bet · H001KU7 · 2012-11-06 00:00:00 — 2012/13:KU7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter I betänkandet behandlas regeringens proposition 2012/13:7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter. I propositionen föreslår regeringen en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) för att genomföra vissa bestämmelser om sekretess i två EU-direktiv, elmarknadsdirektivet och gasmarknadsdirektivet. Det föreslås att sekretess ska gälla i en myndighets verksamhet som avser samarbete inom EU om tillsyn av marknaderna för el och naturgas för uppgift som har lämnats av en tillsynsmyndighet i en annan stat eller av ett mellanstatligt organ, om det kan antas att myndighetens möjlighet att bedriva tillsyn motverkas om uppgiften röjs. Lagändringen föreslås träda i kraft . Inga följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2012/13:7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (M), i (S), (S), (M), (S), (S), (C), (M), Skånberg (KD), (SD), (V), (M), (S), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning Direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG (EUT L 211, , s. 55, Celex 32009L0072), elmarknadsdirektivet, och direktiv /73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv /55/EG (EUT L 211, , s. 94, Celex 320009L0073), gasmarknadsdirektivet, införlivades i svensk rätt 2011 (prop. 2010/11:70, bet. 2010/11:NU10, rskr. 2010/11:275). I det ärendet konstaterade regeringen att det saknades underlag för att ta slutlig ställning till eventuella genomförandeåtgärder eller författningsregleringar bl.a. i fråga om sekretess vid samarbete mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter (artikel 38.1 i elmarknadsdirektivet och artikel 42.1 i gasmarknadsdirektivet). Mot denna bakgrund utarbetades i promemorian Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter som innehöll förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Promemorian har remissbehandlats. Lagrådet avstyrkte förslaget i den utformning det fått i lagrådsremissen och ansåg att frågan borde bli föremål för fortsatta överväganden. Regeringen har med beaktande av Lagrådets synpunkter omarbetat lagförslaget. I propositionen föreslås ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i syfte att säkerställa genomförandet av vissa bestämmelser om sekretess i elmarknadsdirektivet och gasmarknadsdirektivet. Det föreslås att sekretess ska gälla i en myndighets verksamhet som avser samarbete inom EU om tillsyn av marknaderna för el och naturgas för uppgift som har lämnats av en tillsynsmyndighet i en annan stat eller av ett mellanstatligt organ, om det kan antas att myndighetens möjlighet att bedriva tillsyn motverkas om uppgiften röjs. Lagändringen föreslås träda i kraft . Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att sekretess ska gälla i en myndighets verksamhet som avser samarbete inom EU om tillsyn av marknaderna för el och naturgas. Sekretess ska gälla för uppgift som har lämnats av en tillsynsmyndighet i en annan stat eller av ett mellanstatligt organ, om det kan antas att myndighetens möjlighet att bedriva tillsyn motverkas om uppgiften röjs. Därmed tillstyrks propositionen. I artikel 38 i elmarknadsdirektivet finns bestämmelser om samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter och samarbete mellan sådana myndigheter och Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (). Enligt artikel 38.1 ska ländernas tillsynsmyndigheter bl.a. bistå varandra och med sådan information som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt direktivet. När det gäller den information som utbyts ska den mottagande myndigheten säkerställa samma grad av konfidentialitet som den som krävs av den myndighet som lämnade informationen. En motsvarande bestämmelse om sekretess finns i artikel 42.1 i gasmarknadsdirektivet. Behovet av en ny sekretessbestämmelse I propositionen nämner regeringen som exempel på situationer då skyddsvärda uppgifter kan förekomma diskussioner med andra tillsynsmyndigheter om gränsöverskridande förbindelser och hanteringen av förbindelserna. Inom ramen för sådana kontakter kan det förekomma att får del av uppgifter om tillsynsinsatser som utländska tillsynsmyndigheter har planerat. Vidare kan det förekomma att den svenska tillsynsmyndigheten får ta del av utländska tillsynsmyndigheters ställningstaganden och innehållet i diskussioner om andra gränsöverskridande samarbeten som inte direkt rör . I propositionen gör regeringen bedömningen att den svenska sekretessregleringen är tillräcklig för att skydda enskildas ekonomiska och personliga förhållanden enligt de krav direktiven ställer. Däremot bör regleringen kompletteras för att säkerställa sådan sekretess som avses i direktiven i fråga om uppgifter som rör utländska allmänna intressen. Om så inte sker, riskerar den svenska tillsynsmyndighetens möjligheter att bedriva effektiv tillsyn att försämras. Känner andra medlemsstater och mellanfolkliga organisationer tveksamhet inför möjligheter att i enlighet med direktiven sekretessbelägga känsliga uppgifter som utbyts inom ramen för det europeiska samarbetet finns det enligt regeringen en uppenbar risk att dessa kan bli mindre benägna att lämna uppgifter till . Bestämmelsen om sekretess bör enligt regeringen gälla inom den verksamhet som anges i artikel 38.1 i elmarknadsdirektivet och artikel 42.1 i gasmarknadsdirektivet. Föremålet för sekretessen bör vara den information som en tillsynsmyndighet i en annan stat lämnar till den svenska tillsynsmyndigheten enligt direktiven. Lagrådet har anfört att det framstår som oklart i vilka situationer det kan bli aktuellt att lämna ut uppgifter och vilken karaktär av uppgifter det kan bli fråga om. Att på ett uttömmande sätt närmare ange vilka slags uppgifter som kan komma att omfattas av föremålet för sekretess låter sig enligt regeringen inte göras. Dock torde bestämmelsen i de flesta fall träffa sådana uppgifter som nämnts i föregående avsnitt, nämligen planerade tillsynsåtgärder och ställningstaganden som rör tillsynen, också i sådana gränsöverskridande samarbeten som inte direkt rör . Eftersom direktiven fordrar att den tillsynsmyndighet som har tagit emot information ska säkerställa samma grad av konfidentialitet som den som krävs av den myndighet som lämnade informationen bör sekretessbestämmelsen inte omfatta samtliga fall då information lämnas från en utländsk tillsynsmyndighet eller ett mellanstatligt organ till en svensk motsvarighet. I lagrådsremissen föreslogs med anledning av detta att bestämmelsen skulle utformas så att den tog sikte på de fall då informationen kan antas vara sekretessbelagd hos den utlämnande myndigheten. Lagrådet avstyrkte den föreslagna utformningen av sekretessbestämmelsen bl.a. med utgångspunkt i en diskussion kring förenligheten med tryckfrihetsförordningen. Lagrådet anförde bl.a. att regleringen i praktiken helt skulle överlåta sekretessprövningen på någon annan än den utlämnande myndigheten och att det framstår som tveksamt om det över huvud taget går att använda begreppet sekretessbelagd för alla EU-ländernas lagstiftning på området. Mot bakgrund av Lagrådets kritik har regeringen i propositionen i stället utformat sekretessbestämmelsen med 17 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL) om internationellt samarbete avseende tillsyn av civil luftfart och 17 kap. 7 § första stycket OSL om internationellt samarbete avseende civil sjötrafikövervakning som förebild. I stället för att ta sikte på fall då informationen kan antas vara sekretessbelagd hos den utlämnande myndigheten har regeringen i propositionen gjort bedömningen att bestämmelsen ska förses med ett rakt skaderekvisit. Vid raka skaderekvisit är utgångspunkten att sekretess bara gäller om det kan antas att en viss skada uppstår om uppgiften lämnas ut. Sekretess ska enligt förslaget i propositionen gälla om det kan antas att den svenska tillsynsmyndighetens möjlighet att bedriva tillsyn motverkas om uppgiften röjs. Vid bedömningen av om skaderekvisitet är uppfyllt bör bl.a. vägas in vilken effekt ett offentliggörande av uppgiften skulle kunna antas få på det framtida informationsutbytet. Vidare måste med hänsyn till direktivets utformning särskilt beaktas vilket sekretesskydd eller motsvarande skydd uppgifterna har hos den stat som har lämnat dem. Regeringen anför att den föreslagna bestämmelsen med ett rakt skaderekvisit passar in i systematiken i OSL och att den tillgodoser de synpunkter Lagrådet haft på förslaget i dessa delar. Sekretessen föreslås gälla i högst . Om det anses att bestämmelsen är påkallad av rikets förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation borde den enligt Lagrådet återfinnas i 15 kap. OSL. I propositionen anför regeringen att bestämmelsen är avsedd att skydda inte endast rikets förhållande till andra stater eller mellanfolkliga organisationer utan även myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller tillsyn. Regeringen bedömer därför att en placering i 17 kap. OSL är väl förenlig med lagens systematik. 17 kap. innehåller bestämmelser om sekretess till skydd främst för myndigheters verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn och inrymmer bl.a. de två bestämmelser som tjänat som förebild för den nu föreslagna sekretessbestämmelsen. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter I såväl promemorian som lagrådsremissen har det föreslagits att den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen ska ha företräde framför meddelarfriheten. Detta avstyrktes av Lagrådet. Då bestämmelsen med beaktande av Lagrådets synpunkter fått en annan utformning i propositionen, lägger regeringen inte fram något sådant förslag. Utskottet konstaterar att det inom ramen för samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna enligt både elmarknadsdirektivet och gasmarknadsdirektivet ställs krav på att den mottagande myndigheten ska säkerställa samma grad av konfidentialitet som den som krävs av den myndighet som lämnade informationen. Utskottet delar den bedömning regeringen gör i propositionen av behovet av en ny sekretessbestämmelse. Vidare får den föreslagna bestämmelsen såsom den utformats i propositionen anses väl avvägd. Utskottet delar också regeringens bedömningar i övrigt, såsom var i lagen bestämmelsen bör placeras och den tid under vilken sekretessen bör gälla. Utskottet ställer sig därmed bakom förslagen i propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter: antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslaget om sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter kan tyckas vara en petitess. Det finns emellertid saker i ärendet som gör att bör vara uppmärksam på det här ärendet.Enligt artikel 38 i elmarknadsdirektivet för EU ska säkerställa samma grad av sekretess som finns i det land varifrån uppgiften kommer.I det ursprungliga förslaget från regeringen var detta rakt infört i svensk lag. Det reagerade Lagrådet på, och regeringen har gjort förändringar så att den föreliggande propositionen tar hänsyn till Lagrådets synpunkter. Därför kan vi stödja föreliggande proposition. Jag yrkar bifall till den.Jag vill emellertid understryka vikten av att vid bindande internationella och europeiska överenskommelser inte undergräver den öppenhet som den svenska lagstiftningen vilat på. Risken finns annars att en europeisk sekretesskultur smyger sig in i svensk lagstiftning. Det föreliggande förslaget skulle kunna ses som en del av en sådan tendens och kan då ses som en varningsklocka som bör lyssna på. Det svenska deltagandet i EU innebär att våra myndigheter alltmer samarbetar med sina motsvarigheter i andra medlemsländer. Det är i regel positivt, eftersom det gör det lättare att jämföra sig med andra. Man kan också förbättra sin verksamhet när man ser att den potentialen finns.Ska våra myndigheter kunna delta fullt ut måste vi anpassa våra sekretesslagar så att det inte uppfattas som osäkert att lämna information till Sverige.Målet är så klart, som just påpekade, att även internationella samarbeten ska ha en så öppen form som möjligt, men vi kan inte själva diktera villkoren, utan ibland får vi acceptera att det finns många andra länder som saknar vår öppenhetstradition. Det kan dessutom vara fullt berättigat med viss sekretess, som till exempel när en utländsk energitillsynsmyndighet planerar en inspektion och den inspektionen kan försvåras av att den som inspekteras får reda på det i förväg. Om inte det räcker som argument för en något striktare sekretess har vi dessutom två EU-direktiv som vi är bundna av.Kan då inte EU:s krav tillgodoses inom ramen för nuvarande sekretesslagstiftning? kan man fråga sig. Räcker inte den sekretess som vi redan har? utredningar har kommit fram till att den inte gör det. Vi har visserligen sekretess för uppgifter som kan skada enskildas integritet eller ekonomiska intressen, men det är oklart om vår sekretesslagstiftning kan användas för att skydda allmänna intressen, som det är fråga om här.Det här förslaget är relativt betydelselöst som begränsning av offentlighetsprincipen. Lagändringen tar inte sikte på att information om svenska förhållanden ska sekretessbeläggas utan enbart information från och om andra länder. Den svenska egenproducerade material ska lämnas ut på samma villkor som i dag.I har vi en långtgående offentlighetsprincip som låter enskilda medborgare granska statliga myndigheters verksamhet. Den ordningen ska vi alltid skydda när vi behandlar förslag som det här om att införa ny sekretess eller förslag om att stärka sekretessen för viss information.När vi nu lagstiftar om sekretess för uppgifter från utländska energitillsynsmyndigheter ska grundregeln vara att även de är offentliga. Ett krav för att informationen ska få hemlighållas är att utlämnandet kan antas skada svenska myndigheters möjligheter att utföra inspektioner.Genom att utforma bestämmelsen på det här sättet har regeringen tillgodosett Lagrådets krav på att reglerna ska vara tydliga och tillämpningen förutsägbar.Med det yrkar jag bifall till det eniga förslaget i utskottets betänkande.