bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — I motion 2012/13:So332 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om kvinnojourer i hela landet. Motionärerna anser att menar därför att möjligheten att få stöd och hjälp ska bli en nationell rättighet som är likartad i hela landet. I motion 2012/13:So337 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om kvinnojourernas verksamhet. Motionärerna anser att det är dags att se över förutsättningarna för en lagstiftning angående ett obligatoriskt stöd till kvinnojourers verksamhet. I motion 2012/13:So318 av (KD) (delvis) begärs ett tillkännagivande om en översyn av socialtjänstlagen så att kvinnojourerna får långsiktiga villkor för sin verksamhet. I kommittémotion 2012/13:So267 av m.fl. (V) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att utreda hur våldsutsatta kvinnor som lever gömda utan uppehållstillstånd ska få nödvändigt stöd och skydd mot mäns våld utan att riskera utvisning. I motion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om brottsofferjourer. Motionärerna anser att det är angeläget att hbtq-kompetens finns på alla brottsofferjourer, men också att fler särskilda brottsofferjourer för hbtq-personer inrättas. I kommittémotion 2012/13:A303 av m.fl. (V) finns i yrkande 19 en begäran om ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen bör ändras så att det uttryckligen blir förbjudet att kräva motprestationer för ekonomiskt bistånd, utöver att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara inskriven på Arbetsförmedlingen. I motion 2011/12:So331 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av socialtjänstlagen i syfte att möjliggöra krav på motprestation för att få försörjningsstöd. Motionären anför att möjligheten för kommunen att begära motprestationer främst är riktad till ungdomar , medan det krävs särskilda skäl till kompetenshöjande insatser för den som har fyllt . Några kommuner i landet infört krav på någon form av motprestation för att få försörjningsstöd och undersökningar har pekat på positiva effekter på det viset att aktiveringskraven lett till att fler hushåll gått från bidrag till arbete. Ett likalydande yrkande finns i motion 2012/13:So344 av samme motionär. Ett liknande yrkande finns i motion 2011/12:So215 av (FP). I motion 2012/13:So279 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att höja det ekonomiska stödet till civilsamhället och organisationer. Motionären anför att statsbidraget till det förebyggande arbete som olika organisationer utför har halverats som kostnaderna har ökat. I sammanfattningen av kartläggning av hemlösheten 2011 anges bl.a. följande: kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär baseras på uppgifter från kommuner, myndigheter, institutioner och frivilligorganisationer. Uppgifterna samlades in , . Det finns en stark önskan om att kunna jämföra hemlöshet för att kunna följa utvecklingen. Men det möter svårigheter. Samhällsförändringar mellan mätningarna medför att nya metodologiska val behöver göras för att på ett relevant sätt kunna mäta hur många som står utanför bostadsmarknaden. Ett exempel är definitionen av hemlöshet, ett annat är valen av uppgiftslämnare som bägge påverkas av förändrade samhällsförhållanden. Genom ett förtydligande av definition av hemlöshet har en bredare grupp rapporterats in jämfört med den förra mätningen som genomfördes . Det gäller framför allt personer i de sociala boendelösningar som ansvarar för, det vill säga försökslägenheter, träningslägenheter, referensboenden, sociala kontrakt med mera. Ambitionen var redan vid kartläggning att sådana boendelösningar skulle ingå i mätningen, men det visade sig att det då hade skett en kraftig underskattning av antalet personer som befann sig i dessa. En trolig orsak till detta var att den delen av definitionen gav utrymme för olika tolkningar. Definitionen av hemlöshet 2011 har förtydligats så att långsiktiga sociala boendelösningar och vistelse på institution och behandlingshem har separerats och redovisas var för sig. Det här förfarandet har lett till ett betydligt större gensvar vad gäller inrapporteringen från uppgiftslämnarna. Även för övriga hemlöshetssituationer har vissa förtydliganden gjorts, men dessa påverkar inte resultatet nämnvärt. Det finns alltså faktorer som försvårar jämförelser av resultaten på total nivå mellan de båda kartläggningarna 2005 respektive 2011, men det är möjligt att se åt vilket håll utvecklingen har gått. Av kartläggningen framgår att hemlösheten har ökat i alla hemlöshetssituationer sedan mätningen 2005. Det är dock färre personer som helt saknar en bostad eller ett boende, som under mätveckan exempelvis sover utomhus eller i offentliga utrymmen jämfört med . Detta kan delvis ses som ett tecken på att tak över huvudet-garantin, som var ett av målen i regeringens hemlöshetsstrategi 20072009, har tagits på allvar. Sammanlagt har cirka 34 000 personer, enligt definition, inrapporterats som hemlösa eller utestängda från den ordinarie bostadsmarknaden under mätveckan. I denna grupp finns personer som lever under mycket olika villkor och har olika behov av stöd från samhället. Av de inrapporterade hemlösa personerna befann sig cirka 4 500 personer i akut hemlöshet, varav 280 sov ute eller i offentliga utrymmen. 5 600 personer vistades på institution/kategoriboende. 13 900 personer bodde i långsiktiga boendelösningar (den sekundära bostadsmarknaden) och 6 800 personer i eget ordnat, kortsiktigt boende. Den stora ökningen av inrapporterade hemlösa personer gäller främst personer som bor i relativt långsiktiga boendelösningar, som till exempel försökslägenheter, träningslägenheter och bostäder med sociala kontrakt. Även statistik visar att denna typ av boendelösningar har ökat och att blivit en allt större hyresvärd för personer som inte blir godkända på den ordinarie bostadsmarknaden. Nästan hälften av de personer som ingår i kartläggningen finns i dessa mer långsiktiga boendelösningar. Här finns många barnfamiljer, vilket innebär att hemlöshet och osäkert boende är en realitet för en stor grupp av barn i . En effekt av att blivit en allt viktigare hyresvärd för bredare grupper är att ensamstående personer med uttalad social problematik riskerar att få stå tillbaka och fastna i mer akuta boendelösningar. Det är en utmaning för kommunerna att frigöra resurser och bostäder åt de mest utsatta grupperna av hemlösa personer. Regeringen har utsett en nationell hemlöshetssamordnare för perioden 20122013. Denne ska ge kommunerna stöd med att skapa en långsiktig hållbar struktur och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, samt förhindra vräkning av framför allt barnfamiljer. I publikationen Samordning för att motverka och förebygga hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, som vänder sig till kommunerna, sägs bl.a. följande: För att lösa boendesituationen för personer som är hemlösa och utestängda från bostadsmarknaden är det vanligt att kommunerna har organiserat boendelösningarna enligt ett trappstegssystem. Den hemlöse personen kvalificerar sig gradvis (tränas i att bo) till ett eget boende, från härbärge och olika försöks- och träningslägenheter till en bostad med eget förstahandskontrakt en process som ofta tar . Krav ställs ofta på att den boende ska uppfylla ett antal villkor utöver de regler som hyreslagen anger. Det kan exempelvis handla om krav på drogfrihet, att delta i behandling, eller att ta emot tillsyn. En annan utgångspunkt är att se bostaden som en grundförutsättning för att människor ska kunna ta itu med sina problem. Metoden att erbjuda hemlösa personer en egen permanent bostad, med tillgång till frivilliga och individuellt anpassade stödinsatser, har visat goda resultat där den har testats. En bostad är ett grundläggande behov, oavsett vilka eventuella andra problem en person kan tänkas ha. Bostad är en modell som har prövats på ett fåtal platser i landet. Allt fler kommuner visar intresse för att införa den om inte annat som ett komplement till mer traditionella metoder. Att fler kommuner ges möjlighet att pröva Bostad är något som kommuner och landsting genom ett kongressbeslut kommer att verka för. Vidare betonas i publikationen betydelsen av bra vräkningsförebyggande arbete och att ett sådant underlättas av ett bra samarbete mellan socialtjänst och hyresvärdar. Detta förklaras på följande sätt. Både hyresvärdar och socialtjänst har ett ansvar att agera snabbt när ett bostadsproblem har uppstått som skulle kunna leda till avhysning. Att ta personlig kontakt med hyresgästen är ofta mer framgångsrikt än att enbart ta kontakt per brev. Socialtjänst, hyresvärd och hyresgästen kan tillsammans gå igenom vilka handlingsalternativ som finns. Exempelvis kan en avbetalningsplan upprättas om hyresgästen har en hyresskuld. Ett annat exempel är att kan ta över hyreskontraktet . Behöver hyresgästen insatser i form av ekonomiskt bistånd, boendestöd, stödinsatser vid missbruk eller psykisk ohälsa, budget- och skuldrådgivning? Det är mycket viktigt att ta reda på om det finns barn i hushållet som riskerar vräkning. Barnets bästa har företräde. Det är mycket viktigt att dokumentera och följa upp ärendena. ska, enligt regleringsbrev , fördela till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck som utsatts för våld i en nära relation. Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 13 anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder anslagspost 8. Användningen av medlen ska redovisas . En slutredovisning ska ske . Kvinnojourer och brottsofferjourer har fått ökad kunskap om våldsutsatta homosexuella, bisexuella och transpersoner och har förbättrat bemötandet av och stödet till dessa personer. Detta framgår av uppföljning av de frivilligorganisationer som tilldelats statsbidrag (ca ) för ändamålet 20082010 (Rapport om medel för att stärka brottsofferstödet till homosexuella, bisexuella och transpersoner, ). , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) har en nationell brottsofferjour för hbt-personer som har utsatts för kränkningar, våld, hot, trakasserier eller hatbrott. Några andra renodlade jourer för hbt-personer finns inte i . Polisen i har en hatbrottsjour som bl.a. ger utbildning till dess polispersonal som möter brottsoffer som är utsatta för hatbrott. Den arbetar alltså inte som en egentlig brottsofferjour. Hatbrottsjouren samarbetar med RFSL:s brottsofferjour. Av regleringsbrev för för avseende anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. framgår att regeringen fördelade till organisationer på det sociala området. Här ingår stöd till nykterhetsorganisationer. Av villkoren för anslaget framgår att medlen ska fördelas enligt bestämmelserna i förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Av beslut framgår att av dessa medel beviljades organisationer inom området Alkohol och narkotika. Motionsyrkanden om hemlöshet, vräkning av barnfamiljer samt hyresinbetalningar behandlades av utskottet senast i betänkande 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor (prot. 2010/11:93). Utskottet anförde följande (s. 2021, tre res. S, MP, V): I över hemlöshetsstrategin konstateras bl.a. att utvecklingsmedlen har stimulerat kommunerna att utveckla sitt arbete och bidragit till ett ökat intresse av att använda sig av nya metoder. slår också fast att vräkningsförebyggande åtgärder har effekt och att vräkningarna har minskat. publicerade 2008, i samarbete med , en vägledning som stöd till och andra aktörer i det vräkningsförebyggande arbetet. Vidare publicerade en vägledning om boendelösningar för hemlösa individer och en studie om den sekundära bostadsmarknaden. fick regleringsbrev i uppdrag att bl.a. utveckla öppna jämförelser på hemlöshetsområdet och genomföra en ny nationell kartläggning av antalet hemlösa. Ett omfattande arbete bedrivs för att förhindra hemlöshet. Utskottet delar uppfattningen att mycket arbete återstår. Utskottet ser mycket positivt på de åtgärder som regeringen har genomfört och avser att genomföra för att motverka hemlöshet. bör inte föregripa detta arbete, och i den mån de inte är tillgodosedda med vad som har anförts avstyrks motionerna []. redovisar statistik om antalet barn som berörs av vräkning. Därutöver analyserar en arbetsgrupp knuten till orsakerna till att barnfamiljer fortfarande berörs av vräkning samt varför det finns så stora variationer mellan kommuner när det gäller antalet barn som är berörda av vräkning. Arbetsgruppen ska presentera sin rapport . bör inte heller föregripa detta arbete. Motionerna [] avstyrks. När det gäller möjlighet att betala ut hyra och bostadsbidrag direkt till hyresvärden konstaterar utskottet att enligt 98 kap. 11 § socialförsäkringsbalken får på framställning av socialnämnden betala ut bostadsbidrag direkt till värden om det finns synnerliga skäl. Utskottet har emellertid noterat att denna möjlighet sällan utnyttjas av kommunerna. Utskottet förutsätter att regeringen i sina kontakter med Kommuner och Landsting aktualiserar frågan i syfte att tydliggöra kommunernas möjligheter till utbetalning av bostadsbidrag direkt till värden. bör inte ta något initiativ med anledning av motion []. Motionsyrkanden om inrättande av ett centrum för behandlades av utskottet senast i betänkande 2011/12:SoU1 (prop. 2011/12:1, rskr 2011/12:97). Utskottet anförde följande (s. 85, res. Barn har rätt att skyddas mot allt slags våld och övergrepp, och utskottet noterar därför med tillfredsställelse det arbete som pågår för att förebygga våld och andra övergrepp mot barn. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna []. Motionsyrkanden om finansieringen av kvinnojourernas verksamhet behandlades av utskottet senast i betänkande 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor (prot. 2010/11:93). Utskottet anförde följande (s. 49, tre res. S, MP, V): Kommunerna har tillförts utvecklingsmedel för att förstärka och kvalitetsutveckla kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Utskottet har noterat att dessa utvecklingsmedel bidragit till en utveckling av kvinnojoursverksamheten i många kommuner och att en tredjedel av projekten har utförts av kommuner och ideella organisationer tillsammans. Utskottet vill i detta sammanhang åter framhålla att de ideella kvinnojourerna är ett ovärderligt komplement till det arbete med våldsutsatta kvinnor som sker inom kommunerna. bör inte ta något initiativ. Motionerna [] avstyrks. Motionsyrkanden om bemötande och stöd till våldsutsatta hbt-personer behandlades av utskottet senast i betänkande 2011/12:SoU1 (prop. 2011/12:1, rskr 2011/12:97). Utskottet anförde följande (s. 85, res. Av en rapport från framgår att kvinnojourer och brottsofferjourer har fått ökad kunskap om och förbättrat bemötandet och stödet till våldsutsatta homosexuella, bisexuella och transpersoner. bör inte ta något initiativ med anledning av motion []. Den föreslagna medelsanvisningen innebär att regeringens satsning för att bl.a. stärka skyddet för barn och ungdomar inom den sociala barn- och ungdomsvården fortsätter. innebär det att detta anslag ytterligare ökas med . Anslaget innehåller även den årliga satsningen för att kvalitetssäkra arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare. Anslagets ändamål är också att göra en satsning på hemlöshet. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del och 2012/13:So3 (V) yrkande 3. Frågor om hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden är både ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem som kräver insatser och samverkan mellan olika aktörer. Av kartläggning av hemlösheten 2011 framgår att hemlösheten har ökat i alla hemlöshetssituationer sedan mätningen 2005. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har utsett en nationell hemlöshetssamordnare för perioden 20122013. Denne ska i en nationell dialog ge kommunerna stöd med att skapa en långsiktig hållbar struktur och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Syftet med uppdraget är att hemlösheten ska minska genom att man främjar att kommuner utvecklar uthålliga strukturer i arbetet, tillsammans med berörda parter. Uppdragets mål är att samordnaren tillsammans med respektive kommun ska komma fram till hur arbetet för att motverka hemlöshet ska samordnas bättre för att förebygga hemlöshet och undvika vräkningar. Vid sitt besök i utskottet har samordnaren redogjort för hur han besökt 45 kommuner. I mötena deltar även företrädare för inte bara och kommunstyrelsen utan också fastighetsägare och företrädare för bostadsbolag, , polisen och frivilligorganisationer m.fl. Här förs en dialog om hur man lokalt kan arbeta för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, och hur man kan samordna för att på ett bättre sätt förebygga att personer blir hemlösa och förebygga vräkningar. Det vräkningsförebyggande arbetet har hög prioritet. Samordnaren träffar överenskommelser om mål som följs upp vid ett andra möte. Utskottet har vidare noterat uppdraget till länsstyrelserna om att stödja kommunerna i arbetet med att motverka hemlöshet. I samband med att länsstyrelserna stöder kommunerna med planeringen av bostadsförsörjningen ska länen analysera hur kommunerna beaktar arbetet mot hemlöshet. Uppdraget ska redovisas . Slutligen kan nämnas att publicerade de första öppna jämförelserna av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett omfattande arbete på området. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2011/12:C403 (V) yrkande 16, 2011/12:So507 (S), 2011/12:So521 (S) yrkande 54, 2011/12:So603 (S), 2012/13:C400 (V) yrkande 32, 2012/13:So551 (SD) yrkande 28 och 2012/13:So557 (S) yrkande 57 avstyrks. Att barn blir utan bostad är oacceptabelt. I hemlöshetssamordnarens nämnda uppdrag ingår att förhindra vräkning av framför allt barnfamiljer, och samordnaren har vid sitt besök i utskottet beskrivit en metod för ett aktivt vräkningsförebyggande arbete med fasta rutiner. I det sammanhanget nämndes att av dem som berörs av vräkning har någon inkomst av eget arbete. Utskottet konstaterar att arbetssättet vid vräkning och avhysning varierar i olika kommuner. har ett viktigt ansvar när det gäller att säkerställa rutiner för arbetet med vräkningsärenden. Det handlar om att kunna agera snabbt och aktivt, att noggrant gå igenom olika handlingsalternativ och upprätta arbetsplaner, att vid behov samverka med andra aktörer, att dokumentera och följa upp ärenden. En viktig förutsättning för att ska kunna ta sitt ansvar i det vräkningsförebyggande arbetet är dock att en förestående vräkning kommer till kännedom i ett tidigt skede. Utskottet uppmärksammar att det förekommer att tidpunkten när får kännedom om vräkningen varierar och därmed får ibland sämre möjligheter att ingripa på ett bra sätt. Utskottet förutsätter att regeringen ägnar problemet uppmärksamhet inom ramen för det arbete som pågår med att förebygga hemlöshet och vid behov återkommer med åtgärder. Utskottet noterar också att det i länsstyrelsernas ovan nämnda uppdrag ingår att ge råd och stöd till kommunerna i planeringen med att motverka hemlöshet, i synnerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. Utskottet har vidare fått veta att det bedöms föreligga metodproblem bakom årliga statistik över antalet barn som berörs av vräkning och att myndigheten har ett uppdrag med syftet att förfina rapporteringen. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av detta bör inte ta något initiativ. Motionerna 2011/12:C349 (S) yrkande 17, 2011/12:C403 (V) yrkande 20, 2011/12:So204 (S), 2011/12:So213 (MP), 2011/12:So231 (S), 2011/12:So527 (KD), 2011/12:So569 (V) yrkande 13, 2011/12:So658 (MP) yrkande 8, 2012/13:C388 (S) yrkande 17, 2012/13:C400 (V) yrkande 35, 2012/13:Sf362 (V) yrkande 7, 2012/13:So485 (MP) och 2012/13:So505 (S) avstyrks. Utskottet har noterat att har publicerat den fjärde nationella kartläggningen av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Något tillkännagivande med anledning av motionerna 2011/12:C349 (S) yrkande 18, 2011/12:C403 (V) yrkande 18, 2012/13:C388 (S) yrkande 18 och 2012/13:C400 (V) yrkande 33 är inte nödvändigt. Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) svarar varje kommun för inom sitt område och av 2 § framgår att kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ till lagändring när det gäller rätten till bostad. Motionerna 2011/12:C229 (MP) yrkande 2, 2011/12:C403 (V) yrkande 21, 2012/13:C353 (MP) yrkande 3 och 2012/13:C400 (V) yrkande 36 avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:C403 yrkande 17 (V). Inte heller när det gäller motionerna 2011/12:So377 (KD) och 2012/13:So278 (KD) yrkande 1 bör ta något initiativ. När det gäller frågan om socialnämndens möjlighet att betala ut hyra och bostadsbidrag direkt till hyresvärden vidhåller utskottet sitt ställningstagande i betänkande 2010/11:So10 Socialtjänstfrågor. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So419 (C), 2012/13:So431 (M) och 2012/13:So514 (M). När det gäller motionsyrkandet om att inrätta ett centrum för vidhåller utskottet sin uppfattning som redovisades i betänkande 2011/12:SoU1. Motion 2012/13:So534 (S) avstyrks. Också när det gäller motionsyrkandena om stöd till verksamheter som ger stöd till våldsutsatta kvinnor och barn hänvisar utskottet till sitt senaste ställningstagande i frågan i betänkande 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor. Motionerna 2011/12:So352 (S) yrkande 1, 2011/12:So372 (S) i denna del, 2011/12:So501 (S), 2012/13:So318 (KD) i denna del, 2012/13:So332 (S) och 2012/13:So337 (S) avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So267 (V) yrkande 16 varför den avstyrks. Utskottet kan konstatera att uppdrag, att fördela medel till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och personer med en könsöverskridande identitet eller uttryck som har utsatts för våld i en nära relation, löper . Därtill kan nämnas att en uppföljning av visar att kvinnojourer och brottsofferjourer har fått ökad kunskap om våldsutsatta homosexuella, bisexuella och transpersoner och har förbättrat bemötandet av och stödet till dessa personer. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So595 (MP) yrkande 13, varför den avstyrks. Utskottet har noterat det arbete som pågår med anledning av den s.k. jobbstimulansen. I en departementspromemoria (Ds 2012:26) föreslås denna träda i kraft . I promemorian föreslås att beräkningen av försörjningsstöd ska förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Vidare föreslås att kommunerna ska få rätt att anvisa alla personer med försörjningsstöd, oavsett ålder, till praktik och kompetenshöjande insatser. Promemorian har remissbehandlats och beredning pågår. Resultatet av detta arbete bör inte föregripas. Motionerna 2011/12:So215 (FP), 2011/12:So331 (M), 2012/13:So344 (M) och 2012/13:A303 (V) yrkande 19 avstyrks. Utskottet konstaterar att statligt stöd till nykterhetsorganisationer fördelas av enligt bestämmelserna i förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Utskottet förutsätter att regeringen följer frågan och anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So279 (KD) yrkande 1. Äldresatsning (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att anvisa medel till ett nytt anslag, Äldresatsning. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) begärs att för anvisar till ett nytt anslag, Äldresatsning.