bet · GZ01FiU32 · 2012-03-26 00:00:00 — Utskottet konstaterar att gällande regelverk ger vissa möjligheter att utesluta leverantörer. Utskottet anser inte att det därutöver bör övervägas att införa den typ av regel som motionären föreslår, detta med hänsyn till de förslag till direktiv som kommissionen lagt fram och som är under förhandling. I motion 2011/12:Fi251 av m.fl. (MP) anförs att allt fler företag inom vård, skola och omsorg köps upp av riskkapitalbolag med säte i något s.k. skatteparadis. som riskkapitalbolagen gör miljardvinster gör de allt för att undvika att betala skatt. granskning av 25 riskkapitalägda koncerner visade att 23 inte betalat någon bolagsskatt alls . Svenska skattebetalare går enligt miste om ca genom riskkapitalbolagens agerande (enligt ). En vanlig metod vid skatteplanering är att det svenska bolaget tar ett lån av ett systerbolag i koncernen och betalar en mycket hög ränta, som dras från vinsten i det svenska bolaget. I skatteparadisen betalar systerbolaget mycket låg eller ingen skatt på motsvarande ränteinkomst. Enligt gick av våra skattepengar till olika privata aktörer 2010. Enligt en granskning av gör de riskkapitalägda bolagen inom vård, skola och omsorg en rörelsevinst på mellan av omsättningen. Enligt gällande lag är det tillåtet att ta sociala hänsyn och etiska och miljömässiga krav. Det är enligt motionärerna lika angeläget att upphandling är ekonomiskt hållbar. Eftersom den offentliga sektorn finansieras av skattemedel är det en dålig affär för oss medborgare att medverka till skatteplanering, även om den juridiskt sett är laglig. bör tillkännage för regeringen som sin mening att upphandlande enheter ska kunna utesluta anbud från företag som bedriver avancerad skatteplanering. Frågan om att kunna utesluta anbud från företag som bedriver avancerad skatteplanering har, efter vad som kunnat utredas, inte behandlats av utskottet sedan lagen om offentlig upphandling trädde i kraft. Reglerna om diskvalifikation finns intagna i 10 kap. i lagen om offentlig upphandling. Det finns dels omständigheter som medför obligatorisk uteslutning av leverantörer, dels omständigheter som får medföra uteslutning av leverantörer. De tvingande diskvalificeringspunkterna anges i 10 kap. 1 § och består i deltagande i kriminell organisation, bestickning, bedrägeri samt penningtvätt. I 10 kap. 2 § uppräknas de fakultativa omständigheterna som får medföra uteslutning av leverantörer. Enligt paragrafen får upphandlande myndigheter utesluta företag från upphandling som är försatta i konkurs, är under likvidation eller står under tvångsförvaltning, är föremål för ackord eller inställt sina betalningar eller är underkastade näringsförbud. Detsamma gäller för leverantörer som är föremål för ansökan om konkurs, likvidation, tvångsförvaltning eller liknande förfaranden. En leverantör kan också uteslutas från deltagande i upphandling om han är dömd för brott i sin yrkesutövning enligt en lagakraftvunnen dom, eller har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen och den upphandlande myndigheten kan påvisa detta. Vidare kan en leverantör uteslutas som inte har fullgjort sina åligganden när det gäller socialförsäkringavgifter eller skatt i det egna landet eller i det land där upphandlingen sker, eller i något väsentligt hänseende har låtit bli att lämna begärda upplysningar eller lämnat felaktiga upplysningar som begärts med stöd av bestämmelserna i 10 eller 11 kap. Viktigt att notera är att en upphandling ska genomföras i enlighet med principerna om likabehandling och icke-diskriminering, transparens, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Det är inte möjligt att införa krav som strider mot någon av de grundläggande principerna. I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade ingår förslag om att leverantörer som inte har skött betalning av skatter och sociala avgifter ska uteslutas från upphandlingen. Förslagen är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. har tagit fram en informationsfolder om upphandling och avrop av tjänster. Foldern innehåller bl.a. rutiner och tips som syftar till att hindra användningen av s.k. svart arbetskraft inom den offentliga sektorn. Utskottet understryker att en upphandling alltid ska genomföras i enlighet med principerna om likabehandling och icke-diskriminering, transparens, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Utskottet noterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att diskvalificera leverantörer på vissa grunder. I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade ingår förslag om nya bestämmelser om uteslutning av leverantörer som inte har skött betalningen av skatter och sociala avgifter. Utskottet anser inte att det nu bör övervägas att införa den typ av regel som motionären föreslår, detta med hänsyn till de förslag till direktiv som kommissionen lagt fram och som är under förhandling. Utskottet avstyrker därmed motion Fi251. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om krav på att anlitade företag ska vara auktoriserade vid offentlig upphandling. Utskottet noterar att redan gällande lagstiftning ger offentliga förvaltningar möjlighet att kontrollera lämpligheten hos leverantörer. Jämför reservation 9 (S). I motion 2011/12:Fi258 av och (båda S) anförs att det allt oftare uppmärksammas att företag, främst serviceentreprenader inom städbranschen, anlitar svart arbetskraft. Det innebär att seriösa företag slås ut. De anställda i dessa företag drabbas också av orimliga arbetsförhållanden och låg lön samt för staten ett bortfall av skatteintäkter. Serviceentreprenörerna har arbetat fram en auktorisation för seriösa städföretag som innebär att företagen måste ha F-skattsedel, vara kollektivavtalsanslutna, förplikta sig att följa gällande lagar och avtal samt ställa krav på att anlitade underentreprenörer bedriver seriös verksamhet. Privata företag ställer allt oftare krav på att det städföretag man anlitar ska vara auktoriserat. I offentliga upphandlingar är det inte enligt lag möjligt att ställa krav på auktorisation. Företag inom såväl städbranschen som andra områden måste kunna verka på lika villkor. bör tillkännage för regeringen som sin mening att det i lagen om offentlig upphandling bör införas krav på att anlitade företag ska vara auktoriserade. Utskottet har inte, efter vad som kunnat utredas, behandlat frågan om att företag som lämnar anbud måste vara auktoriserade. Enligt 11 kap. lagen om offentlig upphandling ska bedömningen av leverantörer göras på grundval av kriterier som har bäring på de ekonomiska aktörernas ekonomiska och tekniska status, dvs. förmågan att genomföra det kontrakt som ska upphandlas. I 11 kap. 1 § anges att innan ett kontrakt tilldelas ska den upphandlande myndigheten kontrollera lämpligheten hos de leverantörer som inte uteslutits enligt bestämmelserna i 10 kap. 1 och 2 §§ (dessa bestämmelser är beskrivna ovan i avsnittet om uteslutande av skatteplanerade företag). I 11 kap. 2 § anges att en upphandlande myndighet får ställa krav på lägsta nivå för anbudssökandes och anbudsgivares ekonomiska samt tekniska och yrkesmässiga kapacitet, i överensstämmelse med vad som anges i vissa särskilt angivna paragrafer. Principerna för offentlig upphandling anges i 1 kap. 9 § lagen om offentlig upphandling. Upphandlande myndigheter och enheter ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Vid upphandlingar ska vidare principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet iakttas. Principen om ömsesidigt erkännande innebär att intyg, examina och certifikat som har utfärdats av en medlemsstats behöriga myndigheter eller andra behöriga kontrollorgan ska gälla också i andra medlemsstater. I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade ingår förslag om certifieringar. finns regler om detta, men har valt att inte införa sådana regler. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. har tagit fram en informationsfolder om upphandling och avrop av tjänster. Foldern innehåller bl.a. rutiner och tips som syftar till att hindra användningen av s.k. svart arbetskraft inom den offentliga sektorn. Utskottet understryker vikten av att upphandlande myndigheter och enheter enligt principerna för offentlig upphandling ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Vidare ska principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet iakttas. konstaterar utskottet att den upphandlande myndigheten med tillämpning av reglerna i 11 kap. ska kontrollera lämpligheten i vissa avseenden hos leverantörerna. En upphandlande myndighet får också ställa vissa krav på en lägsta nivå på den anbudssökandes ekonomiska, tekniska och yrkesmässiga kapacitet. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi258. Databas, information, insyn, ökade kunskaper m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om databas, information, insyn, upphandlingskriterier vid inköp av it-teknisk utrustning och beställarkompetens. Utskottet konstaterar att det faller på varje upphandlande enhet att säkerställa nödvändig kompetens hos sin personal på upphandlingsområdet. När det gäller möjlighet till insyn gäller absolut sekretess för inkomna anbud fram till dess att ett tilldelningsbeslut har fattats. Möjlighet till insyn föreligger när förfrågningsunderlaget har offentliggjorts och efteråt. Det finns också en möjlighet att begära överprövning av ett beslut. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (MP). I motion 2011/12:Fi212 yrkande 2 av (M) anförs att man genom att ställa mer specifika kvalitets-, miljö- och djurskyddskrav öppnar för fler lokala små och medelstora producenter att delta i upphandlingsprocessen. När livsmedel efterfrågas i stora volymer har mindre leverantörer svårt att lägga anbud. Därför bör man sträva efter att dela upp upphandlingen i mindre delar, t.ex. en för ägg, en annan för potatis, en tredje för kött osv. Risken ökar annars för att endast ett par stora matleverantörer dominerar marknaden i , vilket också i sig långsiktigt minskar konkurrensen. Med mer närproducerade livsmedel i offentliga måltider minskar också både kostnader och utsläpp från transporter. bör tillkännage för regeringen som sin mening att man bör se över möjligheterna att öka kunskapen om de krav och specifikationer som kan ställas vid upphandling av livsmedel hos upphandlare i kommuner och landsting. I motion 2011/12:Fi212 yrkande 3 av (M) anförs att det är angeläget att se över möjligheterna att fortsätta utvecklingen av samordning av och kompetensstöd vid livsmedelsupphandling hos Kommuner och Landsting (SKL) och . bör tillkännage detta som sin mening för regeringen. I motion 2011/12:Fi223 av (FP) anförs att det är upp till varje huvudman (kommun, landsting, region, statligt verk) att publicera offertförfrågningar upp till en viss kostnadsnivå. Över en viss gräns är det obligatoriskt att också publicera upphandlingen i en EU-gemensam databas. För små och medelstora företag är det inte sällan alltför resurskrävande att följa samtliga huvudmäns upphandlingar, eftersom var och en troligtvis har en egen webbplats där upphandlingsförfrågningarna publiceras. Ett sätt att öka konkurrensen är att göra det kostnadseffektivt för samtliga företag, oavsett storlek, att bevaka samtliga offentliga upphandlingar i . Det kan göras genom att ålägga samtliga offentliga huvudmän att exportera information om sina upphandlingar i en landsgemensam databas. Mängden information behöver inte bli omfattande utan kan utgöras av rubrik, datum då offertförfrågan ska lämnas in samt en länk till den egna huvudmannens webbplats. Databasen kan lämpligen hanteras av Kammarkollegiet eller Statskontoret. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi228 yrkande 2 av (M) anförs att det behövs mer kunskap inom näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Det skulle även vara positivt med tydligare information om vad som står på tur för en ny upphandling då fler företag mer aktivt skulle kunna vara med och slåss om anbuden. Offentliga verksamheter bör vara förpliktade att minst en gång informera näringslivet om kommande upphandlingar och hur det fungerar när man lägger anbud i dessa upphandlingar. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att förtydliga informationen till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/2012:Fi269 av och (båda M) anförs att lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både hos dem som upphandlar, hos kommunerna och hos företagen som ska lägga anbud. Siffror från vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart att bli överklagade och förlora i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar t.ex. stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening att det bör göras en översyn för att säkerställa att alla kommuner har tillgång till god upphandlingskompetens. I motion 2011/12:Fi285 yrkande 2 av (S) anförs att lagen om offentlig upphandling bör ses över i syfte att förenkla och förtydliga regelverket samt i syfte att se över möjligheten att ge i uppdrag att utbilda och sprida kunskap om regelverket, ge råd samt stöd till upphandlande myndigheter. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi298 yrkande 2 av m.fl. (S) anförs att lagen om offentlig upphandling måste ändras så att medborgarna får insyn i hur skattemedel används. Detta måste gälla även när verksamheten utförs av entreprenörer. I förlängningen är detta också ett demokratiskt problem. Det är också ett hot mot den kommunala självstyrelsen att kommunerna inte har möjlighet att kontrollera och utöva tillsyn av offentliga verksamheter som överlämnats till privata företag. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi304 av (MP) konstateras att utvecklingen inom it-området går fort. Datatrafiken ersätter alltmer av onödiga transporter. Problem finns dock med miljöfarliga komponenter och ökat elektronikskrot med ständiga teknikbyten. Ofta byts hårdvaran ut när det egentligen är mjukvaran som bidrar med det nya. Det bör enligt motionären vara en självklarhet att använda sig av upphandlingskriterier vid inköp av it-teknisk utrustning inom offentlig verksamhet. Det bör också aktivt ske en utveckling som bidrar till att hela samhället ser vikten av att endast använda den ur energi-, miljö- och klimatsynpunkt bästa teknikutrustningen. Rådgivning runt it-teknikens påverkan bör också vara en självklar del av Energirådgivningen, inom kommuner. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottet har tidigare behandlat liknande motioner avseende beställarkompetens, senast i betänkandet 2010/11:FiU29. I betänkandet underströk utskottet att det faller på varje upphandlande enhets ansvar att säkerställa nödvändig kompetens hos sin personal på upphandlingsområdet. Utskottet noterade att arbete på detta område bedrivs av och som båda arbetar med att ge stöd på upphandlingsområdet genom bl.a. utbildningar, konferenser och seminarier. Vad gäller yrkandet om att lagen om offentlig upphandling ändras så att medborgarna kan ges insyn kan konstateras att det gäller absolut sekretess för inkomna anbud fram till dess att ett tilldelningsbeslut har fattats. Möjlighet till insyn föreligger när förfrågningsunderlaget har offentliggjorts och efteråt. Det finns även möjlighet att begära överprövning i förvaltningsrätten. I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade ingår förslag om rådgivning, vägledning, utbildning och hjälp i förberedelserna för och genomförandet av upphandlingsförfarandet. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. Utskottet påminner om att det är varje upphandlande enhets ansvar att säkerställa nödvändig kompetens hos sin personal på upphandlingsområdet. Som utskottet tidigare noterat bedrivs arbete på detta område av och . När det gäller möjlighet till insyn gäller absolut sekretess för inkomna anbud fram till dess att ett tilldelningsbeslut har fattats. Möjlighet till insyn föreligger när förfrågningsunderlaget har offentliggjorts och efteråt. Det finns även möjlighet att begära överprövning av ett beslut. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi212 yrkande 2, Fi212 yrkande 3, Fi223, Fi228 yrkande 2, Fi269, Fi285 yrkande 2, Fi298 yrkande 2 och Fi304. Översyn av och samt egen-regi-undantag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn av lagen om offentlig upphandling. Utskottet anser att det finns anledning att avvakta den utredning som pågår och som har till syfte att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och allmänpolitiskt perspektiv. Dessutom görs en total översyn av upphandlingsreglerna på EU-nivå som enligt utskottets mening kommer att ytterligare förenkla och förtydliga regleringen på upphandlingsområdet. Jämför reservation 12 (S). I motion 2011/12:Fi267 av (S) anförs att lagen om offentlig upphandling behöver förbättras på grund av den osäkerhet och de onödiga kostnader som de närmast regelmässiga överprövningarna av upphandlingar leder till. Ett sätt att ändra lagstiftningen skulle vara att ålägga dem som vill påtala fel i en upphandling att göra det , redan när förfrågandeunderlaget skickas ut. Den som inte har påtalat felaktigheter i underlaget bör förlora sin rätt att överklaga. Ett sådant förfarande är mer rättssäkert och kan leda till sänkta kostnader för samhället. Det har enligt motionären även stöd i och fungerar i andra EU-länder. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi278 av m.fl. (S) anförs att reglerna om offentlig upphandling på det stora hela för en god hushållning med offentliga medel samt försvårar korruption. Vissa negativa verkningar har dock visat sig genom att stora projekt försenas och fördyras därför att lagens överklaganderegler utnyttjas regelmässigt. Detta kan lösas på samma sätt som gjorts i exempelvis . Där måste en tänkt anbudsgivare reagera i domstol före anbudstidens utgång om han anser att det finns brister i upphandlingsunderlaget. Upphandlande myndigheter ska enligt motionärerna ha möjlighet att hos en domstol få rätt att åsidosätta överklagandeproceduren om det kan visas att upphandlingen är viktig för människors hälsa och säkerhet och att tidsutdräkten riskerar att medföra mänskligt lidande. Som exempel på fall med upphandlingar som är relaterade till människors hälsa och säkerhet nämner motionärerna upphandlingarna av vaccin mot livmoderhalscancer och skyddsvästar till personal i internationella missioner. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi284 av m.fl. (S) anförs att svenska kommuner och landsting i hög grad valt att utnyttja de fördelar som aktiebolagsformen har framför förvaltningsformen. finns ca 1 300 kommunala aktiebolag i . Utgångspunkten är att all offentligt bedriven verksamhet tillhör den gemensamma sektorn, oavsett associationsform. Det är ur detta perspektiv inte rimligt att kommunernas val av organisationsform ska påverka förutsättningarna för verksamhetens bedrivande. Genom Regeringsrättens avgöranden i de s.k. Sysavmålen (RÅ 2008 ref. 26) gavs beskedet att det i saknas internt svenskt lagstöd för att kommuner och landsting ska kunna köpa varor och tjänster från egen-regi-företag utan föregående upphandling. Den temporära lagstiftning om ett egen-regi-undantag som utifrån Regeringsrättens avgöranden infördes från utformades på ett sätt som inte värnar kommunernas frihet att organisera sin verksamhet på det sätt som befinns lämpligt. Det förslag till permanent egen-regi-undantag som lämnats i betänkandet Upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011:43) är inte heller utformat på ett sätt som värnar den kommunala organisationsfriheten. Utredningen har dock inte beaktat den EU-rättsliga ekonomiska enhetens princip. Enligt motionärerna saknas ett samlat grepp över egen-regi-frågan i utredningen. borde utnyttja det utrymme för argumentation som erbjuder till försvar av den kommunala organisationsfriheten. En första förutsättning för att ska ges tillfälle att utveckla och förtydliga rättspraxis om egen-regi-undantaget är att tvister hamnar på bord. bör tillkännage för regeringen som sin mening att den svenska upphandlingslagstiftningen bör utvärderas med syfte att undanröja de hinder som omöjliggör för kommuner och landsting att utifrån svensk kommunallagsstiftning fritt organisera sin verksamhet. I motion 2011/12:Fi285 yrkande 1 av (S) anförs att lagen om offentlig upphandling bör ses över i syfte att förenkla och förtydliga regelverket. I partimotion 2011/12:MJ407 yrkande 36 av m.fl. (V) anförs att en miljöanpassad offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för att uppnå en långsiktigt hållbar konsumtion och produktion. Oavsett produkt bör livscykelperspektiv (från råvara till utfasning) ingå för att bedöma total miljö- och klimatpåverkan. För många livsmedel är produktionssättet avgörande för miljö- och klimatpåverkan och inte transportavståndet. Men om produktionssättet är lika kan transportavståndet vara avgörande ur miljö- och klimathänseende. För att i dessa fall möjliggöra för kommunerna att i ökad utsträckning kunna göra lokala upphandlingar av närproducerade varor behövs ett förenklat regelverk i den offentliga upphandlingen genom utredning av nödvändiga förändringar i lagen om offentlig upphandling. Detta bör ge regeringen tillkänna. I partimotion 2011/12:MJ407 yrkande 37 av m.fl. (V) anförs följande. Den offentliga upphandlingen styrs också av . Den bör verka för att kring offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag. Detta bör ge regeringen till känna. Utskottet har tidigare behandlat motioner som tar upp frågan om översyn av lagen om offentlig upphandling, senast i betänkandet 2009/10:Fi22. Utskottet uttryckte då förhoppning om att den då genomförda översynen av upphandlingsregelverket skulle medföra positiva effekter och att dessa ska avvaktas. betonade utskottet att dessa effekter bör följas noggrant. De förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade innebär en genomgripande översyn av gällande direktiv. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. Dessutom pågår en utredning som regeringen tillsatte och vars uppdrag är att utvärdera upphandlingssystemet ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Den utredning som nämns i motion 2010/11:Fi284 är under beredning i , och en proposition om offentlig upphandling från eget företag väntas läggas fram . Utskottet anser att det finns anledning att avvakta den utredning som pågår och som har i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och allmänpolitiskt perspektiv. Dessutom görs en total översyn av upphandlingsreglerna på EU-nivå som enligt utskottets mening kommer att ytterligare förenkla och förtydliga regelverket på upphandlingsområdet. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi267, Fi278, Fi284, Fi285 yrkande 1 och MJ407 yrkandena 36 och 37. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om offentlig upphandling på hälso- och sjukvårdsområdet.