bet · GZ01KrU8 · 2012-05-30 00:00:00 — Ridning för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att värna ridningens roll som största idrott för personer med funktionshinder med hänvisning till att motionsyrkandet får anses tillgodosett. (M) framhåller i motion MJ415 vikten av att värna ridningens viktiga roll som största idrottsverksamhet för personer med funktionsnedsättning (yrkande 3). Inom medlemsklubbar finns det enligt förbundet en omfattande verksamhet för ryttare och kuskar med funktionshinder. Cirka 4 000 ryttare med funktionshinder ägnar sig enligt åt ridsport. Ridning för ryttare med funktionsnedsättning bedrivs antingen som fritidsridning eller hästunderstödd terapi/ridterapi. I regi har man fokus på att erbjuda ryttare med funktionsnedsättning en aktiv fritidssysselsättning och sport. Tusentals ryttare erbjuds enligt ridutbildning anpassad utifrån deras egna förutsättningar under ledning av utbildade instruktörer. Det förekommer även samarbeten med olika terapeutiska verksamheter på ridklubbarnas egna anläggningar. Utskottet anser i likhet med motionären att man bör lyfta fram den viktiga roll som idrott kan ha för personer med funktionshinder. Utskottet ser därför positivt på den verksamhet som bedrivs för ryttare med funktionsnedsättning inom . Motionsyrkandet får enligt utskottets uppfattning anses tillgodosett och bör inte föranleda någon åtgärd från sida. Motion MJ415 (M) yrkande 3 avstyrks. och förbättra stödet till allmänna samlingslokaler Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om stödet till allmänna samlingslokaler med hänvisning bl.a. till att omfattningen av stödet är väl avvägt. och (båda S) framhåller i motion Kr218 att kommuner måste värna och utveckla de föreningsdrivna samlingslokalerna och prioritera utvecklingen av Folkets Hus och Park, Bygdegårdarna och i stället för kommunala satsningar på medborgar- och kulturhus. Motionärerna påtalar att många kommuner har avslagit föreningarnas önskemål om bidrag till upprustning, och understryker att detta stryper initiativkraften och det ideella arbete som finns i samhället. Motionärerna efterlyser en översyn av samhällsstödet till föreningsdrivna lokaler för kultur och föreningsliv. I motion Kr306 av och (båda C) påtalas behovet av ett förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Motionärerna påpekar att byggstödet till nödvändiga ombyggnader låg på ca , medan (SOU 2003:118) föreslog att det statliga stödet skulle höjas till . Dessutom har, enligt motionärerna, angett att det behövs enbart för att finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering. Enligt uppgift från är en översyn av förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler på gång. Anslag 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler uppgår 2012 till . fördelas till investeringsbidrag och till verksamhetsutveckling. Anslaget låg på samma nivå även 2011. Med investeringsbidrag avses bidrag för köp, ny- eller tillbyggnad, ombyggnad eller standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning och för tillgänglighetsskapande åtgärder för personer med funktionshinder. Med verksamhetsutvecklingsbidrag avses stöd för att anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet eller för att stimulera sådan verksamhet och utveckla ungdomars mötesformer inom kultur- och fritidsområdet. samlingslokaldelegation fördelar bidragen. samlingslokaldelegation fördelade för investeringsbidrag till allmänna samlingslokaler . Totalt sändes 266 ansökningar in och ansökningssumman var ca . 92 projekt beviljades bidrag. Dessutom kan påtalas att samlingslokaldelegation, efter samråd med , fördelar medel till icke-statliga kulturlokaler för ny- eller ombyggnad inklusive handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Anslag 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler uppgår till ca . Nämnas kan att Allmänna arvsfonden fördelar ett fast lokalstöd. Ideella föreningar kan få stöd för den del av kostnaderna för inköp, ny-, om- och tillbyggnad av lokaler och anläggningar som krävs för att föreningen ska kunna genomföra en nyskapande och utvecklande verksamhet. Det räcker att verksamheten som ska bedrivas är nyskapande på orten. För att få stöd krävs att minst en av Arvsfondens målgrupper barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning medverkar i projektet. beviljades till 30 olika lokalstödsprojekt. Arvsfonden har beslutat att ha en särskild satsning på lokalstöd. Utskottet vill först framhålla att allmänna samlingslokaler fyller en viktig roll i samhället genom att vara öppna och tillgängliga för bl.a. föreningslivets möten, studieverksamhet och kulturell verksamhet. Som framgår ovan beviljades bidrag till allmänna samlingslokaler med drygt en tredjedel av de ansökningar som kom in till samlingslokaldelegation. Intresset var således större än tillgängliga medel. Utskottet anser dock , liksom vid behandlingen av budgetpropositionen , att det statliga anslaget på är väl avvägt. Det ska noteras, vilket även redovisats ovan, att ideella föreningar också kan söka lokalstöd från Arvsfonden samt att det dessutom finns ett stöd till icke-statliga kulturlokaler. Hur de kommunala bidragen till allmänna samlingslokaler ser ut är inte en fråga för . Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna Kr218 (S) och Kr306 (C). behandlade förslag om friluftsliv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om friluftsliv som är likalydande med motioner som tog ställning till. Utskottet har så som 2011 (bet. 2010/11:KrU7) avstyrkt motionsyrkanden om friluftsliv som är likalydande med yrkandena nedan. Utskottet anser därför att yrkandena kan behandlas i förenklad form och avstyrker därför motion Kr202 (FP) yrkandena 25. Motion Kr202 av m.fl. (FP) om att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential i folkhälsoarbetet (yrkande 2) att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential för att öka förståelsen för naturens miljö- och kulturvärden (yrkande 3) att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential i integrationsarbetet (yrkande 4) att inbegripa vikten av friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut och satsningar (yrkande 5). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regelverk, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr303 av (M). Jag anser att skattebetalarnas pengar endast borde få användas som stöd till organisationer och föreningar som tydligt tar avstånd från våld och olagliga handlingar, eller åtminstone inte aktivt uppmanar till lagbrott. Frågan är komplicerad och medför svåra gränsdragningsproblem, men jag anser ändå att det är angeläget att frågan diskuteras och att regeringen i lämpligt sammanhang ser över möjligheterna att strama upp regelverket. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Forskning, punkt 3 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N402 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Företagande skapar värde för enskilda individer och för hela vårt samhälle. Företagande är också ett uttryck för människans skaparkraft, entreprenörskap och strävan efter utveckling. Privata företag är en dominerande del av det svenska näringslivet. Men verkligheten är komplex. Det idéburna företagandet är i sina olika delar en växande del av företagar-Sverige. Allt fler vill starta företag tillsammans med andra och de idéburna företagen vinner mark. Det handlar bl.a. om företag inom välfärdssektorn som återinvesterar vinsten i verksamheten och om företag som byggs av människor med särskilda behov på arbetsmarknaden. Men okunskap och ojämlika konkurrensförutsättningar håller fortfarande tillbaka tusentals jobb i den idéburna sektorn. Om vi menar allvar med att vi vill ha ett ökat företagande och om vi vill stå upp för överenskommelsen med det civila samhället måste lagstiftningen utformas så att alla former av företagande får lika förutsättningar att växa. Om det idéburna företagandet får bättre möjligheter kan tusentals nya jobb skapas. Regeringen måste visa att den menar allvar med talet om att just företagandet är en viktig del i ökad sysselsättning. Som ett led i ökad kunskap om olika företagsformer bör forskningen kring idéburet företagande främjas. Det finns i forskningsmedel till det civila samhället, varav en del skulle kunna avsättas för forskning om idéburet företagande. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Statistik, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:Kr229 av (FP) och 2011/12:Kr301 av (KD). Erfarenheten från olika viktiga samhällsområden är att tillgången till statistik är en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser. Ett bra exempel på detta är det stora värdet av könsuppdelad statistik. När sådan inte fanns påstods det ena och andra utifrån subjektiva värderingar. är läget ett annat även om det finns utrymme för att värdera statistik utifrån intressen som går åt olika håll. Enligt finns det ingen offentligt samlad statistik eller möjlighet att via register söka kunskap om exempelvis arbetsintegrerande sociala företag. Mot den bakgrunden anser jag att den sociala ekonomin ska vara ett eget statistikområde. Det underlättar väsentligt när man ska värdera den sociala ekonomins betydelse i samhället när det gäller t.ex. antalet sociala företag, ekonomisk omsättning, antalet anställda och fördelning inom olika branscher. Det saknas även tillgång till data om antalet verksamheter som inte drivs i vinstsyfte. Jag föreslår att regeringen omgående uppdrar åt och andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. idrotten, punkt 5 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 24. Var tredje vuxen är medlem i en idrotts- eller friluftsorganisation. Idrotten är den frivilligorganisation där den allra största gruppen medborgare gör insatser. Var femte vuxen gör frivilliga insatser inom idrottsrörelsen. Det är mer än 1 miljon människor som ger ett stort bidrag till vårt samhälle. Idrottsrörelsen är en nyckel till att svenskar är världsbäst på frivilligjobb. De ideella krafterna inom idrottsrörelsen gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. Denna unika situation ska vi utveckla och ta till vara. Vi vill värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. Vid sidan av ett brett folkligt engagemang är samhällets stöd mycket betydelsefullt. Vi prioriterar därför samhällets stöd till idrotten och sätter det före stora skattesänkningar. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Föreningsavgifter, punkt 6 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 25. Vi ser med oro på de höjda avgifterna inom idrotten. Vi vill motverka den nuvarande utvecklingen med sänkta bidrag till idrottsrörelsen, vilket leder till ökande avgifter för idrottande och stänger dörrar till idrottsligt engagemang. De stora skattesänkningarna har urholkat de gemensamma finanserna. Följden är att många kommuner drar ned på stödet till idrottsföreningar. Enligt har föreningarnas avgifter ökat mycket . När kommunernas stöd till idrotten minskar ökar kostnaderna för familjer med idrottande barn. Vi anser att frågan om de alltmer höjda avgifterna i idrottsklubbarna är en central och viktig fråga för svensk idrott. Vi vill därför att regeringen startar en dialog med se över olika möjligheter att lösa problemet med de ökande medlemsavgifterna och att regeringen återkommer till med förslag till insatser. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stora mästerskap och till , punkt 10 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr255 av och (båda S) och 2011/12:Kr308 av Per Åsling och (båda C). lovade statsminister att ska verka aktivt för att få hit fler stora internationella evenemang. Men i den frågan har ganska lite hänt och stora mästerskap har gått förbi. Så kommer det att bli även i fortsättningen om ingenting görs. Upplevelseindustrin blir allt viktigare. Men utan ett statligt engagemang kan glömma att få arrangera de största tävlingarna. Då går vi också miste om stora skatteintäkter, ökad turism och all uppmärksamhet som exempelvis ett , eller ett ger. Det är inte själva tävlingarna som genererar de stora pengarna, oavsett sponsring och biljettintäkter. Den stora vinsten ligger i besöksnäringen runt omkring. Till det kommer värdet av all uppmärksamhet och alla tv-tittare. Det finns ett antal mästerskap att söka , och chanserna att få t.ex. ett är små, men om ska söka måste vi bestämma oss 2013 då intresseanmälan ska lämnas. Idrottsrörelsen får mycket pengar från Idrottslyftet, men lägger man ihop värdet av allt det ideella arbete som ledarna lägger ned runt om i alla klubbar är det mångdubbelt högre. Det motsvarar ca 70 000 årsarbeten. och Åre har genomfört både och alpina , men den riktigt stora idrottsfesten som ett är vill vi gärna få bjuda och omvärlden på. För att det ska vara möjligt behöver regeringen ta initiativ till ett statligt engagemang för ett . Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Idrott för äldre, punkt 11 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 1. Äldre är en grupp som ofta förbises när det gäller idrott. Därför vill vi uppmärksamma denna fråga extra. Ny forskning visar att det är möjligt att bygga muskelmassa . Ett välkänt faktum är att äldre som tränar aktivt på olika sätt också mår bättre. Självklart är det inte bara muskelmassan som stimuleras vid fysisk aktivitet, utan det handlar också om rörlighetsträning och balans, något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor. Det är extra viktigt för kvinnor eftersom riskerna för just kvinnor att skadas vid fallolyckor är större än för män. I har det byggts en lekplats för seniorer, dvs. en spontanidrottsplats med möjligheter till såväl styrketräning som balansövningar och mycket annat. Förutom träningen ger sådana platser möjlighet att på ett tryggt och positivt sätt behålla och skapa sociala kontakter. Simning och vattengymnastik är bra sätt att hålla sig i rörelse utan att riskera belastningsskador. Givetvis måste simhallar och andra idrottsanläggningar vara anpassade så att de är tillgängliga även för dem som är mindre rörliga. På äldreboenden och trygghetsboenden finns ofta möjlighet till rörelsegymnastik. Många pensionärsorganisationer samverkar med kommersiella gymkedjor för att ge sina medlemmar bra möjligheter till träning. Detta är bra men det räcker inte, särskilt inte för pensionärer med låga inkomster. En strategi för att ge äldre rätt och möjlighet till idrott borde finnas i alla kommuner. Regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet, punkt 12 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2011/12:Kr311 av (S) och 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 4. Idrottsrörelsen har arbetat för en jämställd idrott. Jämställdheten ska genomsyra hela idrottsrörelsen. Även om idrottsrörelsen gjort mycket konstaterar att det är långt kvar innan detta mål kan anses uppnått. Kvinnor och flickor utgör fortfarande en minoritet av idrottsföreningarnas medlemmar och av specialförbundens styrelser. Ordförandeskapet är fortfarande till stor del förbehållet männen. Även bland landslagstränare och förbundskaptener dominerar männen kraftigt. Konsekvensen av den manliga dominansen inom idrottsrörelsen blir bl.a. att män och pojkar gynnas vid fördelningen av resurser på kvinnors och flickors bekostnad. Tillgången till träningslokaler är också bättre för idrotter som domineras av pojkar. Det är viktigt att flickor och kvinnor inte missgynnas när de statliga resurserna till idrotten fördelas inom idrottsrörelsen. Vad som behövs är att alla goda idéer och insikter på central nivå når ut i alla distrikt, föreningar, styrelser och omklädningsrum. Staten bör stödja detta och bör därför i sin bidragsgivning poängtera vikten av fortsatt arbete för en jämställd idrott. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Trakasserier och diskriminering inom idrotten, punkt 13 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:Kr313 av m.fl. (S). Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land. Den är av stor betydelse för att skapa gemensamma värderingar och sammanhållning i samhället. Inom idrotten möts människor med olika bakgrund, och det bidrar till att motverka klassklyftor och segregation. Genom idrottsrörelsen finns goda förutsättningar för att skapa en hållbar integration, att skapa förståelse och acceptans för det annorlunda eller okända. Även inom idrotten förekommer trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionsnedsättning eller hudfärg och etnicitet. Arbetet fortgår inom idrottsrörelsen för att motarbeta detta, men mycket finns kvar att göra. I olika sammanhang förekommer kränkande ordväxlingar som anspelar på sexuell läggning eller etniskt ursprung. Detta är inte acceptabelt, lika lite inom idrotten som i andra sammanhang. Det är viktigt att alla människor känner sig välkomna och värdefulla, att skillnader i bakgrund och förutsättningar accepteras och att människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning och könsidentitet utan att behöva vara oroliga för trakasserier. Det är viktigt att samhället på allvar arbetar med att prioritera dessa frågor och att idrottsrörelsen verkar för att på olika sätt synliggöra personer med en annan sexuell läggning, hudfärg eller etnicitet eller med en funktionsnedsättning som ett positivt exempel på mångfald. Det kan göras genom att man ser över möjligheten att skapa pådrivande incitament. Vi anser också att det behövs ökade utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor, och staten bör poängtera detta när det gäller fortsatt bidragsgivning. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer, punkt 14 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 32. Sexuella övergrepp är oförenliga med svensk idrotts grundvärderingar. Alla barn och ungdomar har rätt att idrotta och utvecklas i en trygg miljö och bemötas med respekt. Det är därför utmärkt att har en policy och vägledning mot sexuella övergrepp där det finns råd och stöd till föreningar, aktiva och föräldrar om hur man kan motverka och hantera övergrepp. En bra förebild för hur man kan arbeta med dessa frågor är Svenska projekt möten. Vi vill betona vikten av att regeringen noga följer denna fråga, uppmuntrar forskning och ny kunskap i frågan samt ökar ambitionerna i nära dialog med idrottsrörelsen och andra organisationer som engagerar barn och unga. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljöarbete, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 4. Miljöfrågorna i allmänhet och klimatfrågorna i synnerhet måste belysas också inom idrotten. En speciellt uppmärksammad del inom idrotten är motorsporten. arbetar man mer målmedvetet, men det finns fortfarande mycket att göra. Med ett mer utvecklat miljöarbete, där motorsporten förhoppningsvis kan gå i täten, kan idrotten även på detta område bli en förebild. Det krävs dock att förväntningarna från staten blir tydliga och att man uppmärksammar detta i bidragsgivningen. Det finns också tankar inom idrotten när det gäller transporter till och från aktiviteter; samåkning och möjligheter att använda kollektivtrafik kan vara exempel på hur idrotten kan organisera sin verksamhet för att ännu mer uppmärksamma miljöfrågorna. En väl utbyggd kollektivtrafik även och är en förutsättning för att också idrottsrörelsen ska bli mer klimatsmart. Samarbete med miljöorganisationer är ett annat exempel. Även här är utbildningsinsatser centrala för att öka kunskapen om dessa frågor. Staten bör stödja detta och i sin bidragsgivning därför poängtera vikten av ett fortsatt arbete med dessa frågor. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdet av att ambitionen, i samband med Idrottslyftet, om en ökad samverkan mellan idrottsrörelsen och friluftsrörelsen efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential i folkhälsoarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential för att öka förståelsen för naturens miljö- och kulturvärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning använda sig av friluftsrörelsens potential i integrationsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inbegripa vikten av friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut och satsningar. 2011/12:Kr204 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vinstdrivna bolag inte bör få samhällsstöd. 2011/12:Kr210 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsidrott. 2011/12:Kr218 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över samhällsstödet till föreningsdrivna lokaler för kultur och föreningsliv. 2011/12:Kr225 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidrag för resekostnader inom ungdomsidrotten. 2011/12:Kr229 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av ideella insatser i officiell statistik.