bet · GZ01AU8 · 2012-04-03 00:00:00 — Frågan är enligt regeringen komplicerad och betänkandet innehåller förslag som innebär en förändring av företagarbegreppet. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Utskottet anser att det är viktigt att en arbetssökande kan förutse enligt vilka regler som hans eller hennes ersättningsrätt kommer att prövas och att det, om möjligt, bör framgå av författningstext. Utskottet anser att beredningen i av frågan om uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen bör avvaktas. Även vad gäller anställda i sociala företag anser utskottet att beredningen av utredningens förslag bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna Kr278 yrkande 13 och N252 yrkande 21. Yrkanden för förenklad behandling Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet 20 motionsyrkanden som beretts förenklat. Dessa yrkanden tar upp motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande frågor som har behandlat tidigare . Yrkandena rör frågor om bl.a. familjehem, Alfakassan och tre fjärdedels sjukskrivning. Utskottet föreslår att avslår yrkandena. Under denna rubrik behandlar utskottet 20 motionsyrkanden i 18 motioner som bereds förenklat. I motionerna års allmänna motionstid har det väckts förslag som handlar om bl.a. familjehem, Alfa-kassan och tre fjärdedels sjukskrivning. De berörda motionsyrkandena är: A222 av (S), A226 av och (båda S), A247 av och (båda S), A250 av (S), A261 av (S), A294 av och (båda S), A321 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2, A328 av m.fl. (S), A342 av m.fl. (S), A346 av (KD) yrkande 1 och 2, A356 av (C), A357 av (C), A358 av (C), A360 av m.fl. (S), A367 av m.fl. (S) yrkande 4, A375 av (M), A381 av m.fl. (S) och A382 av och (båda SD) yrkande 1. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:AU2, 2010/11:AU9 och 2011/12:AU2. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna A222 (S), A226 (S), A247 (S), A250 (S), A261 (S), A294 (S), A321 (S) yrkande 1 och 2, A328 (S), A342 (S), A346 (KD) yrkande 1 och 2, A356 (C), A357 (C), A358 (C), A360 (S), A367 (S) yrkande 4, A375 (M), A381 (S) och A382 (SD) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna principer för försäkringen, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24 samt 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkande 3. Arbetslivet ställer allt större krav på människors förmåga till flexibilitet och omställning. Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb och yrkesinriktning under sitt yrkesverksamma liv. För att människor ska känna trygghet och få stöd för nödvändiga förändringar och anpassningar är det centralt att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en del av en aktiv politik för omställning. En fungerande arbetslinje förutsätter en fungerande arbetslöshetsförsäkring som förmår underbygga vilja till förändring och ger människor trygghet på vägen. Den svenska modellen bygger på avtal mellan starka parter på arbetsmarknaden. Men för att den ska fungera krävs även att staten bidrar med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en bra arbetslöshetsförsäkring. Den svenska modellen har kraftfullt bidragit till att skapa ett modernt arbetsliv och konkurrenskraftiga företag. Dagens arbetslöshetsförsäkring svarar inte mot dessa krav. Den borgerliga regeringens försämringar har resulterat i att den andel arbetslösa som får ersättning från försäkringen har mer än halverats, från . av de öppet arbetslösa får av sin tidigare inkomst i ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Mellan 200 000 och 300 000 arbetslösa får ingen ersättning alls beroende på att de inte uppfyller arbetsvillkoret. Vi socialdemokrater vill att i princip alla löntagare ska välja att omfattas av en god omställningsförsäkring vid arbetslöshet. En sådan försäkring stärker människor och underlättar samhällets strukturomvandling. Ersättningar på höga nivåer och med villkor som i övrigt är rimliga från den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya. Detta är grunden för att försäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. En bra arbetslöshetsförsäkring gör att den som förlorar sitt jobb kan koncentrera sig på att snabbt söka nytt och inte behöver oroa sig för att behöva gå från hus och hem. I debatten om arbetslöshetsförsäkringens effekter på sysselsättningen har regeringen hävdat att en sänkning av ersättningsnivån skulle vara ensidigt positiv för svensk ekonomi. Detta påstående har kraftigt ifrågasatts. pekar exempelvis på att en mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att leda till bättre matchning på arbetsmarknaden eftersom den arbetslöse får bättre ekonomiska förutsättningar för att söka efter sådana lämpliga arbeten som motsvarar denna persons utbildningsnivå och kompetens. Enligt flera studier ger det bättre förutsättningar att hitta ett nytt jobb med god lön. Det innebär att motsatsen en lägre ersättning till de arbetslösa inte är bra för produktiviteten i ekonomin. En mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att ha en positiv effekt på skapandet av högproduktiva jobb. Vi vill att ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och höga löner i den öppna globaliserade ekonomin. Regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har skadat den svenska modellen och gjort att många arbetslösa hänvisas till försörjningsstöd. har uppgett att det vanligaste försörjningshindret för dem som fick ekonomiskt bistånd 2010 var relaterat till arbetslöshet. Det gällde 106 500 personer, dvs. av dem som fick ekonomiskt bistånd. Arbetslöshetsförsäkringen fyller helt enkelt inte längre sitt syfte. Vi behöver en ny a-kassa byggd på inkomstbortfallsprincipen som stimulerar omställning, är lätt att få del av, enkel att förstå och som inte kan missbrukas. Vi kommer att intensifiera vårt arbete med att ta fram en sådan försäkring. Viktiga principer för detta arbete är följande. Alla ska ha råd att vara med i a-kassan. Vi vill kraftigt sänka medlemsavgifterna och de ska inte variera beroende på arbetslöshetsnivån inom avtalsområdet. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara till för den som har en arbetsinkomst att försäkra och ge trygghet vid omställning. Villkoren bör utformas så att den som blir arbetslös normalt ska kunna få ut ersättning från försäkringen . Vi vill höja taket. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge inkomstrelaterad trygghet vid omställning för en stor majoritet av löntagarna. Så är det långt ifrån . Målet är att de flesta löntagare ska få ut i ersättning vid arbetslöshet. Vi vill ha en frivillig försäkring, som är solidariskt finansierad och som administreras av de fackliga organisationerna. En stark a-kassa som omfattar alla löntagare är en avgörande del av en väl fungerande arbetslinje. Den ska innebära krav på aktiva insatser från den enskilde som möts av en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningsmöjligheter. Vad som ovan anförts om allmänna principer för försäkringen bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A335 (S) yrkande 14 bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkande 3 och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24 samt 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 14. För att kombinera trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden behövs enligt min mening en generöst utbyggd omställningsförsäkring. Att göra arbete lönsamt är något välkomnar. Det är emellertid inte acceptabelt att föra en politik som straffar dem som vill göra rätt för sig, men som inte har haft någon möjlighet att få ett jobb. De som står utan arbete har med regeringens politik fått sämre ekonomiska möjligheter att söka de arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och kompetens. Ett alltför lågt ersättningstak riskerar att försämra matchningen ytterligare på en svensk arbetsmarknad som inte är flexibel. Med en försämrad a-kassa antyder regeringen att arbetslöshet grundar sig i utbudsunderskott av arbetskraft. har en annan bild och tror att det svenska folket gärna vill arbeta. Utbudet av arbetskraft är rekordstort, men efterfrågan är svag. Försämrad a-kassa, ensidigt fokus på jobbskatteavdrag och stor invandring är fullständigt verkningslöst som efterfrågeskapande åtgärder. förordar därför en höjning av taket för arbetslöshetsersättningen, men anser att dagens ersättningsnivå kan behållas. Det är också dags att skapa en effektivare, gemensam arbetslöshetsförsäkring för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. A-kassan ska ses som en inkomstförsäkring och vara en del av socialförsäkringssystemet. Möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt bör ses över i syfte att ytterligare integrera arbetslöshetsförsäkringen som en självklar del av välfärdsstaten. Vad som ovan anförts om möjligheten att finansiera arbetslöshetsförsäkringen genom skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A382 (SD) yrkande 3 bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24 samt 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkande 3. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ses över i sin helhet och reformeras i grunden så att den kan fylla sin funktion i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är nödvändigt för ett solidariskt och tryggt arbetsliv och samhälle. presenterade i budgetalternativet ett antal förslag med syfte att snabbt återskapa den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring och stärka den allmänna grundförsäkringen. Riksdagsmajoriteten avslog tyvärr förslaget i dessa delar (bet. 2011/12:AU2, prot. 2011/12:49). I det här betänkandet behandlas våra förslag till utgångspunkter för en översyn av hela regelverket till en framtida frivillig solidariskt finansierad inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Det är olyckligt att som regeringen gjort i direktiven till sammanblanda arbetslöshetsförsäkringen med socialförsäkringarna. Det är enligt min mening fråga om olika system som fyller olika funktioner. Kopplingen till den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtalade löner ger arbetslöshetsförsäkringen en särställning. vill stärka och utveckla vår arbetsmarknadsmodell där systemet med frivilligt medlemskap i arbetslöshetskassor med facklig anknytning har en viktig funktion att fylla. Sanningen är också att det inte är fler som kommer att få inkomstrelaterad ersättning i en arbetslöshetsförsäkring som alla tvångsansluts till om inte kvalifikationsreglerna och ersättningsnivåerna ändras. Ändrade kvalifikationsregler och ersättningsnivåer hör dock inte till det som regeringen gett den parlamentariska socialförsäkringsutredningen i uppdrag att utreda. Jag menar därför att arbetslöshetsförsäkringen ska ses över separat. Regeringen bör lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur . Frivillig eller obligatorisk försäkring Det finns tre stora övergripande problem med dagens arbetslöshetsförsäkring. För det första är bara en tredjedel av de arbetslösa berättigade till någon ersättning över huvud taget. Det kan jämföras . För det andra är taket för ersättning så lågt att bara en av tio som får ersättning får av sin tidigare lön. fick en majoritet av sin tidigare lön i ersättning. För det tredje är avgifterna så höga att en halv miljon medlemmar har lämnat a-kassorna. Anslutningsgraden har sjunkit från . Lösningen ligger inte i att göra inkomstförsäkringen obligatorisk. Det är ersättningsvillkoren som måste förbättras och medlemsavgifterna som måste sänkas om vi ska komma åt de väsentliga problemen i försäkringen. Ett viktigt skäl att behålla de självständiga a-kassorna är att de är effektiva i så måtto att andelen felaktiga utbetalningar från kassorna är betydligt lägre än för utbetalningar från . En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skulle också kräva att nya kontrollsystem byggs upp. Enligt min mening ska staten undvika onödig byråkrati, och det finns all anledning att vara restriktiv med att bygga upp stora offentliga register med känsliga uppgifter om människors levnadsförhållanden. Ett annat tungt vägande skäl för att bygga vidare på systemet med frivilliga a-kassor med facklig anknytning är att anknytningen är naturlig mot bakgrund av hur kollektivavtalen och arbetslöshetsförsäkringen fyller kompletterande funktioner för att skydda löntagarna mot social dumpning i den svenska arbetsmarknadsmodellen. För den enskilde framstår det som naturligt att vara medlem i både fackförbund och a-kassa om dessa är kopplade till varandra. En risk om en obligatorisk försäkring införs är att färre då skulle söka medlemskap i ett fackförbund, vilket allvarligt skulle urholka löntagarnas ställning i förhållande till arbetsgivarna och underminera legitimiteten i hela kollektivavtalsmodellen. Utgångspunkten för en översyn av arbetslöshetsförsäkringen ska vara att det även i fortsättningen är frivilligt att vara medlem i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen är solidariskt finansierad. Arbetslöshetskassorna betalar efter den borgerliga regeringens reformer både den vanliga finansieringsavgiften och en arbetslöshetsavgift till staten. Regeringens syfte med arbetslöshetsavgiften är att den ska bidra till sänkta reservationslöner. Den djupt orättvisa och differentierade arbetslöshetsavgiften är relaterad till arbetslöshetsnivån i respektive a-kassa och har en inbyggd omvänd solidaritetsprincip. vill att alla ska ha råd att vara med i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. Det är både ekonomiskt möjligt och politiskt rimligt att återskapa en solidarisk finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Med sänkta medlemsavgifter sänks tröskeln för att gå med i en a-kassa mest för dem som har stort behov av försäkringen. Om arbetslöshetsavgiften avskaffas kommer ingen att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. vill också införa avdragsrätt för medlemsavgiften till a-kassan. Minskade kostnader för att vara medlem i en a-kassa tillsammans med förbättrade kvalificerings- och ersättningsvillkor är det effektivaste sättet att skapa en inkomstförsäkring som alla med fast förankring på arbetsmarknaden kan få ersättning från vid arbetslöshet. Arbetslöshetsavgiften ska därför avskaffas. Jag menar att a-kassornas administrationskostnader bör fördelas solidariskt mellan a-kassorna. Därför bör ett förutsägbart system för utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag införas. Vad som ovan anförts om allmänna principer för försäkringen bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24 bör bifallas. Hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A216 av (S) och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4. är det Arbetsförmedlingen som beviljar och beslutar om aktivitetsstöd, men det är som sköter utbetalningen. underlag för utbetalning kommer från arbetslöshetskassan och den enskilde. För personer som växlar mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd innebär det ofta att det vid skiftet mellan ersättningsslagen blir långa väntetider inför utbetalningar. Handläggningsrutinerna i samband med den första utbetalningen har efter skiftet varit långt ifrån tillfredsställande och har ofta försatt den enskilde i en svår ekonomisk situation i väntan på utbetalningen. En översyn bör göras med syftet att hanteringen av aktivitetsstöd effektiviseras så att utbetalningarna kan göras snabbare. Vad som ovan anförts om hanteringen av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A216 (S) bör bifallas. Hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4 samt 2011/12:A216 av (S) och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 25. Dagens a-kassa är i många avseenden politiserad. Trots att fackförbunden själva, liksom a-kassorna, påstår att a-kassorna är självständiga och fristående är kopplingen till enskilda fackförbund stark. Fackförbunden har i många fall starka kopplingar till framför allt det socialdemokratiska partiet och nekar i vissa fall personer med medlemskap i ett annat politiskt parti medlemskap i facket, alternativt utesluter medlemmen. Genom att föra över administrationen av försäkringen till skulle den bli helt opolitisk. Dagens handläggningstider i ärenden som gäller försäkringen innebär många problem för den som blir arbetslös. Långsam handläggning och därmed sena utbetalningar sätter den arbetslöse i ekonomiska problem. Jag anser att man måste öka servicegraden och drastiskt minska handläggningstiderna i hanteringen av arbetslöshetsersättningen. Vad som ovan anförts om hanteringen av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A382 (SD) yrkandena 2 och 4 bör bifallas. Hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2011/12:A216 av (S) och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4. Regeringen har drivit igenom att dagar med aktivitetsstöd vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder numera ska räknas in i ersättningsperioden för arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen beslutar om deltagande i åtgärden. Aktivitetsstödet finansieras liksom arbetslöshetsersättningen genom arbetsmarknadsavgiften, och statsbidraget för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd belastar samma statliga anslag. Aktivitetsstödets storlek, utom schablonbeloppet, bestäms i praktiken av a-kassorna för dem som är medlemmar. är utbetalande myndighet, men dagar med aktivitetsstöd belastar arbetslöshetsersättningsperioden. Eftersom det är många inblandade aktörer blir det svårt för den enskilde att veta vart han eller hon ska vända sig med frågor om aktivitetsstödet och förstå vem som ansvarar för vad. Hanteringen har blivit besvärligare i och med att det utbetalda aktivitetsstödet ska samordnas med dagar och nivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Samordningen mellan de olika aktörerna leder också till fördröjda utbetalningar. Ansvaret för aktivitetsstödet bör därför föras över till a-kassorna. Vad som ovan anförts om hanteringen av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkande 25 bör bifallas. Arbetsvillkoret, punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 11. De skärpningar som gjordes av arbetsvillkoret 2007 innebär att det numera är mycket svårt för deltids- och visstidsanställda att kvalificera sig till ersättning. För en person med en 50-procentig tjänst räcker det med att vara frånvarande från arbetet för att gå miste om rätten till ersättning. I sektorer där normalarbetstiden är kortare än , vilket exempelvis är vanligt inom vård och omsorg, är det omöjligt att uppfylla arbetsvillkoret om man har en 50-procentig tjänst. Eftersom kvinnor är överrepresenterade både bland deltidsarbetande och visstidsanställda är detta snäva arbetsvillkor strukturellt diskriminerande mot kvinnor. Men också andra grupper drabbas oproportionerligt hårt av det skärpta arbetsvillkoret. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) konstaterade i rapporten av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen (2007:8) att de som har påverkats mest av höjningen av antal timmar är enligt arbetslöshetskassorna yngre sökande som är nytillträdda på arbetsmarknaden, deltidsarbetande (framför allt kvinnor), så kallade timanställda vikarier samt de som beviljats halv sjukersättning från . Ytterligare en liten, men särskilt utsatt, grupp i sammanhanget är kulturarbetarna vars möjligheter till trygga fasta anställningar är mycket små. Utgångspunkten vid en översyn av arbetsvillkoret bör vara att utformningen är så generös att det finns marginaler för sjukfrånvaro även för deltidsarbetande och visstidsanställda och att strukturell diskriminering av kvinnor undviks. Vad som ovan anförts om arbetsvillkoret bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkande 11 bör bifallas. Andra frågor om villkor för rätt till ersättning, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena , 22 och 23. Ett växande problem är att allt fler har en så lös anknytning till arbetsmarknaden att de också har svårt att uppfylla villkoren i försäkringen. För att så många som möjligt ska omfattas av inkomsttryggheten bör därför regelverket förbättras på en rad områden. Utformningen av medlemsvillkoret bör noggrant avvägas med hänsyn till de rådande villkoren för olika grupper på arbetsmarknaden. Medlemsvillkoret måste utformas med hänsyn både till faktiska uppsägningstider och till de allt vanligare visstidsanställningarna. En översyn av medlemsvillkoret bör utgå från att det inte får vara så kort att det lönar sig att stå utanför försäkringen till dess en uppsägning är ett faktum, men att det inte heller ska utestänga unga, som sällan erbjuds mer än korta visstidsanställningar, från möjligheten till inkomstrelaterad ersättning. Studier bör i ökad utsträckning kunna utgöra överhoppningsbar tid. Arbetslösa uppmanas att studera för att få bättre utsikter på arbetsmarknaden; kan den som följer det rådet tappa rätten till arbetslöshetsersättning. Därför borde studier på minst halvtid vara överhoppningsbar tid. En relevant jämförelse är sjukdom där styrkt sjukdom på minst halvtid är överhoppningsbar tid. Reglerna i bygger på att studier är något som bedrivs i ungdomen, före inträdet på arbetsmarknaden. I dagens är studier något återkommande under en stor del av livet. Den som funderar på att studera kan med dagens regler förvägras arbetslöshetsersättning, även om planerna ligger en bra bit in . A-kassorna bryr sig oftast inte om planerade studier längre bort än någon termin eller , men tolkningarna är oklara. Reglerna i bör utformas för att premiera, inte som försvåra, livslångt lärande. Före fanns ingen begränsning för hur lång den överhoppningsbara tiden fick vara. gäller fyra olika regler beroende på orsaken till att den sökande varit förhindrad att arbeta.