bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — Redovisningen av hur biståndsmedel fördelas och används bör förbättras och initiativet Öppna biståndet (Open Aid) är ett steg på vägen som bör utvecklas, anser Socialdemokraterna. anser enligt kommittémotion 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 6, som avlämnades under allmänna motionstiden , att regeringen i skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling inte har belyst könsmaktsperspektivet. Partiet menar att allt ekonomiskt bistånd ska analyseras och utvärderas ur ett makt- och könsperspektiv för att komma till rätta med snedfördelningen av resurser baserat på kön. I kommittémotion 2012/13:U341 av m.fl. (MP) yrkande 8, som avlämnades under allmänna motionstiden , hävdar att regeringen inte ställer lika höga krav på att påvisa resultat och effekter i det multilaterala biståndet som den gör i fråga om det bilaterala biståndet. En genomgripande analys av det multilaterala biståndets måluppfyllelse har bara gjorts en gång, och det var 1991 (SOU 1991:48). En strategi för det multilaterala biståndet antogs 2007 och även om ett antal organisationsbedömningar har gjorts har ingen övergripande uppföljning och analys genomförts. föreslår en utredning i frågan och att regeringen före utgången av 2013 återkommer till för att presentera en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål. En sådan skulle kunna bidra till en eventuell revidering av den nuvarande strategin för hur det multilaterala stödet ska se ut. har avlämnat kommittémotion 2012/13:U1 av m.fl. (SD), som är en följdmotion till regeringens skrivelse 2010/11:164 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter. Partiet anser att skrivelsen har fokus på medborgerliga och politiska rättigheter och begär i yrkandena 1 och 2 samt i partimotion 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkande 8 att ekonomiska och sociala rättigheter ska prioriteras i högre grad. erinrar om att även rätten till en skälig levnadsstandard, rätten till utbildning och rätten till hälsa är grundläggande mänskliga rättigheter enligt såväl FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Partiet understyrker att intensifierade insatser på de ekonomiska, sociala och kulturella områdena är avgörande för möjligheterna att nå flera av millenniemålen. Det bilaterala biståndet bör i högre grad prioritera satsningar i det civila samhället som ger större möjligheter för människor att verka för demokrati och mänskliga rättigheter. och FN spelar dock en viktig roll i uppbyggnad och påverkan av demokratiarbete på statlig nivå, anser . Det är enligt partiet i motion 2012/13:U1 (SD) yrkande 3 problematiskt att välja att stödja enskilda politiska partier i ett land. Det är ofrånkomligt att detta påverkar maktbalansen i ett land och att det stör den inrikespolitiska processen. Svenskt ekonomiskt bistånd till politiska partier bör upphöra. Allmänt om bistånd med inriktning på demokrati och mänskliga rättigheter Som framgått ovan beslutade regeringen om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i biståndet. hade utrikesutskottet i betänkande 2008/09:UU6 Frihet från förtryck demokratibistånd behandlat regeringens skrivelse 2008/09:11. Utskottet tog i betänkandet ställning till övergripande frågor om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, och lyfte fram de medborgerliga och politiska rättigheternas betydelse. Utskottet redovisade också sin syn på frågor om demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, demokratins aktörer samt demokratifrämjande utvecklingspolitik via EU och multilaterala organ. Friheten och säkerheten på internet är enligt utskottet en av de stora globala framtidsfrågorna. Utskottet välkomnar därför att prioriterar friheten på nätet i det utrikespolitiska agerandet. Det gäller dels inom EU och FN-systemet, dels i andra multilaterala forum. Som ett exempel kan nämnas att utrikesministern i sitt anförande i tog upp frågan om friheten på nätet. Ett annat exempel är att vid ASEM:s nionde toppmöte i , , , där utrikesministern deltog, tog upp frågor om nätfrihet och säkerhet. är ett forum för informell dialog mellan EU:s medlemsländer, , och 22 om globala politiska trender och ekonomiska utmaningar. Utskottet har tidigare i betänkandet under rubriken : demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter behandlat motioner som tar sikte på inriktningsfrågor och anslagsvillkor. Utskottet uppmärksammar nedan de slutsatser som rådet har antagit som rör styrning och resultatuppföljning i EU:s utvecklingsbistånd med inriktning på demokrati och mänskliga rättigheter. Därefter behandlar utskottet motionsyrkanden om styrning och resultatuppföljning samt könsmaktsperspektiv i utvecklingsbistånd. Avslutningsvis redovisar utskottet sin syn på bl.a. förslagen i följdmotionen till skrivelse 2011/12:164. EU:s utvecklingsbistånd med inriktning på demokrati och mänskliga rättigheter Utskottet har ovan behandlat resultatskrivelsen om biståndets resultat inom det tematiska området demokrati och mänskliga rättigheter (skr. 2011/12:164), där regeringen har gjort en bedömning av bl.a. Sidas och EU:s resultatredovisning. EU och unionens medlemsstater uppmanas i de slutsatser som rådet för utrikes frågor antog om att främja en gemensam resultatbaserad inriktning. I slutsatserna, som avser EU:s framtida utvecklingspolitik, slår rådet fast att den förnyade EU-strategin för utvecklingspolitiken innebär att EU kommer att inrikta sig på de länder och sektorer där man kan få störst genomslagskraft. Genom att använda förstärkta resultatbaserade ramverk på landnivå ska förmågan att följa och utvärdera resultat stärkas, vilket i sin tur underlättar möjligheterna till att förbättra ömsesidigt ansvarsutkrävande och transparens. står bakom dessa slutsatser liksom de slutsatser om ett strategiskt ramverk för mänskliga rättigheter och demokrati som rådet för utrikes frågor antog . I ramverket anges att EU ska främja mänskliga rättigheter i alla delar av sin utrikespolitik utan undantag. I fråga om utvecklingssamarbete slås fast att ett människorättsbaserat tillvägagångssätt ska tillämpas för att säkra att EU stärker sina strävanden att stödja partnerländer i att genomföra sina internationella åtaganden för mänskliga rättigheter (MR). inkluderar en handlingsplan för praktiskt genomförande. Handlingsplanen omfattar perioden . Ett av åtagandena i handlingsplanen är att EU ska arbeta mot en rättighetsbaserad ansats i utvecklingssamarbetet, vilket välkomnas av utskottet. En verktygslåda ska tas fram för hur MR-principer ska integreras i EU:s operationella utvecklingssamarbete. Bedömningar av mänskliga rättigheter ska ingå som en övergripande beståndsdel i unionens bistånd till länder, särskilt i fråga om budgetstöd, vilket ligger i linje med vad utskottet förespråkar (se t.ex. utlåtande /11:UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland ). I handlingsplanen anges vidare att MR-frågor ska integreras i EU:s agerande vad gäller den globala utvecklingsagendan och andra globala frågor, och då framför allt i processen för att ta fram framtida globala utvecklingsmål (post-millenniemålen). Ytterligare ett åtagande i handlingsplanen är att EU ska redovisa genomförandet av . Det ska ske i den årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som ges ut av Europeiska utrikestjänsten (EEAS). På så vis, menar rådet, blir det möjligt för EU:s alla intressenter, inklusive det civila samhället, att bedöma effekten av EU:s åtgärder och att bidra till att definiera framtida prioriteringar. Utskottet välkomnar detta. Styrning och resultatuppföljning, jämställdhetsperspektiv I en motion riktas kritik mot styrningen och resultatuppföljningen i bistånd. Motionärerna hävdar bl.a. att biståndet förändras i slutna processer och att det råder oreda i biståndspolitiken. Sedan regeringen tillträdde 2006 har den genomfört en rad åtgärder på biståndsområdet för att förstärka resultatstyrningen och systematisera uppföljningen av resultat mot uppställda mål. Detta arbete ligger i linje med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet i det internationella utvecklingssamarbetet och uppföljningskonferenser till denna. Vid den senaste internationella uppföljningskonferensen, som ägde rum i , , 2011 fastslogs att slutmålet med biståndet är att det ska leda till hållbara utvecklingsresultat. Resultatagendan i utvecklingssamarbetet har därmed fått en mer framträdande roll än i tidigare överenskommelser. En liknande utveckling har ägt rum inom EU, vilket utskottet har belyst ovan. Frågor om styrning och resultatuppföljning i biståndet behandlas regelmässigt i budgetbetänkanden för utgiftsområde 7 men kan också ingå i andra betänkanden från utskottet. Det arbete som regeringen har bedrivit med att reformera styrningen och resultatuppföljningen i biståndet har enligt utskottets uppfattning skett i nära kontakt med . Utan att i detalj gå in på vilka kontakter som har ägt rum vill utskottet ge exempel på sådana. Regeringen beslutade om en modell för förstärkt resultatstyrning i biståndet och aviserade då att den skulle redovisa resultat av det svenska utvecklingssamarbetet till 2009 och 2010. Eftersom utrikesutskottet sågs som huvudsaklig mottagare av resultatskrivelsen tog () initiativ till att upprätta en referensgrupp från utskottet. Ett av syftena var enligt regeringen att undersöka utskottets behov av resultatinformation om biståndet och att ställa dessa informationskrav mot förutsättningarna för resultatredovisningen. Ett annat syfte var att skapa ett utrymme för dialog mellan riksdag och regering för att öka förståelsen av och kunskapen om resultatstyrningens konsekvenser, regeringens effektiviseringsarbete inom området och förutsättningarna för att kunna mäta biståndet. Samtliga riksdagspartier var representerade i referensgruppen som hade flera möten . Biståndsministern har i utskottet redogjort för sin syn på styrning och resultatuppföljning i biståndet och fört diskussioner med utskottet om detta. anordnade utrikesutskottet och ett seminarium om biståndsfrågor utifrån regeringens resultatskrivelse 2010/11:167. I seminariet, där biståndsministern medverkade, diskuterades styrning och resultatuppföljning inom biståndet och jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. I den aktuella motionen riktas även kritik mot den nya struktur för anslagsposter som regeringen aviserar i budgetpropositionen. Enligt regeringen syftar den till ökad transparens och konsekvens mellan politikens inriktning och biståndets fördelning. Utskottet stöder regeringens princip om att biståndet ska gå att följa från politikens inriktning och intention, via genomförandets olika steg till uppföljning och resultatanalys. Detta ligger i linje med strävandena mot ökad transparens i biståndet. En sammanslagning av några anslagsposter väntas också leda till ett effektivare och mer flexibelt resursutnyttjande. Utskottet anser att detta bidrar till tydlighet i biståndspolitiken. Som nämnts anordnade utrikesutskottet och ett seminarium där bl.a. styrning och resultatuppföljning inom biståndet diskuterades. Såväl ledamöter som tjänstemän vid partikanslierna i var inbjudna till seminariet. Innan seminariet hade Statskontoret avlämnat rapporten av svensk biståndspolitik en utvärdering. Där riktade Statskontoret kritik mot ett alltför komplext styrsystem för utvecklingsbistånd och lade fram förslag om hur styrningen och resultatuppföljningen kan förbättras. I betänkande 2011/12:UU2 konstaterade utskottet att det skulle vara värdefullt med en mer utvecklad resultatanalys som kunde ligga till grund för omprioriteringar och omprövningar inom utvecklingssamarbetet. För att möjliggöra detta kan det enligt utskottet vara nödvändigt att minska ambitionerna vad gäller årlig resultatredovisning och se över styrprocesserna så att underlag från resultatanalyser i större utsträckning kan användas som underlag i den strategiska styrningen. Utskottet konstaterade i betänkande 2011/12:UU2 att en inriktning av detta slag ligger i linje med Statskontorets förslag till förbättringar av styrningen av svenskt utvecklingssamarbete. Utskottet välkomnar regeringens redovisning i budgetpropositionen om hur den avser att utveckla den strategiska styrningen av biståndet med utgångspunkt från förtydliganden av den biståndspolitiska inriktningen, roll- och ansvarsfördelningen mellan regering, och myndigheter samt i fråga om vikten av resultat i biståndet. I en motion hävdas att regeringen inte ställer lika höga krav på att påvisa resultat och effekter i det multilaterala biståndet som i det bilaterala. I budgetpropositionen anger regeringen att den avser att etablera ett mer resultatbaserat förhållningssätt i styrningen av såväl det bilaterala som det multilaterala biståndet. Målsättningarna i den av regeringen beslutade strategin för multilateralt utvecklingssamarbete som antogs 2007 ligger fast. Där fastslås att ska stödja multilaterala organisationer som är effektiva och relevanta för regeringens tematiska biståndspolitiska prioriteringar. Sedan strategin antogs har samarbete med de multilaterala organisationerna blivit mer strukturerat, strategiskt och effektivt. Regelbundna organisationsbedömningar, närmare dialog med organisationerna och utarbetande av organisationsstrategier har bidragit till detta. Genomförandet av strategin ska nu enligt regeringen skärpas ytterligare. ska agera mer aktivt och utnyttja ett brett register för påverkan och styrning, bl.a. genom styrelsearbete, bilateral dialog och finansiering, för att stärka de multilaterala organisationernas resultatfokus. Regeringen framhåller att principen om att i huvudsak ger icke-öronmärkta basbidrag fortfarande ska gälla. I särskilt angelägna reformprocesser kan det dock vara motiverat med öronmärkt finansiering för att stödja processer som exempelvis syftar till att stärka de multilaterala organisationernas resultatfokus och samordning på landnivå. Utskottet står bakom denna inriktning och välkomnar att regeringen avser att utveckla metoder som tydliggör vilka krav som ställer på multilaterala organisationers strategiska planer och resultatramverk. Det är också positivt att regeringen i samarbete med likasinnade länder agerar för att multilaterala organisationer ska fastställa tydliga och avgränsade målsättningar och att samtliga organisationer fastställer kompletta resultatramverk med relevanta mål, indikatorer och utgångspunkter, där graden av måluppfyllelse på olika resultatnivåer kan mätas och följas upp kontinuerligt. Avslutningsvis vill utskottet i fråga om utvärdering av multilateralt bistånd nämna att Sadev publicerade rapporten assessments of effectiveness of multilateral organisations (Sadev Report 2012:3), som utarbetats på uppdrag av utvärderingsmyndigheten. Rapporten baseras på fallstudier och en litteraturgenomgång med fokus på begreppsmässiga och metodologiska utmaningar vid bedömning av FN-organ, multilaterala utvecklingsbanker och globala och regionala partnerskap. I rapporten konstateras att bedömningar och utvärderingar av multilaterala organisationer kan bli bättre och mindre fragmenterade. Bedömningar är inga självändamål utan bör i så hög grad som möjligt bidra till såväl ökad effektivitet i multilaterala organisationer som bättre fördelning av biståndsmedel. I fråga om motionsförslaget om ett könsmaktsperspektiv i biståndet hänvisar utskottet till sina tidigare ställningstaganden kring ett sådant perspektiv. Utskottet har i flera betänkanden, senast betänkande 2011/12:UU2, betonat att ett jämställdhets- och könsmaktsperspektiv ska genomsyra den svenska politiken för global utveckling. Dessa perspektiv är en central del av såväl rättighetsperspektivet som fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Utskottet betonar återigen att jämställdhetsperspektivet är centralt för att bidrag till global utveckling och kampen mot fattigdomen ska bli effektivt. Mänskliga rättigheter i biståndspolitiken I följdmotionen till resultatskrivelsen 2011/12:167 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter förespråkar motionärerna en starkare prioritering på ekonomiska och sociala rättigheter i biståndet och hänvisar till grundläggande internationella instrument på människorättsområdet. Utskottet konstaterar att de mänskliga rättigheterna är odelbara och ömsesidigt samverkande. De rättigheter som kommer till uttryck i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) respektive FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (ICECR) är alltså sammanlänkade med varandra. Utskottet anser att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna har ett tydligt genomslag i det svenska utvecklingssamarbetet, bl.a. genom ansträngningar att tillsammans med andra bidra till att FN:s millenniemål nås. Millenniemålen kan sägas konkretisera vissa centrala ekonomiska och sociala rättigheter. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det finns ett behov av ett starkare fokus på de medborgerliga och politiska rättigheterna i utvecklingssamarbetet då efterlevnaden av dessa rättigheter är nödvändiga förutsättningar för att bygga fungerande demokratier och bekämpa fattigdom. Respekten för de olika opinionsfriheterna (tanke-, samvets-, religions-, yttrande-, åsikts-, förenings- och mötesfrihet) utgör en stomme i det demokratifrämjande arbetet. Utskottet välkomnar att arbetar mot förtryck av dem som verkar för respekt för de mänskliga rättigheterna och för demokrati. Stöd ges till individer, inklusive de individer och grupper som utsätts för förföljelse, kränkningar och övergrepp för att de utövar de olika åsiktsfriheterna. Utskottet betonar sambandet mellan demokrati och välstånd. Demokratin är det enda styrelseskick som ger utrymme för den mänskliga initiativförmåga och skaparkraft som är nödvändig för att bekämpa fattigdom. Utskottet värdesätter att regeringen har antagit en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i biståndet och lyfter fram betydelsen av dessa rättigheter i fattigdomsbekämpningen. Policyn antogs sedan ställt sig bakom utrikesutskottets ställningstaganden i betänkandet 2008/09:UU6 Frihet från förtryck demokratibistånd (rskr. 2008/09:187). Utskottet anser att ställningstagandena där fortfarande äger giltighet. Vad gäller omfattningen av det svenska biståndet till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i ekonomiska termer uppger regeringen i skrivelse 2011/12:167, som framgått ovan, att det har uppgått till mellan 3,5 och under 20072010, vilket i genomsnitt motsvarar av det bilaterala biståndet. I linje med policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i biståndet lämnar stöd till bl.a. demokratins aktörer. Sådant stöd kanaliseras bl.a. via svenska partianknutna organisationer () enligt en strategi som har beslutats av regeringen. Det övergripande målet är demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Verksamheten ska bidra till att få till stånd väl fungerande demokratiska politiska partier och väl fungerande flerpartisystem på demokratisk grund i utvecklingsländer. För att nå det övergripande målet är stödet inriktat på två verksamhetsområden: stöd till systerpartier och näraliggande politiska rörelser och organisationer samt stöd till flerpartisystem. I en motion riktas kritik mot sådant stöd. Utskottet anser att PAO-stödet utgör en viktig del av biståndet till demokratiuppbyggnad och konstaterar att det även syftar till att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och alla människors lika värde liksom till att upprätta kanaler mellan medborgarna och politiska beslutsfattare, vilket främjar ett representativt styrelseskick. Motionsyrkandet om att biståndet för demokrati och mänskliga rättigheter i större utsträckning bör gå genom det civila samhällets aktörer avstyrks med hänvisning till utskottets ställningstagande om bistånd via det civila samhället under rubriken : demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2012/13:U1 (SD) yrkandena 13, 2012/13:U288 (SD) yrkande 8, 2012/13:U306 (S) yrkande 12 delvis, 2012/13:U318 (S) yrkande 7, 2012/13:U341 (MP) yrkande 8 och 2012/13:A386 (MP) yrkande 6. Utskottet lägger skrivelse 2011/12:164 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om biståndsramen i reservationen. 2012/13:U286 av m.fl. (SD) i denna del och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och det ytterligare motionsyrkande som finns upptaget under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Anslag och anslagsvillkor under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar, med de anslagsvillkor som reservanten angivit, för anslag under utgiftsområde 7 i enlighet med reservantens förslag i bilaga 5 i betänkandet. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 7 punkt 11 och motionerna 2012/13:U286 av m.fl. (SD) i denna del och 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6, 7 och 916, 2012/13:U281 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:U318 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:U341 av m.fl. (MP) yrkande 7 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 7 punkt 9 och de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Bemyndigande om garantier för biståndsverksamhet Bemyndigande om garantier för Bemyndigande om garantier för NIB:s miljöinvesteringslån Godkännande av medverkan i kapitalhöjningen i AfDB och bemyndigande om garantier till följd av kapitalhöjningen Bemyndigande om kapitaltillskott till har i motioner föreslagit att internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) inte ska läggas ner utan i stället få möjlighet till en omstart. Regeringen har efter att motionerna lämnades beslutat om avveckling av Sadev. välkomnar förvisso att det nu finns en samsyn i utrikesutskottet att vi inte kommer stå helt utan en utvärderingsfunktion utan att övergången från Sadev till ny verksamhet ska ske överlappande, och att den nya funktionen ska ha ett högt mått av oberoende/fristående självständighet. Utskottsmajoriteten tar emellertid inte tydligt ställning till förmån för en omstart för Sadev, som förespråkar utan för endast ett allmänt resonemang kring en omstrukturering från Sadev till en ny utvärderingsfunktion. Det är dock fortfarande mycket som står oklart i hur den nya utvärderingsfunktionen ska utformas, och framtiden för Sadev i står fortfarande oklar. anser att de problem som identifierats vid Sadev ska åtgärdas och deras roll som oberoende utvärderingsmyndighet ska stärkas men utifrån den information vi har tilldelats kan vi inte se att dessa problem som funnits utgör tillräcklig grund för en avveckling av Sadev. Därför väljer vi från sida att reservera oss och redogör nedan för partiets politik enligt våra motionsförslag om anslag, anslagsvillkor och bemyndigande, som behandlas i betänkandet. tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och att biståndet är inriktat på effektivitet och resultat. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar.