bet · GZ01SfU10 · 2012-04-02 00:00:00 — Principen om barnets bästa har även kommit till uttryck i lagtexten i form av en uttrycklig skyldighet för domstolarna att särskilt beakta om utlänningen har barn i och, om så är fallet, barnets behov av kontakt med utlänningen, hur kontakten har varit och hur kontakten skulle påverkas av en utvisning. Även om den dömde inte har familj får det anses vara rimligt att ta hänsyn till om han eller hon, frånsett den brottsliga gärningen, har levt under ordnade förhållanden i . Därtill kommer att inte medger att en fördragsslutande stat utvisar en flykting som lovligen uppehåller sig på statens område annat än av skäl som kan hänföras till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att utvisningsfrågan bedöms på ett nyanserat sätt och att det finns proportion mellan brottet och de rättsverkningar som det får för den enskilde. Vidare vill utskottet understryka vikten av att reglerna präglas av grundläggande humanitära krav och rättssäkerhetsgarantier. Enligt utskottets mening uppfyller de nu aktuella reglerna i utlänningslagen dessa krav. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom det synsätt som kommer till uttryck i motionerna 2011/12:Sf352 yrkande 17, 2011/12:Ju390 yrkandena 17 och 9 samt 2011/12:Ju411 yrkandena . Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom en ordning som innebär att den som besökt sitt forna hemland ska få sitt uppehållstillstånd indraget. Den som har fått ett uppehållstillstånd i ska självfallet kunna återvända till hemlandet för besök när förhållandena där har förbättrats. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Sf352 (SD) yrkande 18. Förbud mot tiggeri m.m. () riktade i ett beslut allvarlig kritik mot i , som avvisat utlänningar med motiveringen att dessa ägnade sig åt tiggeri och dagdriveri. Av beslutet framgår att i avvisade 26 rumänska romer under åberopande av att de "ägnat sig åt dagdriveri/tiggeri". Den bestämmelse som tillämpades bör enligt JO inte tillämpas på andra försörjningssätt än sådana som är rättsligen förbjudna. Tiggeri är inte i sig otillåtet enligt svensk lag, än mindre dagdriveri. Avvisningen saknade enligt JO därför stöd i utlänningslagen. Eftersom åtgärderna inneburit långtgående rättskränkningar av enskilda ansåg JO att kritiken var av allvarligt slag. Utskottet har ingen annan uppfattning än JO och anser dessutom att det inte finns några sakliga skäl att förbjuda tiggeri eller liknande. Följaktligen är det inte heller aktuellt med avvisning på denna grund. Motionerna 2011/12:Sf344 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf354 och 2011/12:Ju411 yrkandena 26 och 27 avstyrks därmed. Enligt utskottet kan det inte heller komma i fråga att på det sätt motionärerna föreslagit kriminalisera t.ex. döljandet av människor som vistas här olovligen respektive att införa en rapporteringsplikt för anställda i fråga om dessa människor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ju411 yrkandena 24 och 25 samt 2011/12:Ju412 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. visumpliktiga länder, besöksvisum och visum för asylsökande. Jämför reservationerna 21 (SD) och 22 (V). En utlänning som reser in i eller vistas i ska ha visering om han eller hon inte har uppehållstillstånd, har ställning som varaktigt bosatt eller är nordisk medborgare. Undantag från kravet på visering gäller bl.a. för EU-medborgare, vissa konventionsflyktingar och statslösa personer. I rådets förordning (EG) nr 539/2001 regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav, den s.k. viseringslistan. och rådets förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodexen) trädde i kraft . Viseringskodexen är direkt tillämplig i . En visering är tidsbegränsad och gäller regelmässigt per halvår. En visering kan dock beslutas gälla för flera inresor, t.ex. vid besök hos egna barn eller vid återkommande affärsbesök, och gäller då för vistelser på maximalt per halvår och för maximalt . får meddela beslut om Schengenvisering utöver vad som följer av viseringskodexen. Beslut om nationell visering får meddelas av eller . I motion 2011/12:Sf245 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att regeringen i EU bör verka för ett enklare och mindre restriktivt regelverk för besöksvisum. m.fl. (SD) begär i partimotion 2011/12:Sf352 yrkande 9 ett tillkännagivande om att visumtvång ska gälla för medborgare i länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism samt för medborgare i länder som genererar omfattande illegal invandring till . m.fl. (V) begär i kommittémotion 2011/12:Sf241 yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka i EU för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska få användas för att stänga ute flyktingar och därmed kortsluta . I samma motion yrkande 44 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanitet. I yrkande 49 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. och (KD) begär i motion 2011/12:Sf237 yrkande 6 ett tillkännagivande om att utreda hur ett system med ett s.k. nödvisum till asylsökande skulle kunna fungera i syfte att skapa fler legala vägar in i EU. Det är utlandsmyndigheterna som tar emot ansökningar om visum och de fattar även beslut i de allra flesta visumärenden. Endast en liten andel överlämnas till för beslut. kom det in ca 220 000 visumansökningar till utlandsmyndigheterna. Det är en ökning med drygt 14 000 ansökningar jämfört med föregående år. avgjorde ca 5 000 visumärenden . Anledningar till att ärenden lämnas över är t.ex. att utlandsmyndigheterna behöver vägledning i fråga om ny praxis eller av säkerhetsskäl. Det övergripande målet för den svenska viseringspolitiken är att skapa så stor frihet som möjligt för personer att röra sig över gränserna. Det är av största vikt att man underlättar kontakter mellan människor i olika länder i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser på olika plan. Önskemålet om fri rörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten av att upprätthålla en reglerad invandring. Varje visumärende bedöms individuellt, och enligt viseringskodexen bör man vid prövningen av ansökningar om enhetlig visering ägna särskild uppmärksamhet åt att bedöma om sökanden har för avsikt att lämna medlemsstaternas territorium när den visering som sökanden ansökt om löper ut. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 44 och 2011/12:Sf245. Viseringsfrågor ingår i EU:s kompetensområde och regleras på EU-nivå. Det gäller bl.a. beslut om de tredjeländer vars medborgare måste inneha visum när de passerar unionens yttre gränser samt förfaranden och villkor för medlemsstaternas utfärdande av viseringar. I den s.k. viseringslistan regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav. Viseringspolitiken inom EU är i det avseendet fullt ut harmoniserad. Detta innebär att det inte längre finns några tredjeländer för vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarna i dessa länder ska omfattas av viseringskrav eller inte. Utskottet vill betona att även om är bundet av nämnda EG-förordning är det viktigt att inom EU aktivt driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Enligt utskottets uppfattning kommer varken eller övriga länder i EU att verka för viseringsfrihet för medborgare i länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 14 och 2011/12:Sf352 yrkande 9. Utskottet kan konstatera att i det s.k. Stockholmsprogrammet berörs bl.a. frågan om lagliga vägar in till EU och att genomförandet av programmet kommer att ligga till grund för samarbetet mellan regeringen och de gröna. Motionerna 2011/12:Sf237 yrkande 6 och 2011/12:Sf241 yrkande 49 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. hemvistkrav, dubbelt medborgarskap och språkkunskaper m.m. för att beviljas svenskt medborgarskap. Jämför reservation 23 (SD). En utlänning kan efter ansökan beviljas svenskt medborgarskap (naturaliseras), bl.a. om han eller hon har haft och kan förväntas ha ett hederligt levnadssätt. För att kunna få svenskt medborgarskap genom naturalisation ska en utländsk medborgare med permanent uppehållstillstånd ha varit bosatt i , statslös och flykting och nordisk medborgare . Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan söka svenskt medborgarskap i . Har maken, partnern eller sambon tidigare haft ett annat medborgarskap (eller varit statslös) måste han eller hon ha varit svensk medborgare . Den s.k. hemvisttiden ska vara sammanhängande. Enlig 9 § lagen om svenskt medborgarskap (2001:82), förkortad MedbL, ska den som har fyllt och som har förlorat eller befriats från sitt svenska medborgarskap återfå detta genom anmälan, s.k. återvinning, om han eller hon har permanent uppehållstillstånd i , haft hemvist här i landet under sammanlagt och har hemvist här i landet. Enligt 14 § MedbL förlorar en svensk medborgare sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller , om han eller hon är född utomlands, aldrig haft hemvist i , och inte heller varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet. I partimotion 2011/12:Sf352 av (SD) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om att grundläggande krav för medborgarskap ska vara att man har varit bosatt i och inte har gjort sig skyldig till ett grovt brott eller upprepade brott av mindre grov art. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att medborgarskap endast ska beviljas efter ett medborgarskapstest i svenska språket, svensk historia och svenskt samhällsliv. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att en person som ansöker om medborgarskap bör underteckna en deklaration där denne bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. I motion 2011/12:K390 av och (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap. I motion 2011/12:Sf297 av de (M) begärs ett tillkännagivande om att test av kunskaperna i svenska språket ska införas som ett kriterium för att beviljas svenskt medborgarskap. Detta skulle bl.a. underlätta integrationen och möjligheten att få ett arbete. I motion 2011/12:Sf296 av (C) begärs ett tillkännagivande om att det bör vara lättare att återfå och behålla ett svenskt medborgarskap. Enligt motionären bör detta gälla bl.a. för utlandssvenskar som tidigare behövt avsäga sig sitt svenska medborgarskap. Vidare anförs i motionen att gäller att den som lever utomlands och fyller måste begära att få behålla det medborgarskap man är född och uppväxt med senast då man fyller för att inte förlora detsamma. har vid upprepade tillfällen avstyrkt yrkanden om kunskaper i svenska språket som ett kriterium för svenskt medborgarskap. I betänkande 2010/11:SfU6 konstaterade utskottet att svenska för invandrare och samhällsorientering var under omdaning. Utskottet pekade särskilt på att kunskaper i svenska, tillsammans med arbete, är bland de viktigaste faktorerna för en framgångsrik integration. Utskottet var emellertid inte berett att föreslå något tillkännagivande om att kunskaper i svenska språket och ett godkänt medborgarskapstest skulle vara krav för att få svenskt medborgarskap. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker motionerna 2011/12:Sf297 och 2011/12:Sf352 yrkande 20. I samband med att möjligheten till dubbelt medborgarskap infördes angav utskottet att det delade regeringens bedömning att nackdelarna som kan följa av dubbelt medborgarskap framstod som relativt begränsade och att de enskildas intresse av att få inneha dubbelt medborgarskap vägde tyngre. Utskottet ansåg även att det vid en samlad bedömning av för- respektive nackdelar med att tillåta dubbelt medborgarskap fanns övervägande skäl för att överge principen om undvikande av dubbelt medborgarskap. Utskottet gör inte nu någon annan bedömning och avstyrker motion 20011/12:K390 yrkande 3. En särskild utredare ska bl.a. lämna förslag till en definition av det svenska medborgarskapets betydelse och, om lämpligt, hur detta skulle kunna regleras i lagen om svenskt medborgarskap. Vidare innebär uppdraget att bedöma om nuvarande tidsgränser vid naturalisation är ändamålsenliga eller om det finns anledning att tillämpa andra tidsgränser, t.ex. ett mer enhetligt system. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att för att erhålla svenskt medborgarskap ska utlänningen ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Misstanke om brott kan leda till att en ansökan om medborgarskap avslås. Vidare kan annan misskötsamhet, såsom försummelse att betala skatteskulder och underhållsskulder, leda till att en ansökan avslås. Utskottet konstaterar vidare dels att det görs en vandelsprövning i samband med att en ansökan om svenskt medborgarskap prövas, dels att varje svensk medborgare är skyldig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Därför anser utskottet att det saknas behov av att införa en särskild lojalitetsförklaring m.m. som villkor för svenskt medborgarskap. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom yrkandet om krav bosättning för rätt till svenskt medborgarskap. Med det anförda avstyrks motion 2011/12:Sf352 yrkandena 19 och 21. I samband med införandet av lag om svenskt medborgarskap gjordes ändringar i fråga om återvinning av medborgarskap. Regeringen ansåg att kravet på oavbrutet hemvist till var onödigt restriktivt. Sökanden kunde som regel anses ha en tillräcklig anknytning till om han eller hon haft hemvist i under sammanlagt . Återvinning av svenskt medborgarskap förutsatte att sökanden blivit svensk medborgare vid födseln. Regeringen ansåg dock att möjligheten till återvinning borde stå öppen även för den som förvärvat sitt svenska medborgarskap på annat sätt än genom födsel, t.ex. genom naturalisation. Utskottet vill peka på att i utredningsbetänkandet om Cirkulär Migration och utveckling förslag och framåtblick (SOU 2011:28) har föreslagits att det ska bli lättare att återfå sitt svenska medborgarskap. Utskottet anser att det saknas skäl att nu föreslå en ändring av reglerna om bl.a. förvärv och förlust av svenskt medborgarskap. Därmed avstyrks motion 2011/12:Sf296. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Flyktingpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf348 av och (båda SD) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 13 samt 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 25. Den kravlösa asylpolitik som bedrivs i har gett upphov till ett omfattande och allvarligt asylmissbruk. En rad skärpningar krävs därför för att motverka detta. En ansökan om asyl i ska göras vid gränsen i samband med inresa, och den som vistas illegalt i landet ska inte kunna få sin sak prövad utan ska avvisas omgående. Vidare ska asylsökande uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Den som inte uppfyller detta krav ska inte få sitt ärende prövat utan ska avvisas omgående. Vidare ska asyl endast beviljas den som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Eftersom inte kan ha en invandringspolitik baserad på rena gissningar måste statistik tas fram som visar i vilken mån inrikes respektive utrikes födda utnyttjar de olika delarna av välfärdssektorn. Flyktingpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 25 samt 2011/12:Sf348 av och (båda SD) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 13. Svenska myndigheters respekt för asylrätten och behöver stärkas. Om man inte respekterar de mänskliga rättigheterna när det gäller de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Vidare bör en översyn av tillämpningen av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen göras för att tolkningen ska bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Det förhållandet att risken för förföljelse bara ska beaktas om den är sannolik stämmer inte med flyktingkonventionen. Enligt UNHCR bör kravet ligga någonstans mellan sannolikt och möjligt. Begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen, punkt 2 (S, V) av (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 7. Det finns ett behov av att tydliggöra begreppet yttre eller inre väpnad konflikt som återfinns i såväl 4 kap. 2 § som 4 kap. 2 a § UtlL. Skiljelinjen mellan de två bestämmelserna om väpnad konflikt är otydlig och svår att tillämpa. Dessutom bör en översyn göras så att begreppet väpnad konflikt bringas i överensstämmelse med den internationellt accepterade folkrättsliga innebörden av begreppet. Migrationsöverdomstolen har visserligen frångått sitt tidigare krav att det måste röra sig om ett individualiserat hot mot den asylsökande, men begreppet behöver förtydligas ytterligare så att det helt klart motsvarar dess folkrättsliga innebörd. Flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning, punkt 4 (S, V) av (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf236 av (KD), 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 23, 2011/12:Sf274 av och (båda S), 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (båda S) yrkandena 2 och 6 samt 2011/12:Sf321 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 6. Trots att utlänningslagen är tydlig vad gäller flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning förekommer det fortfarande att handläggare hos fattar avslagsbeslut som strider mot bl.a. lagstiftningens intentioner. Därför bör man utvärdera hur klarar sitt uppdrag att ge asylsökande en rättssäker prövning i enlighet med lagstiftningen. Könsrelaterad förföljelse i övrigt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf202 av Arhe Hamednaca (S) och 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2011/12:Sf282 av Amineh Kakabaveh (V), 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (båda S) yrkandena 35 och 2011/12:Sf321 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 35. Det är klarlagt att människor avrättas på grund av sin sexuella läggning i . Asylsökande homosexuella iraniers fruktan bör därför anses vara välgrundad så länge dödsstraff och kroppsbestraffning finns kvar i den iranska strafflagen, dvs. hbt-personer bör ges flyktingstatus och beviljas uppehållstillstånd i . Detsamma gäller asylsökande från andra länder där man avrättar och bestraffar människor på grund av deras sexuella läggning. Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 6 (S) av (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:U229 av (FP) yrkande 1, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkande 3 och 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 911 och 1517. ska man fatta beslut om ett gemensamt asylsystem inom EU. Om detta mål ska kunna förverkligas krävs att regeringen arbetar aktivt för ökade resurser och för en högre ambitionsnivå. måste vara pådrivande för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld. En hörnsten måste vara att asylsökande får en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket EU-land de kommer till. Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 911 och 1517 samt 2011/12:U229 av (FP) yrkande 1, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkande 3 och 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 1. Regeringen bör verka för att EU:s asyl- och flyktingpolitik i grunden förändras och bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. Eftersom direktivet om transportörsansvar innebär ett generalangrepp på och asylrätten måste regeringen påkalla nya förhandlingar om direktivet för att få bort alla bestämmelser som sätter asylrätten ur spel eller leder till diskriminering grundad på hudfärg eller etniskt ursprung. Regeringen bör även ta initiativ till förändring av EU:s politik för återtagandeavtal. Återtagandeavtal innebär att tredjeländers myndigheter görs till agenter för EU när det gäller utvisning av de egna medborgarna från EU. Det av rådet och antagna skyddsgrundsdirektivet innebär förbättringar av skyddet för flyktingar och andra skyddsbehövande. Den viktigaste är att förföljelse på grund av kön ska beaktas i stället för får beaktas. När det gäller förslaget till ändrat asylprocedurdirektiv bör regeringen i rådet avvisa förslaget och kräva att rättsäkerhetsgarantierna förbättras, inte försämras. Direktivförslaget har rensats på i stort sett allt som skulle kunna bidra till ett rättssäkert förfarande. Regeringen bör även avvisa förslaget till ändrat mottagandedirektiv och kräva att kommissionens ursprungliga förslag på nytt diskuteras i rådet. Det omarbetade förslaget till ändrat direktiv innebär bl.a. att det ska bli tillåtet att helt avstå från att tillämpa direktivet. Det innehåller inte heller någon skyldighet att tillgodose de asylsökandes grundläggande behov för överlevnad. Dublinförordningen, punkt 7 (S) av (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Sf232 av och (båda MP) yrkande 3, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. bör inom EU verka för att utveckla och förbättra Dublinsamarbetet i syfte att skydda familjers sammanhållning, garantera rättssäkerhet och värna mänskliga rättigheter. Att förbättringar krävs visar inte minst det förhållandet att inte överför personer till med stöd av Dublinförordningen eftersom bl.a. mottagningsvillkoren för asylsökande i bedömts som undermåliga. Dublinförordningen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2011/12:Sf232 av och (båda MP) yrkande 3, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 2.