bet · H001UU8 · 2012-11-20 00:00:00 — 2012/13:UU8 och Utskottet behandlar i detta betänkande motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2010, 2011 och 2012 som innehåller förslag med anknytning till och . De ämnen som berörs är regional demokratiutveckling med fokus på kvinnors rättigheter, och de palestinska områdena, , , , och . Med anledning av ett antal motioner föreslår en utskottsmajoritet bestående av företrädarna för Socialdemokraterna, ett tillkännagivande till regeringen om att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken som en fri och självständig stat. bör även verka för detta inom EU. Företrädarna för , reserverar sig på denna punkt och anser att motionerna ska avstyrkas. Övriga motioner som behandlas i betänkandet avstyrks av utskottet. I ärendet finns 27 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkandena 72 och 76 samt 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) motiveringen och de palestinska områdena 2010/11:U255 av m.fl. (MP) yrkandena 18, 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 73, 2011/12:U202 av m.fl. (V) yrkandena 214, 2011/12:U249 av m.fl. (MP) yrkandena 15, 7 och 8, 2011/12:U257 av (S) yrkande 2, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 75 i denna del, 2011/12:U325 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 77 i denna del, 2012/13:U332 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2012/13:U334 av (C) och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Erkännande av som stat 2011/12:U202 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:U242 av m.fl. (S, V, MP), 2011/12:U257 av (S) yrkande 1, 2011/12:U261 av (S), 2011/12:U292 av m.fl. (S), 2011/12:U300 av och (båda FP), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 75 i denna del, 2012/13:U210 av (S), 2012/13:U227 av och i (båda S), 2012/13:U261 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:U271 av m.fl. (MP), 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 77 i denna del, 2012/13:U322 av och (båda S) och 2012/13:U332 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (S, MP, V) Reservation 8 (SD) 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 76, 2011/12:U330 av m.fl. (MP) och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 78. Reservation 9 (V) motiveringen 2012/13:U272 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (MP, SD) 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 74, 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkandena 210 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 77. Reservation 11 (V) 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15, 2011/12:U323 av m.fl. (MP) och 2012/13:U314 av m.fl. (MP). Reservation 12 (MP) Reservation 13 (V) 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 13, 2012/13:U253 av m.fl. (MP) och 2012/13:U310 av Shadiye Heydari m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Internationell dag mot massförstörelsevapen 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 14 (MP, V) 2010/11:U261 av och (båda FP) yrkande 2, 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2011/12:U326 av m.fl. (SD). Reservation 15 (MP, V) Reservation 16 (SD) 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 75, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 78, 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 69 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 79. Reservation 17 (S) Reservation 18 (V) Folkomröstning och humanitära insatser i 2010/11:U274 av (S) yrkandena 1 och 3, 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 69, 2011/12:U208 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 8 och 10, 2011/12:U291 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 73 i denna del, 2012/13:U252 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 75 i denna del och 2012/13:U331 av m.fl. (SD) yrkandena 24. Reservation 19 (S) Reservation 20 (MP, V) Reservation 21 (SD) 2011/12:U208 av m.fl. (V) yrkandena 47 och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 22 (MP, V) Reservation 23 (SD) Utbildningsinsatser och frigivning av politiska fångar i 2011/12:U208 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 9. Reservation 24 (MP, V) Erkännande av SADR som stat tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU. 2011/12:U208 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12, 2012/13:U252 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 75 i denna del och 2010/11:U274 av (S) yrkandena 8 och 9, 2011/12:U291 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 73 i denna del, 2012/13:U209 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:U331 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 25 (M, FP, C, KD) 2011/12:U206 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 91. Reservation 26 (SD) motiveringen Reservation 27 (V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2010, 2011 och 2012 som innehåller förslag med anknytning till och . I samband med beredningen av ärendet har en föredragning gjorts av kabinettssekreteraren. Representanter för har också informerat utskottet om sitt arbete när det gäller EU:s relationer med och . Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om demokratiutvecklingen i regionen med särskilt fokus på kvinnors rättigheter. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (V). Enligt kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkandena 72 och 76 bör målet för politik i regionen vara fria, stabila och demokratiska stater där respekten för mänskliga rättigheter sätts i främsta rummet. De kanaler för dialog och samarbete som står till buds måste användas effektivt. De handlingsplaner som utarbetas i samråd med partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik kan bidra till målet om fria, stabila och demokratiska länder i . I kommittémotion 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkande 8 menar motionärerna att EU genom grannskapspolitiken har stora möjligheter att stötta de nya demokratierna i EU:s södra grannskap. bör verka för att stödet inte ska ges utifrån ett europeiskt egenintresse utan som aktivt stöd till demokratibyggande. bör också enligt yrkande 9 särskilt stötta arbetet med jämställdhet och kvinnors rättigheter. Utskottet konstaterar att de demokratiseringsprocesser som inleddes i och delar av i stor utsträckning startades som reaktioner på hög arbetslöshet, förtryck av en brutal säkerhetsapparat och utbredd korruption. Protesterna startades av rörelser som krävde värdighet, social rättvisa, ett öppet samhälle och en ekonomisk tillväxt som hela befolkningen kunde få del av. Krav som ofta formulerades i universella åtaganden om demokrati och mänskliga rättigheter. En faktor som av många lyfts fram som en förutsättning för det snabba händelseförloppet och den regionala spridningen av upproret har varit förekomsten av sociala medier. Dessa medier har varit viktiga, men som flera oppositionsledare och invånare i de berörda länderna påpekat har de sociala medierna och internet underlättat snarare än skapat de demonstrationer som skakat regionen. Utskottet konstaterar att frihet på nätet är viktigt för människors möjlighet att organisera sig och verka för demokratiska förändringar. Utskottet välkomnar att för mänskliga rättigheter, bl.a. på initiativ, tydliggjort att en nedstängning av internet är en kränkning av yttrande- och informationsfriheten i enlighet med artikel 19 i den internationella konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Resolutionen bekräftar också den vikt internet har för global utveckling, och alla stater uppmanas att främja tillgången till internet, både när det gäller infrastruktur och innehåll. utrikes- och biståndspolitik gentemot och är till stor del inriktad på att stödja demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. Det svenska biståndet till regionen är huvudsakligen inriktat på stöd till demokratiska processer, samhällsbyggnad, mänskliga rättigheter samt regional samverkan och privatsektorutveckling. Strategin omfattar , vilket är en tredubbling av det årliga beloppet jämfört med . Högst har avsatts för landspecifika insatser för demokrati och mänskliga rättigheter. Sådana insatser görs eller planeras i , , och . totala humanitära stöd till och , inklusive stödet till palestinska flyktingar via UNRWA, uppgår sammanlagt till . Utskottet konstaterar att det även finns ett stort behov av dialog mellan den arabiska världen och , inte bara för att diskutera uppkommande politiska problem utan även för att få en ökad insikt om sådana grundläggande kulturella, religiösa eller sociala förhållanden som är av betydelse för samhällssyn och samförstånd över gränser. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma betydelsen av i , som arrangerar seminarier och dialogmöten mellan olika grupper och institutioner i den muslimska världen och svenska och andra europeiska företrädare. Institutet bör kunna spela en än mer betydelsefull roll med de förändringar i demokratisk riktning och mot ökat folkligt inflytande som sker i delar av regionen. I flera av länderna i regionen har islamistiska partier nått framgångar i de val som hållits. Islamismen är inte någon homogen riktning utan består av en mängd politiska rörelser som i olika former och grader strävar efter att islamisera samhället och dess styrelseformer. Gemensamt för majoriteten av islamister är åsikten att islam innehåller de principer som bör vägleda ett samhälle. Det finns en stor spännvidd mellan de olika islamistiska partiernas politiska agendor. Utskottet vill understryka vikten av att bedöma de politiska rörelserna utifrån deras agerande vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. bör söka dialog med alla demokratiska krafter i regionen och utveckla samarbetet med dem. Utskottet konstaterar att EU:s partnerskapssamarbete med länderna i södra har pågått . har det pågått en process inom ramen för Barcelonaprocessen och unionen för för att fördjupa EU:s relationer med partnerländerna i syd. Utskottet har i sitt utlåtande om översynen av den europeiska grannskapspolitiken understrukit att demokrati och mänskliga rättigheter måste få ökad tyngd i EU:s grannskapspolitik (2011/12:UU5). Utskottet framhöll att EU, så fort villkoren är uppfyllda, bör inleda förhandlingar om fördjupade frihandelsavtal med , , och . Utskottet välkomnar att rådet beslutade att sådana förhandlingar ska inledas. En förutsättning att man ska kunna ingå ett fördjupat frihandelsavtal är att det finns en utveckling mot ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Detta var också kriteriet när man valde ut de fyra aktuella länderna i förhållande till andra länder som EU har associeringsavtal med. Utskottet har i tidigare betänkanden också betonat att de parlamentariska kontakterna mellan EU och partnerländerna bör innefatta även de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater. Här finns anledning att nämna den rådgivande parlamentariska församling som skapats för samarbetet i , PA-UfM (Parliamentary Assembly of the Union for the ). PA-UfM är en mötesplats för parlamentariker från EU-länderna och partnerländerna , , , , , , , , och den palestinska myndigheten. ingår även , , , , och i samarbetet. Kvinnor i alla åldrar och från alla samhällsskikt har aktivt deltagit i de folkliga protesterna i och i , och . Som aktörer har kvinnor organiserat protestaktioner, sjukvård och förnödenheter, spridit information och mobiliserat och skapat nätverk. De har också, precis som män, fallit offer för övervåld och trakasserier från makthavarna. Trots de steg som tagits mot demokratisering i många länder i regionen har kvinnor förblivit underrepresenterade i det politiska och offentliga livet. Bilden är dock mångfacetterad. Vid valet i fick kvinnorna, liksom tidigare under regim, av platserna i parlamentet. Tunisiska kvinnor drev aktivt att alla partier måste nominera en kvinna på varannan valbar plats. Tre kvinnor ingår i övergångsregeringen, mot tidigare fyra. Vid parlamentsvalet i ökade antalet kvinnliga ledamöter något till . I regeringen, som domineras av islamistpartiet , finns nu endast en kvinna, efter valet utsågs sju stycken. I har andelen kvinnor i parlamentet sjunkit något till efter valet. Antalet kvinnor som nominerades på valbar plats var mycket litet, detta gäller även de sekulära partierna. Ett par kvinnor har ingått i de successiva regeringar som bildats efter valen. Även om författningarna i flera av de aktuella länderna fastslår kvinnors lika rättigheter, finns det ofta vissa lagar och bestämmelser som diskriminerar kvinnor. Detta är särskilt tydligt i familjerätten. och har efter de val som genomförts behållit sin relativt liberala lagstiftning medan övergångsrådet i deklarerat att förbudet mot polygami ska avskaffas och sharialagar tillämpas. I har islamister i parlamentet och konservativa delar av det patriarkala samhället hävdat att mer liberala lagar, såsom kvinnors rätt till skilsmässa, hotar familjens och samhällets fortbestånd. Ett problem som uppmärksammats är att det sociala och religiösa trycket från ortodoxa religiösa i kombination med ett ofta svagt och korrupt rättssystem kan leda till att familjerättsliga landvinningar ändras i tillämpningen på ett sätt som försvagar kvinnors rättigheter. De ekonomiskt och socialt svåra livsvillkor som bidrog till protesterna i har förvärrats såväl för kvinnor som för män. Kvinnors sociala och ekonomiska situation är generellt sämre än männens med fattigdom, hög andel analfabetism och utsatthet för våld. Kvinnors brist på utbildning är enligt ett tungt skäl till underutveckling. Det är enligt utskottet av avgörande betydelse för en fortsatt positiv utveckling i regionen att kvinnor deltar i arbetet med att utforma och anta ny lagstiftning. Att stödja respekt för kvinnors rättigheter och deras deltagande i politiken bör därför fortsätta vara en prioriterad fråga såväl inom EU-samarbetet som för svenskt utvecklingssamarbete i och . Jämställdhet är både ett mål i sig och en förutsättning för demokratisk och ekonomisk utveckling. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av att man i dialogen om dessa frågor utgår från de allmängiltiga åtaganden som gjorts inom ramen för FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering mot kvinnor (Cedaw). Enligt regeringen kommer att investera i projekt som främjar kvinnors och flickors ställning i regionen. Utskottet välkomnar detta, men vill också understryka vikten av att kvinnors rättigheter och möjligheten att stärka kvinnor som ekonomiska aktörer integreras i andra projekt inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet i regionen. Utskottet vill också understryka vikten av att regeringen fortsätter att driva denna fråga även i det multilaterala utvecklingssamarbetet, t.ex. inom , Afrikanska och EU. Om kvinnors betydelse för ekonomisk utveckling synliggörs kan även deras politiska roll stärkas och de ekonomiska och sociala konsekvenserna av att införa repressiva lagar och begränsningar av kvinnors rättigheter bli tydliga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 72 och 76 och 2012/13:U312 (MP) yrkande 8 och 9. Allmänt om erkännande av stater I betänkandet behandlas ett antal motionsyrkanden med krav på att ska erkänna respektive som stater. Motionerna kommer att behandlas i substans under respektive landavsnitt; här förs endast ett allmänt resonemang om hur erkännandefrågor hanteras i . Enligt regeringsformen (RF10:1) ingås överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organisationer av regeringen. garanteras dock ett inflytande över de viktigaste internationella överenskommelserna. Alla överenskommelser som kräver ett beslut av för att kunna genomföras måste också godkännas av . Även när det gäller andra överenskommelser av större vikt måste regeringen få godkännande. I sådana fall kan dock om rikets intresse kräver det godkännande ersättas med en överläggning i den parlamentariskt sammansatta . Dessa bestämmelser tillämpas även på andra former av internationella förpliktelser för riket än överenskommelser samt på uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser (RF10:5). Beslut om att erkänna en stat fattas av regeringen, normalt efter sammanträde med utrikesnämnden. Utskottet har tidigare haft anledning att redovisa vilka kriterier när det gäller att erkänna stater. har traditionellt tillämpat följande grundläggande kriterier, senast redovisade i betänkande 2009/10:UU15. Dessa kriterier är fortfarande giltiga. erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer. Stater är de viktigaste folkrättsliga subjekten. Grundläggande för erkännande av en stat är existensen av ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering som med rimligt mått av stabilitet utövar en effektiv kontroll över detta territorium. Regeringen ska också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och någorlunda allmänt accepteras internationellt. De redovisade grundläggande kriterierna är emellertid enligt svensk uppfattning inte tvingande i den meningen att det skulle uppstå någon skyldighet att erkänna en stat som uppfyller dem. Det finns ett antal fall där andra omständigheter, utöver de nämnda grundläggande kriterierna, spelat en avgörande roll i bedömning av erkännandefrågor (se t.ex. betänkande 1982/83:UU6). erkännande av Kosovo som självständig stat kan tjäna som ett aktuellt exempel för att illustrera omständigheter som, utöver de nämnda grundläggande kriterierna, i ett specifikt fall haft betydelse för erkännande. I betänkande 2009/10:UU15 anförde utskottet att beslutet av om att erkänna Republiken som en självständig stat med en av det internationella samfundet tills vidare övervakad självständighet inte går att härleda ur de principer för erkännande av nya stater som traditionellt har tillämpat. Erkännandet var enligt utrikesministern en konsekvens av en unik situation som gjorde det nödvändigt med unika ställningstaganden. Enligt utrikesministern utgjorde beslut först och främst en del av ett gemensamt europeiskt ansvarstagande för en situation som svårligen kunde hanteras på något annat sätt. Utskottet konstaterade i betänkandet att konflikten mellan statssuveränitetens och det nationella självbestämmandets princip sällan är enkel och att det även kan komma att finnas unika omständigheter som, utöver de grundläggande kriterierna, spelar en avgörande roll för bedömning av en fråga om erkännande av en stat. Utskottet har tidigare (bet. 2009/10:UU9) uttalat att det inte ankommer på , som ett representativt organ, att göra folkrättsliga ställningstaganden. och de palestinska områdena Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om erkännande av som stat, fredsprocessen mellan och och frågor om mänskliga rättigheter. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (MP), 5 (SD), 6 (V), 7 (S, MP, V) och 8 (SD). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 73 av m.fl. (S) att Socialdemokraterna vill se en tvåstatslösning med ett demokratiskt och livskraftigt sida vid sida med , med säkra och erkända gränser för båda parter. Vidare anför motionärerna att den israeliska blockaden av , liksom ockupationen i hela måste få ett slut. När nya avtal och aktionsplaner mellan och EU utformas är det ett starkt krav att de innehåller konkreta skrivningar om mänskliga rättigheter för folket på de ockuperade områdena. Frågor om bosättningar, vägspärrar, muren på ockuperad mark och allmänna livsvillkor är relevanta element som måste föras in i avtal mellan och . Däremot tror inte motionärerna på en bojkott av . Socialdemokraterna anser också att rättvisa val ska respekteras och det var därför fel att isolera den samlingsregering som bildades efter det palestinska valet med företrädare för och Hamas. Världssamfundet ska vara öppet för dialog med alla valda palestinska företrädare inklusive Hamas. Motionärerna understryker även vikten av att stödja det s.k. arabiska fredsinitiativet . I kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 75 och 2012/13:306 yrkande 77 anförs även att bör erkänna staten . bör också kräva tydligare ursprungsmärkning av produkter från så att konsumenterna lättare kan avgöra om en vara kommer från en bosättning. Vidare bör EU och enligt motionärerna fortsätta att framhålla att det är naturligt att östra blir huvudstad i ett framtida fritt . Enligt den sistnämnda motionen bör även rösta ja till att uppgradera status i FN. Förslaget att ursprungsmärka produkter från ockuperade områden återkommer i de enskilda motionerna 2011/12:U257 av (S) yrkande 2 och 2012/13:U334 av (C). I kommittémotion 2011/12:U202 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att bör erkänna som stat och att bör rösta för en palestinsk ansökan om medlemskap i . Vidare föreslås i yrkande 2 att bör agera för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och att befintliga bosättningar avvecklas omgående. bör också verka för att får ett särskilt uppdrag att utreda brott mot tortyrkonventionen som eventuellt kan ha begåtts av (yrkande 3). bör också agera för att förhindra att bygget av muren fortgår och agera för att den mur som redan byggts på palestinsk mark rivs (yrkande 4). I yrkande 5 anförs att bör driva frågan om flyktingars rätt att återvända och att FN:s resolution 194 ska respekteras. bör enligt yrkande 6 även verka för att upphäver den s.k. antibojkottlagen, som innebär att det är straffbart att mana till bojkott mot . Vidare föreslår motionärerna att , såväl bilateralt som inom EU och FN, bör kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas, att de som är skyldiga till krigsbrott under anfallskrig mot ställs inför rätta, att hålls ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under kriget och att de som var skyldiga till den blodiga bordningen av Ship to 2010 ställs inför rätta samt att en oberoende utredning av sabotaget mot fartyget genomförs (yrkandena 710). Motionärerna anser även att bör ha kontakter med samtliga parter i konflikten och säkerställa att både Hamas och inkluderas i kommande fredsförhandlingar (yrkande 11). Vidare bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med och verka för att EU suspenderar det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på (yrkande 12). Regeringen bör dessutom stoppa all vapenhandel med , kalla hem militärattachén från , avbryta allt militärt samarbete med landet samt verka för att EU initierar ett vapenembargo mot landet (yrkandena 13 och 14). Förslaget att suspendera associeringsavtalet återkommer i kommittémotion 2012/13:N206 yrkande 20. Frågan om att erkänna som stat återkommer i flerpartimotion 2011/12:U242 av m.fl. (S, V, MP) och i de enskilda motionerna 2011/12:U257 av (S) yrkande 1, 2011/12:U261 av (S), 2011/12:U292 av m.fl. (S), 2011/12:U300 av och (båda FP), 2012/13:U210 av (S), 2012/13:U227 av och (båda S), 2012/13:U261 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:U271 av m.fl. (MP) och 2012/13:U322 av och (båda S). I kommittémotion 2012/13:U332 av m.fl. (SD) yrkande 1 förespråkas en tvåstatslösning på konflikten mellan och . Först när ett fredsavtal förhandlats fram bör det bli aktuellt med erkännande av en palestinsk stat. Motionärerna anser i yrkande 2 att de krav som måste ställas på Hamas, bl.a. att de erkänner rätt att existera och upphör med våldsanvändning, vidhålls och följs upp. Motionärerna anser även (yrkande 3) att bör kräva ökad respekt för mänskliga rättigheter, stoppad utbetalning av lön till terrorister samt ett tydligt offentligt avståndsstagande från terrorism och antisemitism från den palestinska myndigheten för att den ska kunna få svenska biståndsmedel. Detta förslag återkommer i motion 2011/12:U325 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2.