bet · GZ01JuU18 · 2012-02-03 00:00:00 — Ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll avgörs primärt av i första instans. Frågan om utvisning tas upp på ansökan av Säkerhetspolisen. beslut kan naturligtvis överklagas, och överklagas då till regeringen för avgörande. Föreligger hinder mot verkställighet, till exempel risk för dödsstraff eller tortyr, får en person inte utvisas. Ett beslut om utvisning förenas alltid med ett förbud för utlänningen att återvända till . Av skrivelsen framgår det att lagen har använts ytterst restriktivt då regeringen inte har fattat något beslut med stöd av lagen och att den används på det sätt som vi lagstiftare har avsett, det vill säga ytterst restriktivt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, det vill säga att lägger skrivelsen till handlingarna samt avslår motionerna. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M). ska vara ett öppet land, ett land som präglas av övertygelsen om alla människors lika värde och av humanism. ska vara ett land som står för tolerans, respekt för sina medmänniskors rätt att vara olika och rätt att inte tycka lika. Jag är övertygad om att den absoluta majoriteten av ledamöter delar denna uppfattning. Vi debatterar nu regeringens skrivelse, redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen samt för utvecklingen av den internationella terrorismen och för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism. Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. Som så många andra lagar som rör terrorism var de alltså från början tidsbegränsade lagar som senare permanentades, och i detta fall skedde det 1975. Tillämpningen av dessa lagar rapporterar regeringen om till . När lagen om särskild utlänningskontroll infördes beslutades att regeringen skulle rapportera till i en skrivelse. I årets skrivelse konstateras att lagen, precis som , inte har tillämpats en enda gång.Integritetskränkande förslag har antagits i en rasande fart på nationell nivå men även inom EU. Det går att konstatera att vi befinner oss i ett paradigmskifte där flera av våra hitintills gällande rättssäkerhetsprinciper om den personliga integriteten frångås i kampen mot terrorism och grov brottslighet. krig mot terrorismen har rent konkret inneburit krig och invasioner, tillfångataganden på lösa grunder och nekande av rättegång, olaglig övervakning och användande av tortyrmetoder. Säkerhetstjänster har använt metoder som ofta saknat lagstöd och som bryter mot principer om rättssäkerhet och andra mänskliga rättigheter som regleras av internationella konventioner. har världen knappast blivit mer säker . De terrorlagar som successivt införts i EU och har på många olika sätt begränsat skyddet för vår integritet och ökat övervakningen av våra dagliga aktiviteter. Ett aktuellt exempel är regeringens senaste utspel i går om en ny terrorplan som innehåller mer övervakning men en bristfällig analys om vilka åtgärder som kan verka förebyggande och skapa ett samhällsklimat där terrorism är mer avlägsen. Behovet av terrorlagstiftningen har ofta debatterats och ifrågasatts. Så har även varit fallet med lagen om särskild utlänningskontroll. Det är därför glädjande att kunna konstatera att lagen inte har tillämpats och att jag kan ha fog för mitt påstående om att behovet av lagen ter sig mindre och mindre tydligt. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet om att lägga det till handlingarna. har tagit del av regeringens skrivelse till om hur lagen om särskild utlänningskontroll har tillämpats. Med stöd av detta regelverk kan utvisa personer som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terroristhandlingar. Om myndigheterna bedömer att en utlänning utgör en risk för rikets säkerhet eller kommer att begå eller medverka till terroristbrott är det möjligt att utvisa personen i fråga. Det är också viktigt att notera att lagen även kan tillämpas vid brottslig gärning i en främmande stat. Därför är det angeläget att fortsätta förstärka vårt underrättelsearbete, inte minst inom , för att tillsammans förebygga och lagföra personer som planerar eller begår terrorhandlingar. Vi har tidigare nämnt att denna lagstiftning har använts mycket sparsamt, vilket i och för sig är positivt. Även om tillämpningen av lagen har ändrats ett antal gånger och även om utrymmet att utvisa någon med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll har begränsats finns det all anledning att fortsatt vidta andra åtgärder. Till exempel kan jag nämna den lag som trädde i kraft för att förebygga terrorism. Genom den nya lagstiftningen kriminaliserar vi offentlig uppmaning, rekrytering respektive utbildning när det gäller terroristbrott. Helt klart har vi inte tagit hoten om terrorism på tillräckligt stort allvar. Den analys som regeringen nu gör visar att läget är något bekymmersamt. Det sammantagna terrorhotet mot har därför reviderats upp. Därmed ställer detta krav på att vi skärper vår beredskap och förser våra brottsförebyggande myndigheter och vår underrättelsetjänst med ytterligare instrument för att hänga med i den tekniska utvecklingen. Före terrorattentatet i och efter denna tragiska händelse har åtgärder vidtagits. Vi noterar också att det finns unga svenskar som rekryteras och utbildas av somaliska för att resa ned till konfliktområden för att genomföra uppdrag. Det är absolut viktigt att fortsätta störa denna typ av verksamhet och inte minst förebygga att blir en rekryteringsbas för rörelser som är knutna till exempelvis våldsbejakande islamistisk extremism. Att jag nämner detta beror också på att enligt de uppgifter som Säkerhetspolisen presenterade är den största terrorrelaterade verksamheten kopplad till svenska intressen och hot mot svenska intressen just knuten till våldsbejakande islamistisk extremism. Regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism analyseras nu av , och det finns konkreta utredningsförslag och utbildningsinsatser för att också förebygga radikalisering i , inte minst med fokus på ungdomar. I går presenterade också justitieminister alliansregeringens reviderade nationella strategi mot terrorism som vi har anledning att återkomma till när vi debatterar beredskap och arbete mot de terrorhot som finns riktade mot och svenska intressen. Jag vill ändå här säga att vi särskilt välkomnar tillägget och förslaget att utöka Säkerhetspolisens möjligheter att signalspana i syfte att förebygga terroristbrott. Jag ska hålla mig ganska kort i det här anförandet. Mycket av det som redan sagts av mina allianskolleger ställer jag mig så klart bakom.Lagen om särskild utlänningskontroll har funnits men ändrades 2010. Ändringen gjorde att säkerhetsärenden normalt ska handläggas enligt utlänningslagen. Det är bara i särskilt kvalificerade ärenden som den här lagen ska användas. Regeringen är då överinstans.Sedan lagändringen 2010 har den här lagen inte använts. Man kan säga att de förslag som och här lagt fram åtminstone inte haft någon betydelse eftersom lagen inte använts. Min förhoppning är att den här lagen inte ska behöva användas. Det allra bästa är ju om det inte krävs att lagen om särskild utlänningskontroll används. Det här betyder att det inte har varit några särskilt kvalificerade ärenden i fråga om personer med terroristanknytning som sökt sig till Sverige.Helt kort också några ord om det som tog upp när det gäller utvisning: Från sida krävs det att alla utvisas. Man kan fråga sig om inte vill ta någon hänsyn till mänskliga rättigheter. Sådana här fall där det inte sker utvisning kan handla om att personen i fråga ska avrättas eller torteras när han kommer tillbaka till sitt hemland.För mig är det självklart att även om en person är misstänkt för terrorism ska denna person inte skickas tillbaka till ett land och direkt till avrättning eller tortyr. Den typen av hänsyn till mänskliga rättigheter ska alla människor utan undantag omfattas av. Det är bra att det finns en parlamentarisk kontroll av regeringens tillämpning av dessa bestämmelser genom att regeringen lämnar en årlig skrivelse till riksdagen.Under denna period har lagens bestämmelser, som framgått tidigare här , inte använts. Regeringen lämnar ändå en skrivelse där man fokuserar på utvecklingen av den internationella terrorismen och på svensk medverkan i internationellt arbete mot terrorism.Terrorism har alltid funnits men kommit allt närmare oss i och blivit något som vi måste beakta och mer konkret motarbeta. När bomben smällde i var vi många som blev chockade över att det hände här. Terrorismen riskerar att sprida hat, splittring, rädsla och främlingsfientlighet i vårt samhälle. Målen med terroraktioner är givetvis olika, men gemensamt är att terroraktionerna syftar till att döda och skrämma och till att påverka vårt öppna samhälle. Om vi människor blir misstänksamma gentemot andra har rädslan segrat.Det är viktigt att våra principer om rättsstaten ligger fast. Balansen mellan det öppna samhället och det brottsförebyggande arbetet är något som det ständigt måste arbetas med. I ett öppet och demokratiskt samhälle som måste alla former av hat, främlingsfientlighet och fundamentalism bekämpas. Det gäller oavsett om det har sin grund i politisk inriktning, religion eller separatism.Jag yrkar att skrivelsen läggs till handlingarna.