bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Källa: Budgetpropositionen . Regeringen bedömer att budgeteringsmarginalen, dvs. utrymmet mellan de takbegränsade utgifterna och utgiftstaket, är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen 20122015. Jämfört med den bedömning som regeringen gjorde ekonomiska vårproposition beräknas nu budgeteringsmarginalen bli något större. År 20132015 beräknar regeringen att budgeteringsmarginalen blir mindre, vilket bl.a. beror på högre utgifter för integration och ohälsa samt på de reformer som regeringen föreslår i budgetpropositionen (tabell 2.3). Under större delen av låg utgiftstaket på en nivå som motsvarade av BNP. Därefter ökade kvoten i samband med den svaga konjunkturutvecklingen då nominell BNP föll. Utgiftstakets nivå som andel av BNP bedöms därefter minska 20102016. Regeringen räknar med att utgiftstakets nivå som andel av BNP är av BNP 2016. Regeringens riktlinje för storleken på säkerhetsmarginalen är att den bör uppgå till av de takbegränsade utgifterna innevarande år (t), år t+1, år t+2 samt för år t+3 och för år t+4. Enligt regeringens beräkningar är budgeteringsmarginalen som andel av de takbegränsade utgifterna 2013, 2014, 2016. Statens budgetsaldo och statsskulden Enligt budgetlagen (2011:203) ska budgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken och påverkar statsskulden. Regeringen bedömer att budgetsaldot kommer att uppvisa underskott både 2012 och 2013. Budgetsaldot förstärks sedan gradvis och 2016 beräknas överskottet uppgå till , (se tabell 2.4). År 20132016 beräknas de årliga större engångseffekterna förbättra budgetsaldot med . görs ett beräkningstekniskt antagande på om försäljningar av aktier i statliga bolag. Tabell 2.4 Statsbudgetens saldo och statsskulden enligt regeringen Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Statsskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . bidrar de snabbt växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten uppgå till . Utöver konjunkturåterhämtningen bidrar även det beräkningstekniska antagandet om försäljningar av statens innehav av aktier i bolag till att statsskulden minskar. Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, minskar även den som andel av BNP och uppgår till av BNP 2016. Tabell 2.5 Statsbudgetens inkomster enligt regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteintäkter (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Budgetpropositionen . De reformer som föreslås i propositionen medför en ökning av de takbegränsade utgifterna med 2013. År 20142016 beräknas ökningen till , respektive . På budgetens utgiftssida prioriterar regeringen enligt propositionen bättre tillväxtförutsättningar och konkurrenskraft genom ökade investeringar i infrastruktur, forskning och innovation, att få fler i arbete med fokus på unga och utrikes födda, välfärd för alla och jämnare fördelning, samt en effektiv energi-, klimat- och miljöpolitik. Regeringen föreslår att effekterna av det höjda grundavdraget och den nedsatta fastighetsavgiften för hyreshusenheter ska vara neutral för kommunsektorn och höjer de generella statsbidragen i motsvarande omfattning. De takbegränsade utgifterna ökas också till följd av makroekonomiska förändringar och volymförändringar. Ökningen av utgifterna till följd av makroekonomiska förändringar förklaras till största delen av att utgifterna för ålderspensionssystemet reviderats upp på grund av ett högre inkomstindex 20132016. Volymförändringarna beräknas öka utgifterna vilket bl.a. beror på att antalet personer som får sjukpenning och sjukersättning har reviderats upp för hela prognosperioden samt att antalet asylsökande och anhöriginvandrare har reviderats upp. Statsbudgetens utgifter framgår av tabell 2.4. De skattesänkningar som regeringen föreslår i propositionen beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna brutto minskar med . Intäkterna från skatt på arbete beräknas minska med till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer. Sänkningen av bolagsskattesatsen och förändringen av reglerna för avdrag för ränteutgifter beräknas sammantaget leda till att skatteintäkterna från skatt på kapital minskar med ca . Dessutom minskar skatteintäkterna från skatt på kapital till följd av förslagen om att sänka fastighetsavgiften för hyreshus och införa ett investeraravdrag. Förslagen med ett antal förändringar av fordonsskatten och energi- och koldioxidskatten tillsammans med förslaget om omvänd mervärdesskattskyldighet för skrot beräknas leda till att skatteintäkterna från skatt på konsumtion ökar med . För övrigt bedömer regeringen att skatteintäkterna 20132016 ökar i takt med att konjunkturläget förbättras. Vidareutveckling av det finanspolitiska ramverket Eftersom ramverk visat sig fungera väl anser regeringen att det är centralt att hålla fast vid grundstommarna i ramverket. ska arbetet med att vidareutveckla ramverket fortsätta, så att det även i fortsättningen ger stöd för en hållbar ekonomisk politik för full sysselsättning. Med det stora förtroende som finns för svensk ekonomi och inriktningen på den ekonomiska politiken menar regeringen att har större frihetsgrader än andra länder att pröva utformningen av det finanspolitiska ramverket. I det fortsatta arbetet avser regeringen att dels initiera en översyn av budgetprocessen, dels pröva om det är önskvärt att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak. När det gäller systemet med utgiftstak konstaterar regeringen att det sedan utgiftstaket infördes har funnits en diskussion om riskerna för att utgiftstaket i vissa lägen förhindrar en lämplig stabiliseringspolitisk inriktning. Det har bl.a. förts fram förslag om en särskild konjunkturmarginal under utgiftstaket och förslag om att utgiftstaket inte bör begränsa de offentliga utgifterna om det finns starka konjunkturskäl för att låta utgifterna öka. Det främsta skälet till att regeringen då inte ville genomföra denna förändring var att det inte ansågs behövas med hänsyn till den befintliga budgeteringsmarginalen och då den bedömda utvecklingen av inflationen förväntades hålla nere utgifterna. Dessutom ansåg regeringen att förslagsställarna underskattade den kostnad som är förknippad med att skapa osäkerhet kring utgiftstakets nivå, i synnerhet i kristider. Regeringen vidhåller i allt väsentligt sin bedömning. Detta får dock inte innebära att stabiliseringspolitiken i lägen med stora störningar blir ineffektiv, t.ex. i ett läge där de mest lämpade åtgärderna inte kan genomföras om de inte ryms under utgiftstaket även om det finns utrymme inom ramen för överskottsmålet. konstaterar regeringen att det inte finns några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket, även om en praxis utvecklats om att ett utgiftstak som föreslagits av en regering inte ändras av samma regering efter att det fastställts. Regeringen lyfter fram två alternativ som kan övervägas för det fall flexibiliteten i systemet med utgiftstak bör ökas. Det ena handlar om att användningen av budgeteringsmarginalen kan göras något mer flexibel, som ett överskridande av utgiftstaket undviks även framöver. Det andra handlar om att det kan finnas anledning att pröva den praxis om att utgiftstaket normalt inte ändras när det väl fastställts. Regeringen avser att återkomma till frågan om att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak ekonomiska vårproposition. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen I budgetpropositionen ska regeringen enligt budgetlagen redovisa de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Enligt propositionen arbetar regeringen kontinuerligt med att utveckla resultatstyrningen för att kunna förbättra resultatredovisningen genom att stärka kopplingen mellan resultat, analys och budgetförslagen. Med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen bildades en arbetsgrupp med tjänstemän från och . Som ett led i att förbättra resultatredovisningen till kommer regeringen i dialog med myndigheterna och vid behov begära förbättrade resultatredovisningar i myndigheternas regleringsbrev 2013. Den svenska ekonomin integreras alltmer med omvärlden både till följd av den tekniska utvecklingen och den minskade regleringen på olika marknader. har ur ett historiskt perspektiv haft en god anpassningsförmåga till ändrade förutsättningar för såväl företag som arbetskraft. För att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta de utmaningar som följer av internationaliseringen, krävs ett utbildningssystem som säkerställer tillgången på välutbildad arbetskraft, högkvalitativ forskning och innovation samt väl fungerande transportsystem och arbetsmarknad. Vidare utgör bra villkor för företagande och entreprenörskap grunden för ett dynamiskt näringsliv som investerar i forskning och produktion i . En väl fungerande bostadsmarknad underlättar anpassningen till följd av den pågående strukturomvandlingen. Regeringen föreslår stora investeringar i infrastruktur för att skapa förutsättningar för ett robust, effektivt och pålitligt transportsystem som tillgodoser medborgarnas behov av arbetspendling och näringslivets behov av transporter. uppgår ökningen av ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till och uppgår ökningarna till 5,2, 4,6 respektive . består av ramökningen av ökade medel till väghållning och till banhållning. Åren därefter ökar andelen som går till järnväg successivt, och 2016 uppgår järnvägens andel till av den ökade ramen på utgiftsområdet. har tidigare beslutat om en planeringsram för åtgärder i transportinfrastrukturen på för 20102021. I regeringens kommande infrastrukturproposition kommer planeringsramen till 2025 föreslås uppgå till . Ambitionshöjningarna gäller för såväl drift och underhåll som investeringar i ny infrastruktur. Därtill bedöms höjda banavgifter och effektiviseringsåtgärder leda till ytterligare ambitionshöjningar. Resurserna bör enligt regeringen i första hand läggas på drift och underhåll samt på trimningsåtgärder av befintlig infrastruktur. Därutöver behövs även investeringar i utökad kapacitet. En viktig del i satsningen är att inleda byggandet av en ny stambana för snabbtåg genom den s.k. Ostlänken mellan /och samt genom en utbyggnad av dubbelspår på första delen av sträckan GöteborgBorås. För att förbättra trafiksituationen i avser regeringen att utse förhandlare för att tillsammans med ansvariga i förhandla om genomförandet av en utbyggnad av tunnelbanan till och eventuella anslutande åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Bland annat ska en östlig vägförbindelse (Österleden) diskuteras. Förhandlarna ska ta fram förslag till finansiering till tunnelbaneutbyggnaden, bl.a. genom höjda och bredare intäkter från trängselskatt eller olika former av medfinansiering. Därtill kommer för gruvnäringen angelägna satsningar på sträckan PajalaSvappavaara och på att prioriteras. Företagande, forskning och innovation För att ska kunna behålla och ytterligare förbättra sin position som en framstående forskningsnation föreslår regeringen satsningar på forskning och innovation inom ramen för den forsknings- och innovationsproposition som kommer att lämnas . Sammantaget ökas resurserna för forskning och innovation med 4 miljarder jämfört med nivå. Fokus ligger på att skapa bättre kvalitet i forskningen, säkra viktig forskningsinfrastruktur samt skapa bättre förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Anslagen till universitet och högskolor höjs, mer resurser avsätts till forskningsfinansiärerna och ett program initieras för rekrytering av internationellt framstående forskare. Vidare görs särskilda satsningar på forskning inom bl.a. livsvetenskap samt åldrande och hälsa. Regeringen vill också stärka länken mellan akademisk forskning och kommersialisering. För att upprätthålla konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet där nya företag tillkommer och växer, som olönsamma företag struktureras om eller avvecklas. Regeringen föreslår därför en sänkning av bolagsskattesatsen från , vilket innebär att den hamnar strax under genomsnittet i EU. En sänkning av bolagsskattesatsen leder enligt regeringen till ökade investeringar som i sin tur leder till ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. För att bolagsskatten ska betalas på lika villkor och skattebasen värnas föreslår regeringen att de befintliga reglerna för begränsning av ränteavdrag utvidgas. Bolagsskattesänkningen till beräknas innebära i minskade skatteintäkter. beräknas skatteintäkterna öka med till följd av förslaget om utvidgade ränteavdragsbegränsningar. För att stimulera tillgången på kapital för mindre företag avser regeringen att återkomma med förslag om ett investeraravdrag. Regeringen aviserar också åtgärder för att förstärka rättssäkerheten i skattefrågor samt åtgärder för snabbare betalningar i näringslivet. Arbetet med att utreda möjligheterna att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för företagande fortsätter i (dir. 2011:1) som ska presentera sitt slutbetänkande . I vårändringsbudgeten 2012 (prop. 2011/12:99) redovisade regeringen ett tillvägagångssätt för en sammanslagning av och . Ett bemyndigande begärdes också för att överföra aktier i till . Den nya aktören kommer att vara verksam fr.o.m. . Syftet har varit att skapa en tydligare aktörsstruktur, där medlen för statliga riskkapitalinvesteringar koncentreras till färre aktörer och där ökat fokus läggs på tidiga faser av företagens utveckling. Tillgången på bostäder påverkar människors valfrihet i livet och möjligheterna att flytta för studier eller arbete. För att öka utbudet av bostäder behöver utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet förbättras och nybyggnationen öka. I syfte att underlätta uthyrningen av privatbostäder föreslår regeringen en hyressättning som gör det möjligt för ägaren att täcka de egna kostnaderna för bostaden och förändringar som gör det lättare för bostadsrättshavare att få tillstånd till uthyrning. Regeringen bedömer att detta leder till 40 000 nya bostadstillfällen och att skatteintäkterna därmed ökar med ca . Vidare höjs schablonavdraget vid beskattning av inkomster för privatpersoners uthyrning av den egna bostaden , vilket beräknas minska skatteintäkterna med . För att göra det mer attraktivt att bygga och förvalta hyresbostadsfastigheter föreslås sänkt fastighetsavgift för hyres- och bostadsrätter, vilket beräknas minska skatteintäkterna med ca . I syfte att öka drivkrafterna för nybyggnation förlängs perioden för undantag från fastighetsavgift till . Vidare förlängs den tillåtna tidsperioden för marknadsmässiga hyror vid nyproduktion, s.k. presumtionshyror, från dagens till . Regeringen vill också stimulera nybyggnation av studentbostäder genom att bl.a. förbättra informationen om vilka byggregler som är relevanta vid tidsbegränsade bygglov och undersöka tillgången på lämplig mark för tillfälliga studentbostäder. Vidare har regeringen tillsatt ett antal utredningar och lämnat myndighetsuppdrag som syftar till att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande och till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Exempelvis har (dir. 2011:100) i uppdrag att analysera frågor som underlättar byggandet. Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i . Åtgärder för stärkt finansiell stabilitet Finansiell stabilitet är en förutsättning för en fungerande samhällsekonomi. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system i spåren av den finansiella krisen är högt prioriterat, särskilt mot bakgrund av den pågående finans- och skuldkrisen i ett antal EU-länder. Eftersom har ett stort banksystem i förhållande till BNP riskerar en finansiell kris att bli mycket kostsam. För att minska risken för att skattebetalarna ska behöva betala för oansvarigt risktagande hos bankerna, avser regeringen fortsätta att vidta åtgärder för att säkra den finansiella stabiliteten. Regeringen har tillsammans med och aviserat att kravet på storbankernas kärnprimärkapital ska höjas av de riskvägda tillgångarna. Kravet höjs sedan till 2015. Inom ramen för de nya kapitaltäckningsreglerna på EU-nivå har regeringen aktivt och framgångsrikt verkat för att medlemsstaterna ska få sätta högre nationella krav. Motivet till detta är stora och starkt sammankopplade banksektor. För att förstärka konsumentperspektivet avser regeringen att vidta åtgärder för att öka transparensen om hur bankerna finansierar sina bolån. Vidare avser regeringen att återkomma med lagförslag i syfte att skapa en enklare och rättvisare modell för att beräkna den s.k. ränteskillnadsersättningen vid förtidsinlösen av bundna bolån. Den utdragna lågkonjunkturen riskerar att förstärka de kvarvarande strukturella problem som finns på arbetsmarknaden, t.ex. att vissa unga och utrikes födda har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och att många människor har drabbats av långtidsarbetslöshet. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att fortsätta arbetet med att få fler i arbete. Drivkrafterna för och möjligheterna till arbete behöver stärkas ytterligare och arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Särskilt fokus måste läggas på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. För att få fler i arbete föreslår regeringen permanenta och temporära åtgärder som främst syftar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, men också till att möta den svaga konjunkturutvecklingen. Det fortsatt svaga ekonomiska läget medför ett stort behov av tidiga insatser för personer som löper hög risk att bli långtidsarbetslösa. Regeringen föreslår därför att medel tillförs för att skapa fler platser inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Vidare föreslås fortsatta förstärkningar av det särskilda anställningsstödet och att möjligheten till t.ex. arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen av jobb- och aktivitetsgarantin förlängs. Flera insatser föreslås för att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att få ett arbete. Exempelvis föreslås att möjligheten till individuellt stöd på en ny arbetsplats förbättras. Regeringen föreslår åtgärder för att förtydliga de krav som gäller för alla som får arbetsmarknadsrelaterade ersättningar eller försörjningsstöd. För att öka drivkrafterna för arbete för personer med ekonomiskt bistånd avser regeringen att föreslå att beräkningen av försörjningsstödet ska ändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till bistånd. Ungdomsarbetslösheten har vuxit och har sedan 1990-talskrisen legat på höga nivåer. För att långsiktigt minska den höga ungdomsarbetslösheten föreslås utbildningsinsatser med fokus på att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarna. Regeringen gör en satsning för att långsiktigt etablera lärlingsutbildningen genom en permanent förlängning av anordnarbidragen för lärlingar och en höjning av den del av anordnarbidraget som går till arbetsgivaren. För att möta konjunkturförsvagningen görs satsningar på en tillfällig ökning av utbildningsplatserna inom yrkes- och lärlingsvux, , folkhögskolor samt på universiteten och högskolorna. En permanent ökning av antalet platser på civil- och högskoleutbildningarna föreslås för att möta näringslivets efterfrågan på ingenjörer. Totalt omfattar dessa satsningar drygt 18 000 helårsplatser till en total kostnad av ca . En stor del av dessa insatser kommer att komma ungdomar till del. Inom arbetsmarknadspolitiken föreslås bl.a. en förstärkning av nystartsjobben, ökat förmedlarstöd och studiemotiverande insatser. Regeringen vill stödja ytterligare ungdomssatsningar i samverkan med fack och arbetsgivare inom ramen för en jobbpakt. I en sådan jobbpakt skulle parterna ansvara för att betydligt fler unga anställs genom yrkesintroduktionsavtal, medan staten skulle kunna bidra till att stödja anställningar inom ramen för dessa avtal. Samtalen med arbetsmarknadens parter fortsätter . När gymnasiereformen trädde i kraft inföll en försvagad konjunktur och elevkullarna minskade som kommunerna inledningsvis måste upprätthålla två parallella gymnasiesystem. Regeringen föreslår att anslaget för kommunalekonomisk utjämning ökas 2013 med jämfört med den nivå som beräknades i budgetpropositionen . Mer tydliga effektiviseringsmöjligheter av gymnasiereformen uppkommer först då reformen får fullt genomslag. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda är generellt sett sämre än för personer födda i . Inom integrationsområdet föreslås därför en förstärkning av etableringsreformen, bl.a. genom åtgärder för att stimulera ett snabbt kommunmottagande och ökade möjligheter till arbetsplatsförlagda insatser. Fler nyanlända kommer också omfattas av etableringsreformen. En förändring i föräldrapenningen föreslås för att motverka försenad etablering på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor. Regeringen föreslår också en tillfällig satsning i syfte att stimulera kommunernas arbete för att minska utanförskapet i vissa stadsdelar. Även utbildningsåtgärder riktade till utrikes födda föreslås. Sysselsättningseffekter av regeringens politik Föreslagna reformer, bl.a. infrastruktursatsningar, sänkt bolagsskatt, ökade forskningsanslag och satsningar inom arbetsmarknadspolitiken, bedöms leda till att BNP-tillväxten blir högre 2014 och att antalet sysselsatta blir ca 17 000 personer fler 2014 än vad som annars hade blivit fallet. Regeringens arbetsmarknadspolitik består av en kombination av åtgärder som stimulerar utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Den viktigaste reformen för att stärka arbetsutbudet är jobbskatteavdraget, som har stärkt drivkrafterna till arbete genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Regeringen bedömer att de strukturreformer som har genomförts varaktigt ökar sysselsättningen med ca 223 000 personer på lång sikt och antalet arbetade timmar med . Jobbskatteavdraget bedöms bidra med omkring hälften av denna ökning. Andra viktiga reformer som bidrar till sysselsättningsökningen är reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen, HUS-avdragen, sänkta socialavgifter och sänkt tjänstemoms. Kunskapen om effekternas storlek, och särskilt i vilken takt de slår igenom, är dock långt ifrån fullständig. Regeringens välfärdspolitik är inriktad på att upprätthålla en god tillgång till vård och omsorg av hög kvalitet, ett tryggt samhälle för alla samt en jämnare inkomstfördelning Mer tillgänglig och trygg vård och omsorg Regeringens mål för sjukvården och omsorgen är att hela befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård och omsorg av god kvalitet. För att främja bättre kvalitet inom sjukvården och omsorgen föreslår regeringen en förstärkning av tillsynen och har för avsikt att återkomma med förslag om en renodlad inspektionsmyndighet. Utformningen och bemanningen av denna nya myndighet utreds (dir. 2012:67) och uppdraget ska slutredovisas . Åtgärden innebär ökade utgifter på 2013, 2014 och 20152016. Regeringen föreslår vidare en satsning på s.k hälsokonton. I hälsokonton ges individen bl.a tillgång till sin vårdinformation. Syftet är att stärka den enskilda människans ställning och delaktighet i vården. Åtgärden innebär ökade utgifter på 2013 och 20142016. Som en del av ramöverenskommelsen om migrationspolitik mellan de gröna och regeringspartierna avser regeringen att föreslå att personer som vistas i landet utan tillstånd ska ges utökad tillgång till offentligt subventionerad sjukvård fr.o.m. .