bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — Dessa innebär att universitet och högskolor får bestämma vilka urvalsgrunder som ska användas för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. gällde bestämmelsen högst av platserna. Flertalet lärosäten använder urvalsgrunder som bestämts av högskolan, men i relativt liten skala och då främst för utbildningar inom vård, medicin och odontologi samt utbildningar med konstnärlig eller hantverksmässig inriktning. Att urvalsgrunden används i relativt liten skala beror, enligt lärosätena, bl.a. på att alla behöriga sökande har kunnat beredas plats, osäkerhet kring regelverk samt att metoden anses vara kostnadskrävande. Många lärosäten lyfter fram att det är svårt att dra några långtgående slutsatser om studenternas prestationer, studieavbrott, etc. utifrån jämförelser mellan de olika urvalsgrupperna. Utskottet vill avslutningsvis anföra att utskottet anser att frågor om breddad rekrytering samt lärosätenas arbete med reell kompetens och av högskolorna bestämda urvalsgrunder är av stor vikt. Utskottet kommer att följa utvecklingen på dessa områden. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 7 och 2011/12:Ub495 yrkandena 8 och 9. Studieavgifter för utländska studenter m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studieavgifter för utländska studenter m.m. Jämför reservationerna 29 (S) och 30 (MP, V). Det finns enligt Socialdemokraterna administrativa murar som försvårar för studenter att komma till och påbörja sina studier. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub324 (S) behöver regeringen därför se över regler och administration för att undanröja onödiga hinder för utländska studenter att studera vid svenska lärosäten. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub310 (M) bör lärosätena få möjlighet att inrätta lokala stipendiefonder för utländska studenter. I kommittémotion 2011/12:Ub495 motsätter sig avgifter för utländska studenter och begär att svenska lärosäten ska bli avgiftsfria. För att klara den internationella konkurrensen bör enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub308 (C) studieavgifterna i avskaffas. har beslutat i enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) om införande av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området och för utbildningar på grundnivå och på avancerad nivå som påbörjas efter . Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2009/10:UbU15 s. 1415) och anser fortfarande att utländska studenter är en tillgång för svenska universitet och högskolor. Internationaliseringen av den högre utbildningen är bl.a. betydelsefull för att utveckla kvaliteten i undervisnings- och forskningsmiljöerna vid de svenska lärosätena. Däremot anser utskottet i likhet med regeringen att det saknas tillräckligt starka skäl att erbjuda samtliga tredjelandsstudenter skattefinansierad avgiftsfri utbildning och att svenska universitet och högskolor i högre utsträckning bör konkurrera med utländska lärosäten genom hög kvalitet och inte genom avgiftsfri utbildning. Det finns en global utbildningsmarknad som är expansiv. Det är utskottets uppfattning att ska attrahera utländska studenter genom att erbjuda utbildning av hög kvalitet, inte genom att utbildningen är avgiftsfri. I budgetbetänkandet (bet. 2011/12:UbU1 s. 87) delade utskottet regeringens ambition att ett fortsatt stort antal utländska studenter ska studera vid svenska lärosäten även efter studieavgifternas införande. Utskottet vidhåller sin uppfattning. I enlighet med den bedömning som gjordes i propositionen (prop. 2009/10:65) avsattes från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till stipendier för studenter från tredje land. Summan ökar 2012 till 60 miljoner. Vidare avsätter regeringen stipendiemedel om från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till studenter från länder med vilka har ett långsiktigt samarbete (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 125). Utskottet delar uppfattningen att det inte bör finnas onödiga administrativa hinder för utländska studenter att studera vid svenska lärosäten. Regeringen har vidtagit åtgärder för att bl.a. uppnå en bättre samordning av mottagningen av utländska studenter. I regleringsbrev anges att verket och Internationella programkontoret för utbildningsområdet alternerar som ordförande i för internationalisering. Forum för internationalisering skapades på initiativ. Syftet är att förbättra samordningen mellan de svenska myndigheter och organisationer som berörs av och kan påverka universitetens och högskolornas internationalisering. Den myndighet som har agerat ordförande ska i årsredovisningen redogöra för arbetet i forumet. Redogörelsen ska särskilt avse de resultat som har uppnåtts till följd av förbättrad samordning i frågor som rör rekrytering och mottagning av utländska studenter. Utskottet kan konstatera att regeringen noga följer utvecklingen när det gäller studieavgifter för utländska studenter. I regleringsbrev för avseende universitet och högskolor anges att lärosätena ska återrapportera om den studieavgiftsfinansierade verksamheten för tredjelandsstudenter. I årsredovisningen ska den studieavgiftsfinansierade verksamhetens omfattning redovisas. Årsredovisningen ska även innehålla en redogörelse för den studieavgiftsfinansierade verksamhetens eventuella påverkan på lärosätets övriga verksamhet. Universitet och högskolor ska redovisa antalet tredjelandsstudenter som har deltagit i utbildning inom utbytesavtal och de eventuella förändringar som har skett i utbytesavtalsverksamheten. Vidare ska lärosätena redovisa hur samarbetet med har fungerat. Vidare har regeringen i regleringsbrevet gett följande uppdrag. Med anledning av införandet av anmälnings- och studieavgifter för studenter från länder utanför EES och , ska följa upp den studieavgiftsfinansierade verksamheten vid universitet och högskolor. Uppföljningen ska innehålla uppgifter om bl.a. statistik, den studieavgiftsfinansierade verksamheten och dess eventuella påverkan på utbytesverksamheten samt information om tillsynsärenden med anledning av införandet av anmälnings- och studieavgifter. Uppföljningen ska även inkludera statistik när det gäller studenter från ett tredjeland som har bedömts vara undantagna från skyldighet att betala studieavgift. För genomförandet av uppdraget ska samråda med Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , Verket för högskoleservice, , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och andra berörda myndigheter och organisationer. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub308, 2011/12:Ub324 och 2011/12:Ub495. Avregistrering av inaktiva studenter Utskottets förslag i korthet avslår motioner om avregistrering av inaktiva studenter. Jämför reservation 31 (SD). I de enskilda motionerna 2011/12:Ub212 (S), 2011/12:Ub289 (M) och 2011/12:Ub479 (M) anförs att det bör finnas ett regelverk som möjliggör att inaktiva studenter kan avregistreras. Utskottet anser att frågeställningen som tas upp i motionerna är väl värd att uppmärksamma. Utskottet vill emellertid hänvisa till att det inom () pågår arbete med att förtydliga lärosätenas möjligheter att avregistrera inaktiva studenter. Av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 61) framgår att regeringen beräknar att dras in från lärosätenas grundutbildningsanslag . Detta motsvarar cirka hälften av ersättningen för studenter som inte har tagit några poäng (beräkningen grundar sig på /10 samt ). Dessa medel bör enligt regeringen återföras till universitet och högskolor i form av kvalitetsförstärkningar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub212, 2011/12:Ub289 och 2011/12:Ub479. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller övriga utbildningsfrågor, bl.a. om fri tentamensrätt. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub500 (S) är det fortsatt viktigt att i verksamhet bygger på en stadig och långsiktig satsning så att man på ett bra sätt kan planera för denna viktiga verksamhet. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub481 (M) bör regeringen omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. Utskottet har behandlat och avstyrkt liknande yrkanden vid förra (bet. 2011/12:UbU11 s. 2627). Yrkanden om fri tentamensrätt har utskottet avstyrkt med motiveringen att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i frågan. Huvudmannaskapet för i ligger hos , och hör därmed till ansvarsområde (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:FiU20, rskr. 2009/10:387). Utskottet har stor tilltro till att kommer att ge i goda förutsättningar för att fullgöra sitt viktiga uppdrag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub481 och 2011/12:Ub500. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studentfrågor. Jämför reservationerna 32 (S) och 33 (MP, V). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/112:Ub460 yrkande 12 att studentinflytandet måste vara starkt och att legitimiteten för studentrepresentanterna bör värnas. Konsekvenserna av avvecklingen av kårobligatoriet och formerna för hur studentinflytandet kan säkras långsiktigt och utan stark beroendeställning till vare sig staten eller lärosätena bör därför ses över. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub204 (S) bör konsekvenserna av kårobligatoriets avskaffande för studentinflytandet på högskolor och universitet följas upp. anför i sin kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkandena 4 och 1920 att ett ökat studentinflytande ger en ökad kvalitet i den högre utbildningen. Ett aktivt arbete med såväl förebyggande som åtgärdande insatser för studenters arbetsmiljö på universitet och högskolor är enligt viktigt ur såväl ett kvalitetsperspektiv som ett rättighetsperspektiv. Studenthälsan på universitet och högskolor ska vara certifierad, och nationella kvalitetskriterier bör tas fram. understryker vikten av relevant könsuppdelad statistik över studenters arbetsmiljö. har beslutat att avskaffa kårobligatoriet fr.o.m. (prop. 2008/09:154, bet. 2008/09:UbU14, rskr. 2008/09:275). I stället har ett modernt system för studentinflytande införts. För att säkerställa en struktur för studenternas medverkan i lärosätets kvalitetsarbete har regeringen och ansett att denna verksamhet bör stödjas med statsbidrag. Utskottet anser att studentkårer och nationer bedriver en synnerligen viktig verksamhet. Utgångspunkten är att studentkårerna kan finansiera en stor del av sin verksamhet, vad gäller såväl studentinflytande som annan verksamhet, med frivilliga medlemsavgifter eller på annat sätt. och högskolor bör inom ramen för anslaget till utbildning och forskning kunna stödja studentkårerna finansiellt. Vidare har lärosätenas ansvar för vissa studiesociala frågor ytterligare förtydligats. Universiteten och högskolorna har ett tydligt ansvar för sådana studiesociala insatser som är direkt kopplade till studenternas studiesituation. Universiteten och högskolorna bedriver, ofta tillsammans med studentsammanslutningar, omfattande studiesocial verksamhet. När kårernas huvudsakliga syfte blivit mer preciserat bör också lärosätenas ansvar för studenternas studiesociala situation förtydligas. I den proposition som låg till grund för reformen görs en uppräkning av studiesocial verksamhet som universitet och högskolor ska ta ansvar för (prop. 2008/09:154 s. 47 f.). Det gäller information och råd som rör vissa frågor, mottagningsverksamhet och arbetslivskontakter enligt utskottets mening sådan verksamhet som det är naturligt att lärosätena tar ansvar för. Universiteten och högskolorna kan även framöver uppdra åt studentkårerna att bedriva viss studiesocial verksamhet. var helt utan kårobligatorium vid de statliga universiteten och högskolorna. Utskottet har tidigare uttalat att det är övertygat om att ett frivilligt deltagande kommer att stärka kårernas legitimitet och ha en positiv inverkan på studentinflytandet (bet. 2011/12:UbU12 s. 2829). publicerade 2010 rapporten en kartläggning (2010:14 R). Av rapporten framgår sammanfattningsvis att det är svårt att förutse hur förändringarna, från ett kårobligatorium till frivilligt kårmedlemskap och den ökade friheten för lärosätena, kommer att påverka studentinflytandet och studentkårernas verksamhet. Regeringen har inga planer på att initiera en uppföljning eller utvärdering av reformen, och utskottet anser att det vore för tidigt att nu följa upp denna genomförda förändring. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub204, 2011/112:Ub460 yrkande 12 och 2011/12:Ub495 yrkandena 4 och 1920. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande högskolefrågor, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 1 och avslår motionerna 2011/12:Ub244 yrkande 2, 2011/12:Ub277 och 2011/12:Ub466. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning har central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Satsningar på utbildning på alla nivåer bryter väg för kunskapsbaserad ekonomi. För att nå dit måste vi öka investeringarna i högre utbildning och öka samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor. Utbildning är en avgörande förutsättning för att befästa demokratin och utjämna olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och möjligheter till att aktivt delta i samhället. Alla människors rätt till kunskap och utveckling är utgångspunkten. Kunskapssamhället ska stå öppet för alla. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Resursfördelningssystemet, punkt 2 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 3 och avslår motion 2011/12:Ub495 yrkandena 2 och 3. Vi är positiva till att delar av anslagen till grundutbildning fördelas efter nationella kvalitetskriterier. Det främjar utveckling och kan även ge en bättre information till studenterna om var kvaliteten är särskilt god. Det var dock ett misstag av regeringen att förkasta den modell som arbetades fram i nära samarbete mellan , lärosäten och universitetslärarnas och studenternas företrädare. För att kunna kombinera respekt för högskolor och universitets frihet med medborgarnas krav på att skattemedlen används effektivt är det nödvändigt att staten både sätter upp principer för resursfördelning och är lyhörd och anstränger sig för att dessa principer är begripliga, förutsägbara och har förankring och förståelse bland lärosätena. Vi är också kritiska till själva innehållet i de kriterier regeringspartierna beslutat om. Kriterierna lägger alltför litet fokus på själva utbildningarnas kvalitet och genomförande, trots att den breda majoriteten inom sektorn inte motsatt sig, utan tvärtom hade välkomnat, dessa aspekter. Kriterierna bör därför ses över och ändras i dialog med högskolor, universitet och deras olika aktörer. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Resursfördelningssystemet, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkandena 2 och 3 samt avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 3. utbildningssystem ska premiera kvalitet snarare än genomströmning. Andelen medel som fördelas till högskolor baserat på genomströmningen av studenter bör minska. En större del av de medel som delas ut ska fördelas utifrån fastslagna kvalitetskriterier gällande exempelvis rekrytering, examinering, arbetsmiljö, studentinflytande, studenternas kursutvärderingar, jämställdhetsarbetet på aktuellt lärosäte, handledning och lärarledd tid. En transparent fördelningsnyckel bör tas fram i nära samråd med olika aktörer inom högskolevärlden. bör få i uppdrag att utveckla en fördelningsnyckel som garanterar långsiktighet och kvalitet i den högre utbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Höjd kvalitet i utbildningen m.m., punkt 3 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 4 och avslår motion 2011/12:Ub495 yrkande 11. Kvaliteten måste lyftas i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. På många utbildningar, inte minst inom samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. Det är dessutom brist på disputerade lärare vid ett antal av landets högskolor. Andelen disputerade lärare inom svenska universitet och högskolor bör öka för att lärosätena ska leva upp till kraven på forskningsanknytning och på att all högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig grund. Vi menar att det är i mötet mellan studenten och läraren som studenten kan utveckla de kunskaper som en akademisk utbildning ska ge. En hög andel disputerade lärare är viktigt för att upprätthålla alla utbildningars status. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Höjd kvalitet i utbildningen m.m., punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkande 11 och avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 4. Högskolorna ska i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Hållbarhetsperspektivet i högre utbildning bör stärkas genom att vara en del av kvalitetsgranskningen av högskolorna. Skrivningen i högskolelagen bör förtydligas. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Högskola och yrkeshögskola, punkt 4 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 6. Även om akademisk utbildning och yrkeshögskoleutbildning har olika struktur och innehåll är det mycket viktigt att undvika vattentäta skott mellan utbildningsformerna. Studenterna och deras fortsatta utvecklingsmöjligheter måste stå i fokus. Studenter inom måste kunna gå vidare till högskola, och högskolestudenter kan ha god nytta av att komplettera sin akademiska utbildning med kurser inom . Därför bör allt från poängsystem till utbildningarnas struktur ta hänsyn till detta. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Pedagogisk utveckling, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 11. Det samordnande arbetet med pedagogiskt utvecklingsarbete har i stor utsträckning lagts ned. Pedagogiskt utvecklingsarbete är av allra största vikt för att höja kvaliteten på den högre utbildningen och för att öka genomströmningen. Lärosätenas arbete med dessa frågor har stor utvecklingspotential. En statlig myndighet bör ges i uppdrag att bidra med inspiration och stöd. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Högskoleutbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 6 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 5 och avslår motionerna 2011/12:Ub268, 2011/12:Ub293 och 2011/12:Ub495 yrkande 6. Arbetslivsanknytning ger studiemotivation och förståelse för sammanhang. Arbetslivsanknytning utjämnar också skillnaderna mellan de studenter som har och de som inte har de kontakter på arbetsmarknaden som är så viktiga för att få det jobb studenten strävar efter. Högskolor och universitet bör få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet. Särskilt viktigt är detta för studenter som saknar kontakter och nätverk. Högskolor och universitet bör få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen, och studie- och karriärrådgivningen på landets universitet och högskolor bör förbättras. Ett modernt samhälles utveckling förutsätter en ökad kontakt mellan akademin å ena sidan och näringsliv och samhälle å den andra sidan. En förbättrad arbetslivskoppling gynnar således inte bara studenterna utan är även viktig för utvecklingen av näringsliv och samhälle. Vi menar att det är rimligt att sätta upp målsättningen att alla studenter som studerar för att få en examen, om de vill ska erbjudas praktik under sin utbildning. Detta bör tydligt formuleras i uppdragen till lärosätena, och lärosätena bör få i uppgift att redovisa vilka åtgärder man vidtagit och vilka resultat man uppnått. och högskolor bör ges i uppdrag att systematiskt följa upp tidigare studenter för att ytterligare höja kvaliteten i utbildningen. Systematiska uppföljningar skulle vara ett viktigt verktyg för utvecklingen av utbildningarna. Högskolepolitiken behöver inriktas tydligare på att studenter ska komma ut på arbetsmarknaden tidigare. Ett förslag som borde övervägas i detta sammanhang är en övergång till ett treterminssystem inom högskolan. Ett sådant system skulle öka genomströmningen och effektiviteten i högskolan, som studenternas ekonomiska situation blir tryggare. Mindre förändringar som skulle ge effekt i samma riktning är att studenterna erbjuds kortare praktik eller relevanta sommarkurser. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Högskoleutbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkande 6 och avslår motionerna 2011/12:Ub268, 2011/12:Ub293 och 2011/12:Ub460 yrkande 5. För att stödja studenterna i övergången mellan studier och arbete bör satsningar göras på mötesplatser i form av karriärcentrum där studenter, näringsliv och myndigheter kan mötas och finna varandra. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Anställningsbarhet, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub508 yrkandena 13. Frågan om anställningsbarhet för studenter som genomgår en utbildning på en högskola eller ett universitet är mycket viktig, dels då samhället satsar på denna verksamhet (till detta kommer forskningsanslag på ), dels då högskoleutbildningens kvalitet och effektivitet är oerhört viktig för fortsatta välstånd och konkurrenskraft internationellt sett. Det finns brister vad gäller högre utbildningars och kursers relevans för arbetsmarknaden.