgerliga regeringen för att finansiera verksamhet i . Det är pengar som vi också skulle kunna använda till att stötta arbetet med att utöka den humanitära hjälpen just i Syrien.Jag noterar att i sitt anförande talade just om kvinnors rättigheter, om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Så brukar det låta från numera. Men problemet är att på alla de områden som du pratar om har det svenska biståndet minskat. Vi har mindre stöd till utbildning av barnmorskor, mindre stöd till att motverka hiv och aids och mindre stöd för att kvinnor ska få tillgång till preventivmedel. ökar avräkningarna.Jag får inte detta att gå ihop. Är detta verkligen det bästa sättet att använda svenskt bistånd? Är detta en ansvarsfull biståndspolitik? Ja, , jag tycker att det förs en ansvarsfull biståndspolitik. Vi jobbar på att stärka den ytterligare.