bet · GZ01SoU10 · 2012-02-15 00:00:00 — 2011/12:SoU10 Äldrefrågor I betänkandet behandlar utskottet 60 motionsyrkanden som väcktes under den allmänna motionstiden . genomförde utskottet en öppen utfrågning Kvaliteten i äldreomsorgen? Utskottet avstyrker alla motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på området. I betänkandet finns 20 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:So281 av (S), 2011/12:So306 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So308 av Boriana (M), 2011/12:So317 av (M), 2011/12:So324 av och (båda M), 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2011/12:So421 av (M), 2011/12:So451 av och (båda M), 2011/12:So456 av och (båda M), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 46, 2011/12:So525 av (FP), 2011/12:So531 av och (båda M), 2011/12:So555 av (M), 2011/12:So560 av och (båda M), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5, 8 och 12, 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2011/12:So605 av m.fl. (S) och 2011/12:So651 av m.fl. (S). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2011/12:So363 av (FP) och 2011/12:So498 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (SD) Psykisk ohälsa bland äldre 2011/12:So280 av (S). Reservation 5 (S) 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 22. Reservation 6 (S, MP, V) 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 7 samt 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:So633 av (SD). Reservation 9 (MP) Reservation 10 (SD) Kostnader för den enskilde 2011/12:So245 av m.fl. (S), 2011/12:So347 av och (båda S), 2011/12:So563 av (S), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:So630 av m.fl. (S). Reservation 11 (S) Reservation 12 (MP) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2011/12:So396 av och (båda M) och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 15 (MP, V) Äldreomsorg på det egna språket 2011/12:So395 av (FP) och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena och 18. Reservation 16 (V) 2011/12:So209 av (S), 2011/12:So259 av Shadiye Heydari (S), 2011/12:So285 av (S), 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 6, 2011/12:So436 av och (båda KD) yrkande 3, 2011/12:So508 av och (båda S), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 19 i denna del, 20 och 26 samt 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 17 (S) Reservation 18 (MP) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet 60 motionsyrkanden som väcktes under den allmänna motionstiden , se bilaga 1. hade utskottet besök av , generaldirektör, och , avdelningschef, båda , som informerade om tillsynen av äldreomsorgen. anordnade utskottet en öppen utfrågning: Kvaliteten i äldreomsorgen? och bilder från denna finns i bilagorna 2 och 3. besökte utskottet Kommuner och Landsting. En av diskussionspunkterna i programmet var Kvalitetssäker vård och omsorg. hölls en debatt om äldrevården (prot. 2011/12:50). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldrepolitikens inriktning, äldrehälsovård, psykisk ohälsa bland äldre, medicinskt ansvarig sjuksköterska, boende, bemanningen i demensboenden, kostnader för den enskilde, rättssäkerhet, äldreomsorg på det egna språket samt om kunskap och kompetens. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (V), 4 (SD), 5 (S), 6 (S, MP, V), 7 (MP), 8 (V), 9 (MP), 10 (SD), 11 (S), 12 (MP), 13 (SD), 14 (V), 15 (MP, V), 16 (V), 17 (S), 18 (MP), 19 (SD) och 20 (V) samt särskilt yttrande (S). I motion So521 av m.fl. (S) begärs i yrkande 46 ett tillkännagivande om äldrepolitikens inriktning. Motionärerna anför bl.a. att det är en utmaning att garantera och klara en vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre på lika villkor oavsett bakgrund även när de äldre successivt blir fler. Man ska som äldre inte behöva förlita sig på anhöriga för att få en god omsorg. Äldre med vårdbehov är inte en enhetlig grupp, och äldreomsorgen måste därför skifta fokus från ett vårdperspektiv till ett inflytandeperspektiv där individens ökade krav på oberoende och självständighet är utgångspunkten i vården och omsorgen. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. måste hemtjänst och insatser på äldreboendet utvecklas så att det också rymmer det som gör livet värt att leva. I motion So605 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning inom äldrepolitiken i de delar som berörs i motionen. Motionärerna anför att det är angeläget att det som berör de äldres livssituationer i vidare mening behandlas parlamentariskt. Det gäller självklart sjuk- och äldreomsorgen och boendet för äldre, men också mycket mer. Motionärerna anser att äldrepolitik inte får bli liktydigt med äldreomsorgspolitik, och äldrepolitik får inte heller bli det enda område där frågor kring äldre människor behandlas. I motion So281 av (S) begärs ett tillkännagivande om biståndsbedömningar för äldre. Motionären anför att regeringen bör se över möjligheten att samordna olika instanser i samhället till gagn för den äldre och nämner som exempel på detta en kontakt som den sökande kan vända sig till för biståndsbedömningar och i andra ärenden. I motion So595 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om nödvändigheten av att äldre hbt-personer uppmärksammas inom samhällets serviceutbud. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att äldre hbt-personer inte får diskrimineras. I motion So336 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att uppmuntra kommunerna att utarbeta rutiner för att ge anhöriga erbjudande om stöd av kurator i ett tidigt skede av sjukdomsförloppet vid demens. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att en oberoende utvärdering bör göras av vilka konsekvenser marknadsanpassningen har fått för dem som behöver äldreomsorg, för kvinnor respektive män, för äldre i olika socioekonomiska grupper samt om kvaliteten och effektiviteten har ökat. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en utvärdering bör göras av vad privatiseringen av äldreomsorgen har inneburit för de anställdas arbetsvillkor. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att dels se över hur skattemedlen ska stanna inom äldreomsorgen, dels vilka icke vinstdrivande driftsformer som kan vara lämpliga för äldreomsorgen. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommunerna kan arbeta för att öka kontinuiteten. Motionärerna refererar till som säger att Flera studier har visat att äldre, i synnerhet de med omfattande hjälpbehov, möter onödigt många i personalen. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga situationen och behoven för de unga demenssjuka. Motionärerna anför att det för gruppen yngre demenssjuka och deras närstående ofta saknas anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade utifrån deras behov. I motion So324 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av lämpligheten med en offentlig äldrepeng. I motion So317 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag till ändrad lagstiftning så att alla kommuner inför valfrihetssystem inom äldreomsorgen. Motionären påpekar att det är obligatoriskt med vårdval i primärvården, men att det är frivilligt för kommunerna att införa valfrihetssystem i äldreomsorgen. Liknande yrkanden finns i motionerna So308 av Boriana (M), So451 av och (båda M), So456 av och (båda M), So525 av (FP), So555 av (M) och So560 av och (båda M). I motion So651 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om förbättrade möjligheter för kooperativa lösningar inom äldreomsorgen. I motion So531 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att en översyn bör göras för att förbättra samordningen av äldrevården. Motionärerna anför bl.a. att äldre ofta möts av fragmenterad vård med flera vårdgivare inblandade. En samordning av äldrevården skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I motion So421 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utveckla skapande äldreomsorg. I motion So306 av (FP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ska ange tvingande nationella föreskrifter för avtalsskrivning vid upphandling av äldreomsorg. Enligt motionären behövs detta för att säkra en god och värdig vård och för att se till att de upphandlade tjänsterna når en basal kvalitet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att etablera en funktion för kvalitetsutveckling inom . I motion So498 av (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en nationell äldrehälsovård. Motionären anser att det förebyggande arbetet är viktigt och att det för att uppnå en jämlik hälsovård för äldre behövs en nationell äldrehälsovård. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att inrätta äldrevårdscentraler. Motionären anser att ett system liknande MVC och BVC för seniorer skulle leda till en effektivisering av vården och ge stora hälsovinster. I motion So363 av (FP) finns liknande förslag. Psykisk ohälsa bland äldre I motion So280 av (S) begärs ett tillkännagivande om äldres psykiska hälsa. Motionären anför att det enligt en rapport från är angeläget med en långsiktig satsning på området äldre med psykisk ohälsa. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas som ser över lagen som styr (medicinskt ansvarig sjuksköterska) arbete, för att stärka oberoende ställning. Motionärerna anser att roll när det gäller säkerhet och kvalitet gör att tjänsten bör garanteras en oberoende ställning i organisationen. kan det vara så att kan ligga under chefen för äldreomsorgen, och det kan till och med vara så att en tjänst delas så att halva är verksamhetschef och halva . I motion So336 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kommunerna bättre kan tillgodose de yngre dementas behov av kategoriboende. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kommunerna kan inrätta mindre avdelningar för personer med demens, i synnerhet för personer med beteendemässiga och psykiska symtom vid demenssjukdom (BPSD). I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att kommunerna bör uppmanas att i den mån det är möjligt inrätta boenden för olika kategorier av dementa. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur en satsning på övergångslägenheter för dementa skulle kunna utformas. Med övergångslägenheter avses lägenheter som den sjuka kan flytta in i tillsammans med sin familj på en plats där det också finns tillsyn av personal, en form av kollektivhus där varje familj kan hyra sin lägenhet. I motion So595 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om hbt-personer och äldreboenden. Motionärerna anser att det optimalt bästa för äldre homo- och bisexuella som är i behov av äldreboende som , sjukhem och liknande vore om det erbjöds särskilt kollektivboende för homo- och bisexuella till dem som så önskar. I motion So336 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att kommunerna bör anpassa personalbemanningen utifrån de boendes sjukdomsbild i stället för utifrån antal boende när det gäller dementa. I motion So633 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att lagstifta om en minimibemanning med utbildad personal på demensboenden. Kostnader för den enskilde I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av de avgifter och hyror som finns i äldreomsorgen. Motionärerna anför att det är maxtaxan och förbehållsbeloppet infördes och att flera kommuner har höjt timavgifterna och tar bra betalt för maten. I motion So347 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att låta kostnader för mat inom äldreomsorgen ingå i maxtaxan. En liknande begäran finns även i motion So245 av (S). I motion So630 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att mun- och tandvård ska finnas med på listan över vad man får hjälp med via . I motion So563 av (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra pensionärernas villkor. Motionären anför bl.a. att pensionärer som grupp har särskilda utgifter som kan bli mycket kostsamma. Läkar- och medicinkostnader är högre för äldre liksom tandläkarräkningar. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör bereda frågan om hur demenssjukas rättssäkerhet ska garanteras och återkomma med förslag. Motionärerna anför att det saknas lagstöd för att se till att demenssjuka med allvarlig kognitiv störning får rätt vård när de är kapabla att fatta egna beslut. Dessa personer har inte ens lagskydd i situationer där sjukdomen gör att de riskerar både sin egen och andras hälsa och säkerhet. I motion So336 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att ge hemtjänstpersonal laglig rätt att ingripa i vissa fall då den sjuka behöver skyddas mot sin egen oförmåga att handla. Ett liknande yrkande finns i motion So396 av och (båda M). Äldreomsorg på det egna språket I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg för personer med annat modersmål än svenska. I yrkande 15 finns en begäran om ett tillkännagivande om att bör ges ett särskilt uppdrag att utveckla tillsynen när det gäller tillgången till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. I yrkande 16 finns en begäran om ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk i hela landet. I yrkande 18 finns en begäran om ett tillkännagivande om att uppdra åt att utfärda riktlinjer för att ge alla inom gruppen döva och dövblinda rätt till äldreomsorg på teckenspråk. I motion So395 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att stärka rätten till vård och omsorg på finska utifrån tillgång till språkkunnig personal. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 19 (delvis) ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga de äldre hbt-personernas situation i mötet med bl.a. äldreomsorgen. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att utarbeta ett utbildningsmaterial för personalen inom äldreomsorgen när det gäller hbt-frågor samt tillsammans med SKL sprida kunskaper om goda exempel ute i kommuner och landsting. I motion So595 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att äldreomsorgen måste öka sin kunskap om hbt-personers behov. I nämnda (V)-motion begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram och sprida befintlig kunskap om mäns våld mot äldre kvinnor samt att ta fram ett utbildningsmaterial för personalen i äldreomsorgen. I motion So508 av och (S) begärs ett tillkännagivande om den framtida arbetskraften inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att det behövs en översyn av hur man arbetar med att höja statusen för yrken inom vård och omsorg för äldre. I motion So209 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla äldreomsorgen. Motionären anför bl.a. att äldreomsorgen ska vara en bra och modern arbetsplats så att den attraherar en ny generations medarbetare, som med rätt utbildning och kvalifikationer ska kunna ta hand om vår äldre generation på bästa sätt. I motion So259 av Shadiye Heydari (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genomföra kompetenshöjningar hos personalen inom vård och omsorg. Motionären anför att det fordras god kompetens och kontinuitet hos personalen för att äldreomsorgen ska vara av hög kvalitet. I motion So285 av (S) begärs ett tillkännagivande om rätten till ett fungerande sexualliv för äldre. Motionären anför bl.a. att det, för att man ska kunna verka för sexuell hälsa för äldre, ställs krav på ökad kunskap hos vårdpersonalen i dessa frågor och att det därför är angeläget att personal kan erbjudas särskild utbildning och handledning i dessa frågor. I motion So336 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kommunerna ska få tillgång till läkarkompetens i form av geriatriker knutna till enheterna. I yrkande 6 finns en begäran om ett tillkännagivande om en satsning på utbildning av personal i fråga om både bemötande och anatomi, fysiologi och farmakologi. I motion So436 av och (båda KD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att alla äldreboenden ska ha tillgång till palliativ kompetens. Av 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att kommun och landsting, när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården, ska upprätta en individuell plan för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda. Av 3 kap. 3 § SoL följer att insatser inom ska vara av god kvalitet, att det för uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet samt att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Enligt 5 kap. 5 § samma lag ska socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Vidare sägs att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Bestämmelsen om värdegrunden och om att den äldre personen ska kunna välja när och hur stöd och hjälp ska ges trädde i kraft . Av 5 kap. 6 § SoL följer att kommunerna är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Enligt 5 kap. 8 a § SoL ska kommunen ingå en överenskommelse med om samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Enligt 8 kap. 2 § SoL får kommunen enligt grunder som kommunen bestämmer ta ut skäliga avgifter för bl.a. hemtjänst och bostad i särskilt boende. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifterna får enligt 8 kap. 6 § SoL inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadsomkostnader (förbehållsbelopp). Vidare ska kommunen försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Genom en ändring som trädde i kraft har förbehållsbeloppet höjts för att delvis motverka att den inkomstförbättring som följer av det förhöjda grundavdraget leder till motsvarande höjning av avgifter enligt socialtjänstlagen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127 och 128). Av 14 kap. 3 § följer att den som fullgör uppgifter inom bl.a. genast ska rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för missförhållande, som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom verksamheten. Hälso- och sjukvårdslagen m.m. Av 3 f § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, framgår att landsting och kommun, när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från , ska upprätta en individuell plan för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda. Av 8 a § HSL följer att ska ingå en överenskommelse med kommunen om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Enligt 18 § HSL ska varje kommun erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som bor i en sådan boendeform eller bostad som avses i 5 kap. 5 § andra stycket SoL (rör äldre personer) eller 5 kap. 7 § tredje stycket SoL (rör personer med funktionshinder) eller som efter beslut av kommunen bor i sådan särskild boendeform som avses i 7 kap. 1 § första stycket 2 samma lag (särskilda boendeformer som drivs i enskild regi). Av paragrafens andra stycke framgår att en kommun även i övrigt får erbjuda dem som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård). I 24 § första stycket HSL föreskrivs att det inom det verksamhetsområde som kommunen bestämmer ska finnas en sjuksköterska som svarar för att det finns sådana rutiner att kontakt tas med läkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal när en patients tillstånd fordrar det, att beslut om att delegera ansvar för vårduppgifter är förenliga med säkerheten för patienterna och att anmälan görs till den nämnd som har ledningen av hälso- och sjukvårdsverksamheten, om en patient i samband med vård eller behandling drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. Enligt 7 kap. 3 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) ska en sjuksköterska som avses i 24 § första stycket HSL, utöver de skyldigheter som anges där, ansvara för att patienterna får en säker och ändamålsenlig hälso- och sjukvård av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde, att journaler förs i den omfattning som föreskrivs enligt patientdatalagen (2008:355), att patienten får den hälso- och sjukvård som en läkare förordnat om samt att rutinerna för läkemedelshanteringen är ändamålsenliga och väl fungerande. I allmänna råd om medicinskt ansvarig sjuksköterska i kommunernas hälso- och sjukvård (SOSFS 1997:10) anges bl.a. att det övergripande ansvaret för att den hälso- och sjukvård som kommunen erbjuder fyller HSL:s krav på en god vård vilar på den kommunala nämnd som fått denna uppgift. Nämnden svarar för att den medicinskt ansvariga sjuksköterskans ställning i organisationen är tydlig och att det i övrigt finns förutsättningar för henne eller honom att utöva det medicinska ansvaret. Vidare anges att kravet på att det ska finnas en medicinskt ansvarig sjuksköterska gäller oberoende av hur ledningen inom den kommunala hälso- och sjukvårdsverksamheten och socialtjänstverksamheten ordnas. Ledningen kan dock vara organiserad så att den medicinskt ansvariga sjuksköterskan innehar befattningen som verksamhetschef i kommunens hälso- och sjukvård. Den medicinskt ansvariga sjuksköterskan är, i de fall de båda uppdragen inte är förenade, underställd verksamhetschefen i kommunens hälso- och sjukvård. Vid fullgörandet av de uppgifter som omfattas av det medicinska ansvaret är den medicinskt ansvariga sjuksköterskan dock inte underställd någon verksamhetschef. Enligt 26 d § HSL ska till kommunerna inom avsätta de läkarresurser som behövs för att enskilda ska kunna erbjudas god hälso- och sjukvård i särskilt boende och i verksamheter som avses i 18 § första stycket. Detsamma gäller i ordinärt boende om en kommun ansvarar för vården enligt 18 § andra stycket. Av paragrafen framgår vidare att ska sluta avtal med kommunerna inom om omfattningen av och formerna för läkarmedverkan. Om inte uppfyller sina skyldigheter enligt avtalet att tillhandahålla läkare har kommunen rätt att på egen hand anlita läkare och få ersättning för sina kostnader för det från . Bakgrund och pågående arbete m.m. Enligt vad som anges i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 9 s. 144) har regeringen avsatt sammanlagt ca i stimulansbidrag till kommuner och landsting med syftet att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer.