bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenska obehindrat att tillgodogöra sig undervisning i t.ex. matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till . En försöksverksamhet bör därför starta i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på sina modersmål för att ge dem bättre kunskaper i dessa ämnen som de utvecklar sina kunskaper i svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Särskilt stöd, punkt 26 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub440 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub451 av m.fl. (S). Om den nya skollagen ska innebära att alla elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt är det nödvändigt med ett förtydligande av bestämmelsen i 3 kap. 10 § skollagen med den innebörden att elever som har en funktionsnedsättning ska ha rätt till stöd för att utvecklas så långt som möjligt oavsett skolans kunskapsmål och oavsett vilken betygsnivå eleven befinner sig på eller har ambition att nå. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Skolbibliotek, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 6, 2011/12:Ub301 av (S), 2011/12:Ub334 av (KD), 2011/12:Ub355 av (MP) och 2011/12:Ub375 av (S). Skolbibliotekens roll och uppgift måste förtydligas och lyftas fram. Det ska finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek, och i skollagen ska anges regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att deras arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. Det krav på skolbibliotek som finns gäller över huvud taget inte förskolan. Förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Skolbibliotekarier, punkt 30 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 8. Skollagen behöver förtydliga att tillgång till skolbibliotek även innefattar tillgång till en utbildad skolbibliotekarie. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Skolledare, punkt 32 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 5. Skolledarna har en central roll när det gäller utvecklingen av och resultaten i skolan. De ansvarar för skolans pedagogiska utveckling, för att de nationella målen följs och för att skolans resultat följs upp, och de ska vara arbetsledare med ett ekonomiskt ansvar att bygga en organisation för att nå högsta möjliga måluppfyllelse. Vi vill stärka skolledarnas pedagogiska roll med den obligatoriska statliga utbildningen för skolledare och se till att varje skolledare blir certifierad efter genomförd utbildning. ska alla skolledare i landet ha denna certifiering för att få anställning som ledare inom skolans verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Lärare, punkt 33 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 2, 2011/12:Ub309 av (KD), 2011/12:Ub406 av (S) och 2011/12:Ub482 av m.fl. (S) yrkande 1. Socialdemokraterna är positiva till lämplighetsprov och vill pröva att förändra antagningen till lärarutbildningen. Vid några utvalda lärarhögskolor vill vi pröva att bygga antagningen inte enbart på studieresultat utan också på omfattande tester som prövar lämpligheten och intresset för läraryrket. Vi vill se fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämnen och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen och huvudsakligen förläggas till högskolor och universitet. Arbetssättet inom skolan måste vara öppet så att varje skola blir en lärande organisation. Lärare behöver lära av varandra och duktiga lärare coacha andra. Skolledningen har ett stort ansvar för att skapa ett öppet klimat och ge förutsättningar för lärarna att utvecklas i sin yrkesroll. Vi vill också se över möjligheterna att ta bort administrativa uppgifter från lärarna och på så sätt frigöra tid för lärarna så att de har tid att utveckla undervisningen. På så sätt vill vi utveckla skolans organisation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kunskaper i , punkt 34 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena och 16 samt 2011/12:Ub292 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub472 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 2. Att det finns människor som är nyskapande, kan omvandla idéer till handling och har en vilja att tänka nytt och annorlunda är viktigt för utvecklingen av samhället, men detta är också viktiga egenskaper för varje elev och hans eller hennes möjlighet att lyckas väl på sin framtida arbetsmarknad. Elevernas framtida arbetsmarknad kräver att skolan stimulerar elevernas kompetens och vilja till kreativitet. När nu börjar mäta kreativitet ska vara bland de fem främsta länderna. För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning och det ska bli lättare att få gå vidare, lära mer och djupare. Den elev som vill ska kunna läsa kurser på gymnasienivå. Vattentäta skott mellan olika skolformer som hindrar individens utveckling ska undanröjas. Att läsa, skriva och räkna är grundläggande färdigheter för den övriga kunskapsinhämtningen i skolan. För att stärka elevernas utveckling inom dessa områden vill vi investera i lärares kompetensutveckling och mindre klasser i de tidiga skolåren. Tidig läs- och skrivinlärning måste prioriteras i skolan. Det är centralt att alla elever har tillgång till bibliotek med utbildad personal. Skapande skola avser hela och fokuserar på barns och ungas eget skapande genom att man anlitar professionella kulturutövare i skolan. Under de tre verksamhetsår som gått har långt ifrån hälften av berörda elever arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. Vi anser att regeringens målsättning har varit för låg, och fortsatta satsningar på området är därför viktiga. Men det är också viktigt att veta att man satsar på rätt saker och kan utvärdera resultatet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kunskaper i , punkt 34 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub292 av m.fl. (MP) och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena och 16, 2011/12:Ub472 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 2. räknar vetenskap och beprövad erfarenhet till grundpelarna för samhällsutvecklingen. Kunskapsutveckling kräver att man ser kunskap inte enbart som en uppsättning fasta, objektiva och grundläggande kunskaper som överförs från en människa till en annan. När kunskap definieras som endast det man kan läsa sig till, men man inte ser till hur den kunskapen kan användas eller utvecklas riskerar samhället att bli stillastående i sin utveckling. Information existerar oberoende av om någon uppmärksammar den eller inte. Information är formad av någon, vi möter den som något redan färdigt. Information blir kunskap först om vi tar ställning till den, accepterar eller förkastar den, alltså utsätter den för kritik, och sätter in den i ett för oss begripligt sammanhang. Sammanhang och kritik är på så sätt all kunskaps grundstenar. Kunskapsutveckling och lärandeprocesser är därför nära sammanbundet. Varje individ bör ha möjlighet att inte bara ta till sig kunskap utan också att bidra till kunskapsutvecklingen. En global och komplex värld kräver inte bara öppna gränser och öppna sinnen utan också en öppen kunskapssyn. Ett sådant grundläggande synsätt bör genomsyra politiken för en kunskapsbaserad samhällsutveckling. En förändrad kunskapssyn i samhället kräver en förändrad kunskapssyn i skolan. Tyvärr ser vi hur regeringen har snävat in snarare än vidgat kunskapsbegreppet. fick den svenska skolan nya kursplaner. Det var en möjlighet för skolan att ytterligare moderniseras, att ta sikte på den kunskapsutveckling som behövs för att rusta dagens elever för framtidens utmaningar. utvärderingar visade att elever efter saknade förmågan att se samband och konsekvenser. De kunskaper som eleverna fick gav inte den grund som behövdes. Men regeringen valde bort att ta hänsyn till forskning, utvärdering och framtidsperspektivet. Så bygger vi inte ett modernt kunskapssamhälle. Skolinspektionen granskade undervisning med fokus på läsprocessen i svenska för årskurs 46 på 31 skolor i 25 kommuner. Samtliga av dessa skolor hade brister. Skolinspektionens slutsats bekräftar att skolorna saknar strategier för fortsatt läsutveckling, och även om lärarna är bra på att hitta elevernas olika läsnivåer, organiseras undervisningen inte riktigt efter eleverna. har behov av en satsning riktad till årskurs 46 som gör det möjligt för skolorna att med utgångspunkt i didaktisk forskning ta fram strategier för elevernas läsutveckling. Den kompetens som återfinns inom specialpedagogiken kan med fördel användas i större grad. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kunskaper i , punkt 34 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2011/12:Ub292 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena och 16 samt 2011/12:Ub472 av m.fl. (S). Möjligheterna att införa en nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4 bör utredas. Det är inte möjligt att låta alla elever följa matematikundervisningen på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilda eleven. måste de elever som har svårt för matematik få den tid och hjälp de behöver för att ta till sig och förstå matematiken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Moderna språk i , punkt 35 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 13. behöver innehållsmässigt uppdateras vad gäller möjligheten att läsa språk. Bland kurserna i moderna språk dominerar spanska, franska och tyska. Stora språk som arabiska och kinesiska har dock vuxit i betydelse både i och globalt sett. Dessa, och även andra språk, är viktiga då många som bor i talar dessa språk. Språken är också viktiga av handelspolitiska skäl och för att man bättre ska kunna förstå den globala utvecklingen av samhället och ekonomin. Fler elever bör uppmuntras att börja läsa moderna språk och skolan arbeta för att fler ska fortsätta att läsa moderna språk. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Modersmål i , punkt 36 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub519 av m.fl. (MP) och 2011/12:Ub322 av (FP) och 2011/12:Ub504 av och (båda SD). I skolförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som bör tas bort, vilket även rekommenderat. Rätten till modersmålsundervisning bör utvidgas till att gälla hela grundskoletiden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Modersmål i , punkt 36 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub504 av och (båda SD) och 2011/12:Ub322 av (FP) och 2011/12:Ub519 av m.fl. (MP). Skollagen stipulerar att förskolan, förskoleklass, , grundsärskolan, specialskolan samt gymnasieskolan ska erbjuda modersmålsundervisning. Detta gäller då det är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet eller då eleven har grundläggande eller goda kunskaper i språket. Skollagen bör ändras så att obligatorisk modersmålsundervisning inte längre föreskrivs, med undantag för de nationella minoritetsspråken. Däremot ska det fortfarande vara möjligt för en enskild kommun att anordna modersmålsundervisning om man så önskar, dock utanför ordinarie skoltid. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Teckenspråk i , punkt 37 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub227 av och (båda S) och 2011/12:Ub261 av (FP). Förutsättningarna för att ge barn med hörselskador rätt till utbildning i teckenspråk bör ses över. Hörselskador är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Dessutom stöder svenska och teckenspråk varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Villkor för undervisning i teckenspråk i , punkt 38 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub231 av och (båda S). För att en grundskoleelev ska få modersmålsstöd eller modersmålsundervisning förutsätts att minst en förälder har ett annat språk än svenska som modersmål och att barnet och föräldern umgås . Ett undantag i skollagen är om barnet har föräldrar med ett nationellt minoritetsspråk som modersmål. Undantaget innebär att barnet kan få modersmålsundervisning även om förälderns modersmål inte är det dagliga umgängesspråket. Tyvärr ingår inte teckenspråk i detta undantag. Behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern, bör därför ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. i , punkt 39 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub391 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Barn i förskolan ska ha rätt att utveckla de färdigheter som krävs för att lära sig läsa och skriva punktskrift. Elever i förskoleklass och i som är i behov av att läsa punktskrift ska erbjudas undervisning i och på punktskrift. Eleverna ska även ha rätt att lära sig att använda tekniska hjälpmedel under skoltid. Undervisning i och på punktskrift ska bedrivas av utbildade lärare. Rätten att lära sig punktskrift ska finnas för vuxna som får en synnedsättning, och det ska ses som en utbildningsfråga. Den norska skollagen slår fast rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan. Mot denna bakgrund bör det ses över hur rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan kan tillgodoses. Det bör även ses över vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Timplan i , punkt 40 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2011/12:Ub267 av (M), 2011/12:Ub328 av (M) och 2011/12:Ub364 av (KD) yrkande 2. Timplanen i matematik för bör delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de når förväntade kunskaper. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Avgifter i , punkt 41 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 19. Socialdemokraterna vill se en avgiftsfri skola. Alltför många skolor tar ut återkommande avgifter som sammantaget innebär stora kostnader för familjer med knapp ekonomi. Dessutom förekommer det att elever förväntas betala stora summor för att delta i olika former av studie- och klassresor. Det är fortsatt oklart vad skollagens nya skrivningar om avgifter kommer att få för effekter. Skolinspektionen måste se till att förbudet mot skolavgifter efterlevs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen så beslutar ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Avgifter i , punkt 41 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 22. Utbildningen i ska vara avgiftsfri. Det gäller också skolmaterial, måltider och skolresor. Men är det tillåtet för skolorna att ta ut en obetydlig kostnad vid enstaka tillfällen. Den formuleringen har blivit ett välanvänt kryphål. Ett sätt att både synliggöra och lösa problemet är att kommunerna tar fram en policy för vad som får tas ut av föräldrar i samband med friluftsdagar, studieresor, utflykter m.m. och hur etc. Det är av stor vikt att regeringen är tydlig med att utbildningen i ska vara helt avgiftsfri och att det endast i undantagsfall får tas ut avgifter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Avgifter i , punkt 41 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 22. Alla barn ska ha lika möjligheter i skolan oavsett föräldrarnas ekonomi. Skolan ska vara avgiftsfri enligt skollagen, men i praktiken är den inte alltid det. har skolorna rätt att ta ut mindre, s.k. frivilliga avgifter för t.ex. teaterbesök eller andra utflykter som barnen förväntas delta i. Även om summorna i de flesta fall är relativt små, blir konsekvensen att barn till fattiga föräldrar ofta tvingas stanna hemma. Regeringen har med den nya skollagen öppnat för att införa avgifter i skolan. Konsekvensen kan bli att förekomsten av avgifter ökar. En sådan utveckling kan vi inte acceptera. Det bör införas ett förbud i skollagen för skolor att ta ut avgifter. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Frukost i , punkt 42 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 21 och 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 9. Enligt den senaste kartläggningen som har gjort serveras det frukost på av landets grundskolor. Det är en god investering att erbjuda alla elever från förskoleklass till årskurs nio frukost, och det kommer i synnerhet de elever som lever i utsatta livssituationer till godo. Det bör därför utformas rekommendationer om att skolorna ska erbjuda frukost. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Frukost i , punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 21. Av de skolor som serverar frukost är det tyvärr många som tar betalt. Frukost är något som ska erbjudas alla elever och då får kostnaden inte vara ett hinder för de elever som inte har råd, och som ofta är de som har störst behov. Det bör därför införas ett tillägg i skollagen om skolmåltider som ger skolorna skyldighet att erbjuda kostnadsfri frukost för elever i . Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Betyg i , punkt 43 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub507 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. höstterminen i årskurs 6 i . ges rektor möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i samhällsorienterande ämnen (SO) respektive naturorienterande ämnen (NO) i årskurs 6. Regeringen ska återkomma till med ett omarbetat förslag som innebär att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. årskurs 4 i och att rektors möjlighet att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande ämnen (SO) respektive naturorienterande ämnen (NO) i årskurs 6 tas bort. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Erbjudande av fritidshem, punkt 44 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2011/12:Ub397 av och (båda S). Barn vars föräldrar är arbetslösa har inte rätt till plats på fritidshem. I samband med att maxtaxereformen infördes fick förskolebarn rätt till förskola eller familjedaghem om en förälder är arbetslös, men motsvarande infördes inte för skolbarn och fritidshem. I den nya skollagen finns det en viss skärpning, men det lämnas fortfarande en öppning för tolkning av huvudmannen.