bet · GZ01UU13 · 2012-02-16 00:00:00 — och väljer civila eller militära insatser beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. I båda fallen är det dock viktigt att en uppföljning och redovisning görs. Vi anser att det är viktigt med resultatredovisning. Vi har dock framhållit att de nya kraven på rapportering inneburit att många mindre biståndsorganisationer tvingats sluta med sin verksamhet när kostnaden för rapportering överskrider det de kan förmedla i bistånd. Vi anser att resultatrapporteringen kan vara differentierad i någon mån. Det viktiga är vad man väljer att redovisa och hur relevanta kraven på redovisning är för att nå de mål man har med insatsen. Det är dock inte trovärdigt när regeringen ställer oerhört höga krav på detaljerade resultatredovisningar av små civila biståndsorganisationer men inte ställer tillnärmelsevis samma krav i fråga om de militära insatserna. All redovisning ska vara rimlig, och den bör syfta till att mäta verkliga resultat för de människor som berörs. Regeringen avser att skärpa kraven på resultatredovisning för de internationella krishanteringsinsatser som bidrar med civil personal till. Vi ifrågasätter återigen varför det bara handlar om redovisning av civila insatser. Det system för resurstilldelning och redovisning som används begränsar, enligt , möjligheterna för att få insyn i de totala kostnaderna för svenska bidrag och hur kostnaderna utvecklas samt hur de fördelas per utgiftsområde, myndighet eller land. Myndigheterna har, noterar , olika förutsättningar för sin medverkan i internationella insatser utifrån hur myndigheterna styrs och var de rekryterar personal samt utifrån sin finansiering. Resurstilldelningen för Försvarsmaktens anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser baseras på särkostnadsmodellen, vilket innebär att anslaget utformats för att finansiera de extrakostnader som uppkommer vid internationella insatser. beslutar om budgeten. Att följa vart pengar tar vägen och flyttas från ett budgetområde till ett annat är inte lätt för oss beslutsfattare. Inte minst gäller detta flödena mellan utgiftsområde 5, 6 och 7 som sammanflätas i ett virrvarr av utgiftsposter. Vi välkomnar att regeringen vill bli tydligare med informationen i och med budgetpropositionen men tycker inte att ambitionen avspeglats tydligt i den nämnda propositionen. Vi vill därför betona att en större tydlighet fortfarande behövs. Det gäller också den s.k. särkostnadsmodellen. Den nuvarande redovisningen är inte tillfredsställande. Regeringen betonar vikten av samverkan mellan svenska aktörer, inklusive civil-militär samverkan, i internationella sammanhang. anser dock inte att regeringen har förtydligat vad detta bör innebära i praktiken. saknar såväl en struktur för samverkan som en samsyn kring hur arbetet ska bedrivas. De samverkansfunktioner som har etablerats matchar enligt bedömning inte frågornas komplexitet, och de saknar formell status och mandat att fatta beslut. Enligt uppfattning sker samverkan framför allt i syfte att utbyta och överföra information, och den erfarenhetshantering som sker mellan myndigheter har i huvudsak fokus på arbetsgivarfrågor och borde breddas. har också granskat styrningen av svenska myndigheters engagemang i internationella sammanhang och anser att styrningen sker i parallella processer, vilket man menar begränsar förutsättningarna för tydlighet kring hur samverkan ska bedrivas och hur synergier ska uppnås. Enligt finns det motstridiga intressen som regeringen inte har löst, vilket leder till att civil-militär samverkan i praktiken överlåts till personer som är utsända i fält. Civil-militär samverkan är både komplicerat och kontroversiellt. Bland annat eftersom civil-militär samverkan tolkas olika av alla aktörer. som den borgerliga regeringen och Försvarsmakten efterfrågat mer av civil-militär samverkan så har många civila biståndsorganisationer istället tydligt betonat sitt behov av opartiskhet och riskerna med sammanblandning. Det är viktigt att formerna och gränserna för civil-militär samverkan klargörs. och delar regeringens uppfattning att det är för tidigt att döma ut den samverkansfunktion som etablerats på . Regeringen avser att stärka samordningen av rättsväsendets myndigheter när det gäller deras medverkan i internationella krishanteringsinsatser. Vi tycker att det är positivt. Dagens situation där det finns ett stort behov av polisinsatser runt om i världen och där svensk polis är efterfrågad visar att vi skulle kunna bidra mer än . och anser att yrkandena 1, 6 och 7 i motion 2011/12:U7 är tillgodosedda. Svenska bidrag till internationella insatser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U8 yrkandena 15 och avslår motionerna 2011/12:U6 och 2011/12:U7 yrkandena 17. Regeringens redovisning av vad de egentliga kostnaderna för internationella insatser uppgår till har varit bristfällig. konstaterar i rapporten om svenska bidrag till internationella insatser att det är svårt att bilda sig en uppfattning om de samlade kostnader Försvarsmakten har för internationella fredsfrämjande insatser, eftersom kostnader för fast anställd personal i dessa insatser bokförs på anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och inte på anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsverksamhet. Detta är en följd av den s.k. särkostnadsmodellen, vilken i praktiken innebär att man döljer de totala kostnaderna för rikets internationella engagemang. Ett av flera problem med modellen är att samtlig materiel införskaffas och avskrivs av grundorganisationen och alltså formellt inte belastar anslagen för den internationella insatsen. Hur man än ser på saken måste det ses som rimligt att slitaget på materiel är avgjort hårdare i de svåra förhållanden som präglar exempelvis Afghanistaninsatsen, varför en sådan anslagsstruktur blir missvisande. För att möjliggöra att får tillräcklig information för att kunna fatta välgrundade beslut bör i stället kostnaderna för de internationella insatserna redovisas samlat, där en uppdelning mellan kostnader för militära och civila insatser ska framgå. Enligt om svenska bidrag till internationella insatser framgår det inte regeringens underlag inför ett riksdagsbeslut på vilka grundvalar som ska bidra med förband till den aktuella insatsen. I vissa propositioner finns det motiv och resonemang i allmänna ordalag medan detta saknas i andra fall. Regeringen hävdar i skrivelse 2011/12:18 att mål och bedömningar vägleds av ett antal policydokument. Vi anser dock att det mycket tydligare behöver framgå hur regeringen motiverar varje enskild insats och på vilka grundvalar som regeringen motiverar insatsen. Regeringen framhåller även att mål för insatser framhålls i de styrdokument som tas fram av internationella organisationer såsom , Nato och Europeiska unionen. menar dock att det i underlaget för riksdagsbeslut inte heller framgår tydligt om det är t.ex. Natos mål som ska bidra till att uppnå. Det är självklart av stor vikt att är med och fattar beslut om internationella insatser. Som framhållits ovan behövs dock ett mycket mer gediget underlag för att ska kunna fatta ett genomtänkt beslut där alla verkligen vet vad den aktuella insatsen kommer att innebära. Ett återkommande problem med insatserna har också utgjorts av den bristande styrningen av samordning mellan civila och militära insatser, vilket också har kritiserat. Den nuvarande s.k. styrningen av de internationella insatserna vilar på sinsemellan motstridiga policydokument som ger olika signaler om vilka förhållanden som ska råda för exempelvis civil-militär samverkan. Detta har fått till följd att personer som är utsända i fält själva har fått hantera samverkan på områden där styrning saknats. Detta anser vi inte vara en acceptabel styrning av en verksamhet som kostar stora pengar och har stor betydelse för utrikes- och säkerhetspolitiska intressen. Regeringen menar att formen för samverkan framgår i aktuella propositioner, skrivelser, regleringsbrev samt internationella överenskommelser. framhåller dock att det i regeringens propositioner endast har förts fram att det sker en samverkan och att den fördjupats men inte på vilket sätt och vad samverkan ska innebära i praktiken, vilket vi anser bör framkomma. Vi menar att regeringen mer konkret ska redovisa vilka insatser regeringen avser att göra för att förbättra styrningen av internationella insatser. Trots att kom hade inte heller regeringen gjort några större förbättringar gällande underlag och tydliga mål med svenska insatser när det gällde bidrag till insatsen i som beslutade om senast . Ett exempel på behovet av tydliga riktlinjer är Kosovoinsatsen, där har bidragit . Trots detta finns inte något samlat övergripande mål för vårt engagemang i insatsen där. Det finns inte heller några tydliga målformuleringar eller förväntningar av vilka resultat man kan tänkas uppnå med insatsen. Regeringen har tagit fram en samlad strategi för insats i , även om denna också har brister. Vi menar att en övergripande strategi för Kosovoinsatsen också bör tas fram för att på detta sätt klargöra vad vi förväntar oss av insatsen. Vad gäller insatsen i har regeringen lagt fram ett förslag (i prop. 2010/11:35) om att de samlade svenska insatserna i norra , inklusive biståndsinsatser, ska överföras till en civil ledning. Beslutet i fråga var en del i den politiska överenskommelsen bakom att behålla svensk trupp i . Det finns dock flera frågetecken rörande detta. För det första är det oklart hur detta har förberetts och för det andra är det oklart vad beslutet över huvud taget innebär. Hur kommer ansvarsfördelningen att se ut på plats? Kommer det att innebära någon konkret skillnad mot hur ledningen sköts ? Vi menar därför att beslutet om civil ledning av Afghanistaninsatsen måste tydliggöras. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:18 om svenska bidrag till internationella insatser. 2011/12:U6 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska bidrag till internationella insatser. 2011/12:U7 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att politiken för global utveckling uttryckligen ska vara styrande också för svenska militära internationella insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen och myndigheterna bör påminnas om att beslut som kommer till uttryck i betänkandetexter är styrande för deras verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa likvärdiga krav på redovisning av internationella civila insatser, biståndsinsatser och militära insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all redovisning ska vara rimlig och bör syfta till att mäta verkliga resultat för de människor som berörs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligt informera om de totala kostnaderna för internationella insatser samt om särkostnadsmodellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är av central betydelse att biståndsinsatser genomförs på ett sätt som inte bidrar till sammanblandning med de militära insatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisens utlandstjänstgöring. 2011/12:U8 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ompröva särkostnadsmodellen samt att alla kostnader för internationella fredsbefrämjande insatser bör redovisas samlat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begreppet civil ledning av det PRT som vi ansvarar för i Mazar-e bör konkretiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en strategi ska tas fram för insatsen i Kosovo. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen för varje internationell insats bör konkretisera och tydligt redogöra för mål, syfte och motiv med de svenska bidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förbättra styrningen av civila och militära insatser. Svenska bidrag till internationella insatser beslutade att bereda försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2011/12:18 om svenska bidrag till internationella insatser. begränsar sitt yttrande över skrivelsen och motionerna endast till det som rör försvarsutskottets beredningsområde. har granskat regeringens styrning av svenska bidrag till internationella insatser inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. har redovisat granskningen i rapporten till internationella insatser (RiR 2011:14). Regeringens skrivelse har tagits fram för att redogöra för regeringens åtgärder med anledning av rapporten. utgångspunkter för granskningen har varit de ambitionsökningar som regeringen gett uttryck för när det gäller svenskt deltagande i internationella insatser och stöd till länder i kris och konflikt, inte minst så som de uttrycks i regeringens skrivelse Nationell strategi för svenskt deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51) som ställde sig bakom 2008. menar att det inte är tydligt vad svenska bidrag förväntas uppnå i enskilda sammanhang eller mot vilka kriterier det svenska engagemanget ska värderas och att regeringens styrning av berörda myndigheter huvudsakligen handlar om vad respektive myndighet ska bidra med och inte vad bidragen i sig ska syfta till. saknar en samlad rapportering till av det svenska engagemanget och hur det ser ut i förhållande till uttalade motiv och ambitioner samt hur verksamheten utvecklas . anser att regeringens rapportering är alltför begränsad vad gäller redovisning av resultat. Det system för resurstilldelning och redovisning som används begränsar, enligt , möjligheterna för att få insyn i de totala kostnaderna för svenska bidrag och hur kostnaderna utvecklas , samt hur de fördelas per utgiftsområde, myndighet eller land. Resurstilldelning för Försvarsmaktens anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser baseras på särkostnadsmodellen, vilket innebär att anslaget utformats för att finansiera de extrakostnader som uppkommer vid internationella insatser. Enligt finns det motstridiga intressen som regeringen inte har löst, vilket leder till att civil-militär samverkan i praktiken överlåts till personer som är utsända i fält. Regeringen bör informera om totala kostnader för svenska bidrag till internationella insatser. För att skapa förutsättningar för kostnadskontroll och effektivt resursutnyttjande bör regeringen tydliggöra såväl resurstilldelning som redovisning av kostnader för det svenska engagemanget. För militära förbandsbidrag bör regeringen pröva särkostnadsmodellens roll i samband med riksdagsbeslut då den endast visar en del av de totala kostnaderna för Försvarsmaktens deltagande i internationella insatser. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i många avseenden med i dess iakttagelser av bidrag till internationella insatser inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. Regeringen instämmer också i uppfattning att en mer samlad bild av bidrag bör kunna presenteras för . Frågan försvåras dock av att anslagsstrukturen bygger på att verksamhet är mycket omfattande. Regeringen instämmer i iakttagelser om att rapporteringen till inte innehållit en tydlig analys av bidragens utveckling och koppling till den aviserade ambitionshöjningen när det gäller militära förbandsbidrag. Regeringen återrapporterar om svenska militära förbandsbidrag i de propositioner som regeringen lägger fram för inför förlängning av en insats. Resultaten av militära förbandsbidrag redovisas även i budgetpropositionen. Regeringen instämmer inte i iakttagelser om att dagens anslagsstyrning inte har någon tydlig bäring på de totala kostnaderna för svenska förbandsbidrag. Genom särkostnadsmodellen har den finansiella styrningen av insatser förtydligats och beslutsunderlaget för förbättrats. Beräkningar och redovisning enligt denna modell används i den årliga beredningen av statsbudgeten och i regeringens underlag till riksdagsbeslut om enskilda förbandsbidrag. I och med särkostnadsmodellen redovisar kostnaderna på ett likartat sätt som andra länder. Det är viktigt att skilja på var medlen kommer ifrån (finansiering) och hur medlen används (förbrukning). Uppföljningen av totalkostnad för hur medlen förbrukas vid insatser görs hos Försvarsmakten genom skärningar som går över flera anslag. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen har för avsikt att konkretisera mål och motiv för svenska bidrag till internationella insatser. För de militära insatserna bör motiv och mål tydligare kunna lyftas fram i de propositioner som rör att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land. Regeringen avser att utveckla informationen till för att bättre kunna ge en samlad bild av omfattningen och lokaliseringen av samt kostnaderna för de svenska bidragen till internationella insatser. Regeringen har inte för avsikt att ompröva särkostnadsmodellen. I motion 2011/12:U6 av (S) erinras om att regeringen utlovar vissa åtgärder i skrivelsen, bl.a. en tydligare resultatredovisning till i fråga om kostnaderna för och omfattningen av svenska bidrag till internationella insatser. Detta bör gälla såväl militära som civila bidrag. Socialdemokraterna anser att det är angeläget med en förbättrad resultatredovisning till , där inriktningen på, omfattning av, kostnaderna för och resultatet av såväl enskilda insatser som helheten kan utläsas. I motion 2011/12:U7 (MP) anförs att resurstilldelningen för Försvarsmaktens anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser baseras på särkostnadsmodellen, vilket innebär att anslaget utformats för att finansiera de extrakostnader som uppkommer vid internationella insatser. beslutar om budgeten. Att följa vart pengar tar vägen och flyttas från ett budgetområde till ett annat är inte lätt för beslutsfattarna. Inte minst gäller detta flödena mellan utgiftsområde 5, 6 och 7 som sammanflätas i ett virrvarr av utgiftsposter. Motionärerna välkomnar att regeringen vill bli tydligare med informationen i och med budgetpropositionen men tycker inte att ambitionen avspeglats tydligt i den nämnda propositionen. I motionen betonas att en större tydlighet fortfarande behövs. Det gäller också den s.k. särkostnadsmodellen. Den nuvarande redovisningen är inte tillfredsställande. I motion 2011/12:U8 (SD) framhålls att regeringens redovisning av vad de egentliga kostnaderna för internationella insatser uppgår till har varit bristfällig. konstaterar i rapporten om svenska bidrag till internationella insatser att det är svårt att bilda sig en uppfattning om de samlade kostnader Försvarsmakten har för internationella fredsfrämjande insatser, eftersom kostnader för fast anställd personal i dessa insatser bokförs på anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och inte på anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Detta är en följd av den s.k. särkostnadsmodellen, vilken i praktiken innebär att de totala kostnaderna för rikets internationella engagemang döljs. Ett av flera problem med modellen är att samtlig materiel införskaffas och avskrivs av grundorganisationen och alltså formellt inte belastar anslagen för den internationella insatsen. Det är ett rimligt antagande att slitaget på materiel är avgjort hårdare i de svåra förhållanden som präglar exempelvis Afghanistaninsatsen, varför en sådan anslagsstruktur blir missvisande. Utskottet vill inledningsvis erinra om att förutsättningarna för regeringen att sända svensk väpnad trupp regleras i 15 kap. 16 § regeringsformen. Regeringen har i lagen (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands ett bemyndigande att besluta om sådan insats om det är en fredsfrämjande insats som sker på begäran av FN eller . Samtliga insatser har emellertid haft ett fredsframtvingande mandat av . Dessa har därför krävt ett beslut av i varje enskilt fall. Det är ett stort ansvar som tar när den bemyndigar regeringen att sända väpnad trupp utomlands med fredsframtvingande uppgifter. Detta ställer höga krav på beslutsunderlaget från regeringen. För att kunna följa upp insatsbesluten är det viktigt att både motiv och målet för den militära insatsen görs tydligt. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att konkretisera dessa inför kommande beslut om svenska militära insatser. Utskottet delar regeringens och uppfattning att en mer samlad kostnadsbild av bidrag till internationell fred och säkerhet bör kunna presenteras för . När det gäller utgifterna för de rent militära insatserna anser utskottet att dessa är tydligt redovisade i propositionerna. Uppgifter om utgifterna för de olika insatserna redovisas i regeringens regleringsbrev för Försvarsmakten samt i Försvarsmaktens budgetunderlag och årsredovisning. När det gäller budgetering och redovisning av utgifterna enligt den s.k. särutgiftsmodellen anser utskottet att den är ändamålsenlig. Utskottet ser inget behov av att ompröva den, under förutsättning av att samtliga tillkommande utgifter som är förenade med en truppinsats är beräknade. Utskottet avstyrker därför motion 2011/12:U7 (MP) yrkande 5 samt 2011/12:U8 (SD) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), Abdirizak Waberi (M) och (C). Svenska bidrag till internationella insatser (MP) (MP) anför: Resurstilldelningen för Försvarsmaktens anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser baseras på särkostnadsmodellen, vilket innebär att anslaget utformats för att finansiera de extrakostnader som uppkommer vid internationella insatser. Att följa vart pengar tar vägen och flyttas från ett budgetområde till ett annat är inte lätt för beslutsfattarna i . Inte minst gäller detta flödena mellan utgiftsområde 5, 6 och 7 som sammanflätas i ett virrvarr av utgiftsposter. Jag välkomnar att regeringen vill bli tydligare med informationen i och med budgetpropositionen men tycker inte att ambitionen avspeglats tydligt i den nämnda propositionen. En större tydlighet behövs fortfarande. Det gäller också den s.k. särkostnadsmodellen. Den nuvarande redovisningen är enligt min mening inte tillfredsställande. Svenska bidrag till internationella insatser (SD) (SD) anför: Särkostnadsmodellen som enbart bokför försvarskostnader som internationell insats om det är en extra insatskostnad kan ifrågasättas. Förvisso utbildas och tränas vår trupp i skarpt läge vid dessa insatser, vilket kan vara en tillgång för ett invasionsförsvar eller existensförsvar, men har en mer eller mindre kostnad om vi har en jämn numerär i internationella insatser . Det är inte säkert att internationellt insatt trupp kan hämtas hem med kort varsel. Bifaller kammaren motion 2011/12:U8 yrkande 1, blir det lättare att se vad som är militärt bistånd och vad som är försvar av genom att hela kostnaden för de internationella militära kostnaderna förs samman. Den svenska politiken för global utveckling, PGU, ska vara styrande för all verksamhet och inte minst den verksamhet som bedrivs i internationell miljö. Det är därför av största vikt att det i alla de uppdrag av internationell karaktär som eller regeringen beslutar om skrivs in att PGU är styrande för verksamheten.Grunden för våra internationella insatser vare sig de är civila eller militära handlar om en helhetssyn på utvecklingen. Det handlar således om fattigdom, förtryck, katastrofer och avsaknad av fred i ett land. Oavsett om vi väljer civila eller militära insatser beroende på omständigheterna i det enskilda landet är det i båda fallen viktigt att en uppföljning och en redovisning görs.Herr talman! anser att det är mycket viktigt med en så kallad resultatredovisning.