· GZ01TU9 · 2012-04-11 16:18:57 — Det här är ett betänkande som handlar om sjöfarten. Jag är ny ledamot i trafikutskottet, och det här är min första debatt om sjöfartsfrågor.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 om förutsättningarna för svensk sjöfart.Svensk sjöfart har en väldigt stor betydelse för som land. Inte minst har det varit så att sjöfarten har haft stor betydelse för vår utrikeshandel.Volymen är väldigt stor. av utrikeshandeln går via fartyg till och från . Man kan också räkna i miljoner ton. Det är som fraktas fram och tillbaka. Vi har en kust . Vi är alltså ett land med väldigt mycket vatten och väldigt stora förutsättningar för att också kunna bedriva en omfattande sjöfart.Inte minst kan vi utefter se att sjöfarten kommer att få en allt större betydelse i det som sker i . Det är inte så att det enbart handlar om frakter i form av papper och trävaror, metall och liknande, utan gruvnäringen, som är en expansiv bransch i just , kommer att kräva stora investeringar i infrastruktur såväl inom järnvägstransporter som när det gäller hamnar för sjöfartstransporter. Sjöfarten kommer att få en allt större betydelse och det är oerhört viktigt med tanke på våra möjligheter att fortsätta att vara en nation med stor frihandel och möjligheterna för svenskt näringsliv att utvecklas.Vi har i vår reservation också pekat på att har understrukit just att väldigt mycket av våra godstransporter kan skötas via sjöfart. Det finns väldigt mycket som talar för att sjöfarten kommer att få en fortsatt väldigt stor betydelse.Jag kan också notera att regeringen i sin budgetproposition pekade på att sjöfarten kommer att ha stor betydelse i och att det kommer att vara så att en hel del av sjöfarten kommer att beflaggas med svensk flagg, men också av utländsk flagg.Vi kan konstatera att det nu har gått med en fortsatt utflaggning. Den är väldigt omfattande. Jag har debatterat den frågan ett antal gånger med finansministern som har sagt nej till att införa tonnageskatt, som rederibranschen vill ha och som de fackliga organisationerna också vill ha. Trots tillkännagivande från vid ett flertal tillfällen, såväl under den socialdemokratiska regeringsperioden som under de borgerliga regeringsåren, har man avsiktligt avstått från att lägga fram ett förslag om tonnageskatt.Det är ganska intressant, för det som har hänt är faktiskt - jag tog fram uppgiften alldeles - att det omfattande statliga stödet till sjöfarten är starkt sjunkande, ska ni veta. motsvarade det alltså nästan 2 miljarder. I den prognos som gäller har det sjunkit med . Vad beror det på? Jo, det beror just på att det är en våldsam utflaggning.Det är alltså färre och färre människor i som kan jobba på svenska fartyg. Det här reduceras successivt. Om den här utvecklingen får fortgå betyder det att vi som sjöfartsnation snart inte kommer att ha någon fjärrsjöfart att tala om, eftersom det går väldigt hastigt. Det här är en utveckling på bara . Jag är väldigt oroad, måste jag säga, över att regeringen så oerhört har nonchalerat denna fråga. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig för att det måste komma ett förslag från regeringen här.Jag kan notera att det kommer att föras en ny debatt i kammaren om just tonnageskatten, därför ska jag inte uppehålla mig så väldigt mycket ytterligare vid den. Jag kan bara konstatera att det återigen finns en borgerlig majoritet som inte vill vidta några aktiva åtgärder i form av ett tillkännagivande till regeringen om att tonnageskatten nu måste komma på bord. Det har gått den utredningen var klar. hänvisar man till att man nog ska utreda frågan igen. Det är tyvärr bara att förhala sakfrågan. Det beklagar jag verkligen och jag hoppas att jag kan få några kommentarer från mina kamrater i trafikutskottet kring just den frågan. Ni kanske kan påverka era vänner i regeringen till att inta en mer progressiv inställning när det gäller tonnageskatten. Det skulle vara viktigt för , så att vi får samma villkor som övriga länder i Europa.Jag tänker uppehålla mig något ytterligare vid ett par frågor i vårt betänkande. Jag går nedåt så att säga och tar de mindre båtarna . Jag tänker på inlandssjöfarten, Vänersjöfarten, som också är en viktig del. Det har varit mycket debatt om betydelsen av att Vänersjöfarten kan få en roll , speciellt i . Inte minst för den industri som finns runt själva har den naturligtvis stor betydelse när det gäller transporter uppför och nedför , som ett alternativ till vägtransporter framför allt.Vi vet att väldigt mycket av de transporter som tidigare gjordes med Vänersjöfarten numera också går på järnväg, men det finns fortfarande möjligheter att utveckla inlandssjöfarten. Då är det viktigt att det skapas förutsättningar för detta. Det finns en aktiv debatt i och i om vad det är för hinder som finns långsiktigt. Några hinder handlar naturligtvis om slussarna i och . Det gäller att se till att de byggs ut, vilket vi också har markerat i vår reservation.Men det handlar naturligtvis också om att förbindelser mellan i och fastlandet inte hindrar möjligheten till sjöfart på grund av broar som inte går att öppna och liknande. Det här är egentligen ganska intressant eftersom här finns saker som står i konflikt med varandra. Vi har ju ett väldigt stort behov av att öka järnvägstransporterna. Då måste det fungera med de broar som transporterna ska gå på över älven till hamn. Det har också väldigt stor betydelse, som Vänersjöfarten måste få möjlighet att kommunicera genom . Det betyder att man måste koordinera olika trafikslag så att det inte är något som hindrar de olika trafikslagen från att fungera i den miljön. Vi har också pekat på det i den reservation vi har i de här frågorna i betänkandet.Det tredje jag tänker nämna handlar om register för fritidsbåtar. Jag har själv fritidsbåt och träffar väldigt många människor som är ute på sjön med dessa små båtar. Det är väldigt förvånande att det är så att man inte har ett registermärke på båten som syns tydligt, inte minst med tanke på sjösäkerheten, de stölder som sker och liknande. Genom att båtarna var registrerade skulle man på ett enklare sätt kunna hantera de sakerna. Självklart ska det vara självfinansierat, vilket vi också pekar på i vår reservation. Här har vi ett väldigt starkt stöd från olika branschorganisationer, inte minst , polisen, och liknande. Ändå visar det sig att den borgerliga majoriteten inte är intresserad av att införa ett båtregister. Det är mycket förvånande med tanke på att det skulle kunna ha en ganska stor betydelse för fritidsbåtarnas möjligheter att vara med i ett mer aktivt sjösäkerhetsarbete, men också för att förhindra stölder och de aktiviteter som pågår på det området.Med det har jag yrkat bifall till reservation nr 1. Jag har en dröm. Det är att få åka med en pråm från bruk i , över , genom slussarna i och nedför till . I min dröm, som jag hoppas inom en inte alltför avlägsen framtid ska bli verklighet, ska pråmen jag åker med bara vara ett av många fartyg som stävar fram på blå vatten den här dagen, många fler än i dag.I dag fraktas gods på , och . Det är en volym som har kraftigt minskat . Utredningar visar att potentialen ligger på det tredubbla. Genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. En så kallad pråmpendel med flis från till den planerade biogasfabriken i skulle ersätta 7 200 lastbilar på och E45. Tillsammans med två andra miljöpartister väckte jag en motion med titeln på - mindre på vägarna. För att uppnå det målet behöver fler frågor beslutas i kammaren. Vi måste göra det enklare att transportera gods på och våra andra inre vattenvägar. Vi måste satsa mer på att få fram förnybara drivmedel inom sjöfarten, och vi måste införa en lastbilsskatt.Herr talman! är i hög grad präglat av sjöfarten. I och omkring hela finns farleder och hamnar som både i nutid och historiskt har varit nycklar till handel, fiskerinäring och kommunikation mellan människor.Tiderna förändras men vattenvägarna består som en given resurs för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara transporter. Det gäller att vi tar till vara denna resurs. Utvecklingen har alltför länge gått åt fel håll när det gäller att köra gods på . Det är oroväckande att det finns de som tycker att slussarna i har spelat ut sin roll och att inlandssjöfarten hör till historien. Det är oroväckande att det fortfarande satsas mycket mer på landsvägen än sjövägen ned till . Det är inte bara oroväckande utan det är också ett slöseri med resurser att inte satsa på sjöfarten.Att satsa på sjöfarten handlar också om att ändra regelverket, att göra det lättare och mer lönsamt att köra saker på vatten. gäller samma regler för fartygsstorlek, säkerhetsbestämmelser, bemanningskrav med mera för den svenska inlandssjöfarten som för den havsbaserade sjöfarten. Det är märkligt. Det säger sig självt att en pråm inte har på att göra, men på passar den.För att kunna köra pråmar är det nödvändigt att införliva , kanalen och älven i . Utredningsbetänkandet Genomförande av om mindre vattenvägar i svensk rätt presenterades . Det har varit ute på remiss och ligger nu och guppar på . Det är viktigt att det händer något . Utskottsmajoriteten tycker att vi ska skynda långsamt. Jag tycker att det är hög tid att komma till skott. Det kan inte vara så svårt att komma överens om hur stor besättning ett fartyg måste ha på och vilka säkerhetsbestämmelser som ska gälla. är inte en kanal men inte heller ett hav.Herr talman! Jag har en dröm om fler fartyg på . Det är fartyg som inte tuffar fram på miljöfarlig bunkerolja. är inte bara en sjö med fantastiska möjligheter att frakta gods på. är också en av världens största sötvattentäkter. Många människor får sitt dagliga vatten från sjön. Sjöfarten där och på alla andra vatten kan bli långsiktigt hållbar bara om den miljöfarliga bunkeroljan som fartygen tankas med byts ut mot förnybart drivmedel, till exempel biogas. Att byta ut fartygsbränslet mot förnybara bränslen är en energi-, miljö- och hälsofråga. Utsläppen från sjöfarten ökar. Om inget görs kommer sjöfarten att svara för av våra svavel- och kväveutsläpp i . beräknas 50 000 människor att dö i till följd av sjöfartens utsläpp. Det är en skrämmande hög siffra.Sjöfartens utsläpp av svaveloxider måste minska. De dyrbara investeringar som har gjorts för att minska utsläppen på land från industrier och fordon riskerar att gå förlorade på grund av att fartygsbränslet har så låga miljökrav. Därför välkomnar vi i att man inom IMO har kommit överens om att skärpa kraven vad gäller svavelhalten i bränslen. föreslår att anpassa det befintliga direktivet till detta. Vi har tillsammans med ett särskilt yttrande i betänkandet om svaveldirektivet och varför vi ser det som viktigt att de skärpta kraven på maximalt 0,1 viktprocent svavel ska tillämpas i , och Engelska kanalen . Dessa områden är klassade som extra känsliga. De är så kallade utsläppskontrollområden för svavel. Det är med andra ord extra viktigt att ställa höga krav på bränslet här. Med hjälp av IMO:s nya krav förväntas utsläppen av svaveloxider från sjöfartssektorn sänkas betydligt inom EU. I och väntas minskningen överstiga . I konsekvensanalys av förslaget framgår det att de skärpta svavelutsläppskraven kommer att leda till positiva effekter i form av bättre hälsa och minskad dödlighet i EU motsvarande . Till detta ska läggas besparingar i form av lägre kostnader för bland annat miljövård och skador på grödor och skog. Det är angeläget att ta till vara dessa hälso- och miljövinster.Men det hörs lite om dessa frågor i debatten. I stället är det andra argument som hörs desto mer, till exempel att svaveldirektivet hotar den svenska sjöfarten, det svenska näringslivet och våra jobb. Då kan det vara på sin plats att påminna om att det inte är bara och som skulle få del av de nya höga kraven utan även och kusterna runt och . Det kommer att uppstå en stor efterfrågan på ny teknik för att möta de skärpta kraven. Det är teknik som kommer att gagna hela sjöfarten - och jobben.Det är viktigt med tydliga besked om när kraven kommer att skärpas. Det kan man inte med bästa vilja i världen påstå att regeringen har gett. I en debattartikel skrev infrastrukturminister och handelsminister att inte skulle acceptera förslag om att anpassa till de gällande kraven i IMO-beslutet. Det var något som fick dåvarande miljöminister att gå i taket. Det är glädjande att miljöministern vann den bataljen, och regeringen har sent omsider ställt sig bakom kommissionens förslag - dock med tillägget att man anser att kravet på 0,1 viktprocent svavel i bränslen ska gälla i hela EU och att man avser att verka för det.Visst vore det ännu bättre om kravet gällde alla vatten i EU, men i vårt yttrande understryker vi vikten av att hålla fast vid det skärpta kravet inom utsläppsområdena även om regeringen inte vinner framgång i detta. måste vara ett föredöme i miljöarbetet, både för miljöns skull och för vår trovärdighet som miljönation - den trovärdighet som redan är så naggad i kanten med en moderatstyrd regering.Herr talman! Något annat som har hörts mycket i debatten är att svaveldirektivet ytterligare skulle snedvrida konkurrensen mellan de olika trafikslagen till vägens fördel. Det skulle bli billigare att köra gods på lastbil i stället för på båt med ökade utsläpp till följd. Sant är att detta är ett problem. Lastbilarnas andel av godstransporterna har vuxit. Den utvecklingen beror inte på några miljökrav utan på orättvisa villkor för transportslagen. De statliga satsningarna på väg har varit mångdubbelt högre än satsningar på järnväg och sjöfart. Motsatt förhållande gäller avgifter. Tågoperatörerna betalar banavgift för att få köra på järnvägen. Alla fartyg i betalar farledsavgifter. Men lastbilstrafiken betalar ingen avgift för att få bruka vägarna. I stället är det svenska staten och därmed skattepengar som subventionerar de svenska och de utländska lastbilarnas slitage på vägarna.För att mer gods på ett hållbart sätt i stället ska fraktas på och andra vatten är det nödvändigt att vid sidan av banavgifter och farledsavgifter införa en avgift på lastbilstransporter, en lastbilsskatt.Före påsk var vi riksdagsledamöter inbjudna till en informationsträff med företrädare för Hamn. Det var en mycket intressant kväll där vd gav ett lite överraskande svar om vad som är viktigt för den svenska sjöfarten. Han sade: satsningar på järnvägen.Göteborgs Hamn har inlandshamnar på 26 orter varifrån godscontainrar går på järnväg ned till . Satsningar på järnväg är nödvändiga för att den svenska sjöfarten ska utvecklas och öka, menade . Där vi inte kan köra på vatten måste vi köra på land, och då är det bästa och i längden det mest konkurrenskraftiga alternativet att köra på järnväg.Vi ska inte prata järnväg här , men det är en viktig synpunkt. Det är viktigt att ta åt sig för dem som tror att vi inte behöver bygga ut järnvägen om vi satsar på sjöfart, och för dem som inte har insett vikten av att satsa på vare sig sjöfart eller järnväg.Herr talman! Självklart står jag bakom samtliga reservationer i det här betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 5 och 6. Vi behandlar återigen sjöfartsfrågor, och jag kan direkt be att få instämma med den första talaren som var uppe här som nämnde märkligheten med tonnageskatten. Den hittar jag också under gamla beslut som samlar damm i riksdag och departement.I den första delen av betänkandet som handlar om förutsättningarna för svensk sjöfart påpekas att det pågår ett omfattande beredningsarbete på området och att regeringen avser att redovisa en sjöfartsstrategi i syfte att främja svensk sjöfart.Nåväl. Vi kan väl då se det här betänkandet som en förpostfäktning för dem som har lite egna idéer angående förutsättningarna.Vad som gör mig lite bekymrad för fortsättningen är när jag läser om tonnageskatten, som inte har blivit av. Det står att en utredning ska få i uppgift att utreda inte bara tonnageskatt utan även hela systemet av stöd till sjöfarten. Sjöfartsnäringen är en skattemässigt gynnad bransch, anser regeringen.Jag tycker inte att det lovar speciellt gott. Om det hade varit på det sättet att man var skattemässigt gynnad, hur förklarar vi då de utflaggningar som har satt fart och i slutändan riskerar att förgöra hela den svenska handelsflottan? Det är en del som kräver förklaringar. Men vi har väl inte annat att göra än att avvakta vad regeringen har att komma med beträffande förutsättningarna.Angående dem har jag ändå tagit mig friheten att väcka en motion där en del av sjöfartsnäringarna tas upp, och det är de som inte sysslar med transport av gods eller passagerare. Där kan vi konstatera att man tidigare var förhindrad att behandla bidragen till dem som sysslar med annat, till exempel undersökning av havsbotten, kabelläggning, konstruktionsarbeten etcetera. Det finner jag vara diskriminerande.Nu har förordningarna ändrats, inte minst från EU-håll, så det skulle alltså vara fullt möjligt att behandla denna gren på ett rättvist sätt. Jag har tagit del av skrivelser där parterna inom sjöfartsnäringen, såväl rederierna som facken, gemensamt går ut och begär att det ska göras en sådan ändring att man anpassar till de nya regler som har tillkommit. Det är också min förhoppning att så ska ske.Därför vill jag, herr talman, yrka bifall till reservation 2 från under punkt 1.I övrigt har vi tittat lite vidare på särskilda infrastrukturåtgärder under punkt 6. hamn är största järnvägshamn. Även Europeiska kommissionen lyfter fram hamnens betydelse och har även utpekat hamn som en av de prioriterade hamnarna i det europeiska stomnätet. Vi sverigedemokrater välkomnar detta.Däremot har man ytterligt stora investeringar framför sig, och de pågår just . Jag var där nere och tittade på dem. Jag tycker inte att det är rimligt att ska gå i borgen för dessa låneförpliktelser. Det handlar alltså om miljardaffärer. Här menar vi att staten skulle kunna ta ett ekonomiskt ansvar för denna utbyggnad i form av en borgen.En annan reservation vi har gäller sjöfartens stora betydelse för turistnäringen i . Där bedrivs bland annat färjetrafik mellan och på som har varit mycket uppskattad. Även där har man stora behov av att göra någonting. Inloppet till Grankullavik är mycket smalt och trångt, och det har medfört inställda turer och annat. Här borde vi kunna få fram ett riktat stöd.Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma med förslag till nytt infrastrukturbeslut, och jag tycker att det är viktigt att man då tar med de angelägna satsningar som jag här har redovisat.Jag ber därför att få yrka bifall även till reservation 7 under punkt 6. Vi behandlar alltså ett motionsbetänkande med 34 motionsyrkanden om sjöfart från allmänna motionstiden . Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 om förutsättningarna för svensk sjöfart. Det är en reservation som , och Socialdemokraterna står bakom.Herr talman! Sjöfarten transporterar av allt gods som importeras till och exporteras från . Det är viktigt att vi har en väl fungerande sjöfart till och från våra hamnar. En väl fungerande sjöfart är en avgörande förutsättning för svensk industri att kunna konkurrera på världsmarknaden. Sjöfarten är dessutom det mest energieffektiva transportslaget. menar att sjöfartspolitiken förtjänar en högre plats på den politiska dagordningen, speciellt mot bakgrund av att det är det mest energieffektiva trafikslaget och dessutom har en hög trafiksäkerhet.Herr talman! Jämfört med vägar och järnvägar är behovet av investeringar i vattenvägar väldigt lågt. I kapacitetsutredning står det i ett litet avsnitt om sjöfarten: "Det finns ingen kapacitetsbegränsning i farleder och hamnar." De skriver vidare att man generellt kan säga att finns det en efterfrågan på transporter till sjöss finns det fartyg tillgängliga . Och visst är det så att sjöfarten har potential att utvecklas. Sjöfarten har potential att minska de kapacitetsproblem som råder på järnvägar och landsvägar, eftersom sjöfarten är underutnyttjad.Vänsterpartiet menar att det är viktigt att både rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att lasta om gods från väg till sjöfart. Det är nödvändiga åtgärder för att ställa om samhället från mycket ohållbara till mer hållbara transportsystem. De ökande kostnaderna för vägunderhåll på grund av allt tyngre lastbilstransporter och de igenkorkade vägarna i talar också för en ökad omställning till sjötransporter.Isbrytarverksamheten är viktig för att industrin i hela landet ska kunna transportera varor året om. Detta gäller speciellt den tunga basindustrin längs med och , där de långa avstånden till världsmarknaden kräver kostnadseffektiv sjöfart.Vi är kritiska till förslag till förändring av finansiering av isbrytarverksamheten. Det förslaget går ut på att omfördela kostnaderna till förfång för sjötransporterna längs Norrlandskusten.Herr talman! Regeringen har aviserat att presentera en sjöfartsstrategi, där åtgärder i syfte att främja sjöfarten och dess samverkan med andra transportslag kommer att redovisas. Vi får alltså anledning att återkomma till kammaren för att debattera om innehållet i denna strategi.Sverige behöver en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Trenden med att både befintliga och nybeställda fartyg fortsätter att flaggas ut till andra länder måste brytas. Det är mycket oroväckande att allt fler handelsfartyg flaggar ut. Svenskflaggade fartyg är internationellt kända för kvalitet med hänsyn till miljö och säkerhet. Utifrån arbetsrättsliga synpunkter är det viktigt att behålla en relativt stor svenskregistrerad handelsflotta. Den får inte konkurreras ut av mindre nogräknade handelsflottor.På grund av arbetsrättsliga skäl är vi emot ett internationellt register, eftersom det inskränker den fackliga förhandlings- och arbetsrätten. Den svenska sjöfarten måste kunna konkurrera på den globala marknaden utan att lönerna på svenskregistrerade fartyg sänks.Vänsterpartiet vill, som andra har varit inne på, införa tonnageskatt. Vi ser en ekologiskt hållbar handelsflotta med stor andel svenskflaggade handelsfartyg med goda arbetsvillkor och dessutom med mycket större utrymme vad det gäller inrikes sjöfart.Herr talman! I sker av det inrikes godtransportarbetet till sjöss. I övriga är det ofta fem gånger så stor andel av godset som fraktas på vattenvägarna.Ett hinder är att våra inre vattenvägar inte är införlivade i EU:s gemenskapslagstiftning om inre vattenvägar. EU-klassade inlandspråmar får inte trafikera exempelvis , eller . Det är viktigt att införliva regelverket, för att öka transporterna på de inre vattenvägarna. Det är också viktigt att införliva regelverket på ett sådant sätt att det inte slår mot svensk arbetsrättslagstiftning.Jag yrkar bifall till reservation 5, Genomförande av om inre vattenvägar. Det är en reservation som och står bakom.Jag yrkar också bifall till reservation 6, Insjöfartens förutsättningar, som , och Socialdemokraterna står bakom.Herr talman! Avslutningsvis vill jag tala om och särskilda yttrande om utsläpp av svaveloxider.Sjöfartens utsläpp av svaveloxider orsakar stora problem för miljön, inte minst vad gäller försurningen. Utsläppen orsakar stora problem för folkhälsan. beräknas ca 50 000 förtida dödsfall ske inom till följd av dessa svaveloxidutsläpp från fartygen.De dyrbara investeringar som har gjorts för att minska utsläppen på land från industrier och fordon riskerar att gå förlorade på grund av att det är så låga miljökrav på fartygsbränslet. Vi vill införa skärpta krav på svavelhalten i bränslen.Det är angeläget att införa skärpningarna i EU-lagstiftningen. Vi är också positiva till förslag om att anpassa det befintliga direktivet vad gäller svavelhalt i bränslen. är, på grund av att regionen är extra känslig, klassad som ett så kallat utsläppskontrollområde för svavel, vilket innebär skärpta krav på svavelhalten i de bränslen som används där.Det har i debatten förts fram att de skärpta utsläppskraven skulle snedvrida konkurrensen till nackdel för vårt näringsliv i .