bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — 2011/12:UbU17 Högskolan I betänkandet behandlas 115 motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. resursfördelningssystemet, kvalitet i utbildningarna, framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten, nya högskoleutbildningar och deras innehåll samt tillträdesfrågor. Regering och riksdag har tidigare bedömt det som angeläget att uppmuntra elever i gymnasieskolan att fortsätta sina studier i moderna språk på högre nivåer i gymnasieskolan och infört meritpoäng för moderna språk. finns det tecken på att gymnasie- och högstadieelever väljer bort studier i teckenspråk av strategiska skäl, då teckenspråk inte ger meritpoäng på samma sätt som moderna språk. För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå bör ämnet enligt utskottet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. Utskottet bifaller två motionsyrkanden med denna innebörd. Utskottet föreslår avslag på övriga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2011/12:Ub244 yrkande 2, 2011/12:Ub277, 2011/12:Ub460 yrkande 1 och 2011/12:Ub466. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 3 och 2011/12:Ub495 yrkandena 2 och 3. Reservation 2 (S, SD) Reservation 3 (MP) Höjd kvalitet i utbildningen m.m. avslår motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 4 och 2011/12:Ub495 yrkande 11. Reservation 4 (S, SD) Reservation 5 (MP) avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 6. Reservation 6 (S, SD) avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 11. Reservation 7 (S) avslår motionerna 2011/12:Ub268, 2011/12:Ub293, 2011/12:Ub460 yrkande 5 och 2011/12:Ub495 yrkande 6. Reservation 8 (S, SD) Reservation 9 (MP) avslår motion 2011/12:Ub508 yrkandena 13. Reservation 10 (SD) Jämställdhet och lika behandling i högskolan avslår motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 10 och 2011/12:Ub495 yrkande 12. Reservation 11 (S) Reservation 12 (MP) avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 9. Reservation 13 (S) Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten avslår motionerna 2011/12:Ub223, 2011/12:Ub278, 2011/12:Ub297, 2011/12:Ub306, 2011/12:Ub354, 2011/12:Ub374, 2011/12:Ub380, 2011/12:Ub384, 2011/12:Ub388, 2011/12:Ub395, 2011/12:Ub439, 2011/12:Ub445, 2011/12:Ub490, 2011/12:Ub499, 2011/12:Ub515 och 2011/12:T445 yrkande 5. Reservation 14 (SD) avslår motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 59, 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27, 2011/12:Ub209, 2011/12:Ub241 yrkande 3, 2011/12:Ub242 yrkande 1, 2011/12:Ub256, 2011/12:Ub279, 2011/12:Ub312, 2011/12:Ub318, 2011/12:Ub343, 2011/12:Ub352, 2011/12:Ub385, 2011/12:Ub430 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub437 och 2011/12:Ub471 yrkande 2. Reservation 15 (S) Reservation 16 (MP) Reservation 17 (V) avslår motionerna 2011/12:Ju306 yrkande 3, 2011/12:So442 yrkande 3, 2011/12:So572 yrkande 1, 2011/12:Ub222, 2011/12:Ub224, 2011/12:Ub225, 2011/12:Ub230, 2011/12:Ub237, 2011/12:Ub266, 2011/12:Ub325, 2011/12:Ub351, 2011/12:Ub427, 2011/12:Ub447, 2011/12:Ub482 yrkande 4 och 2011/12:MJ308 yrkande 6. Reservation 18 (SD) avslår motion 2011/12:Ub317. Reservation 19 (SD) avslår motionerna 2011/12:Ub217, 2011/12:Ub238, 2011/12:Ub246 yrkande 1, 2011/12:Ub248 yrkande 2, 2011/12:Ub262 yrkande 1, 2011/12:Ub311, 2011/12:Ub402, 2011/12:Ub434, 2011/12:Ub441, 2011/12:Ub482 yrkande 3, 2011/12:Ub485 och 2011/12:Ub496. Reservation 20 (SD) avslår motion 2011/12:Ub486. Reservation 21 (SD) avslår motion 2011/12:Ub505. Reservation 22 (SD) Breddad rekrytering och tillträdesfrågor avslår motionerna 2011/12:Ub216, 2011/12:Ub386, 2011/12:Ub405 yrkande 1, 2011/12:Ub460 yrkande 7 och 2011/12:Ub495 yrkande 8. Reservation 23 (S) Reservation 24 (MP) avslår motionerna 2011/12:Ub299 yrkandena 13 och 2011/12:Ub458 yrkande 17. Reservation 25 (S, MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om meritpoäng för teckenspråk. Därmed bifaller motionerna 2011/12:Ub299 yrkande 4 och 2011/12:Ub396. avslår motionerna 2011/12:Ub219, 2011/12:Ub405 yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Ub460 yrkande 8. Reservation 26 (S) Reservation 27 (MP) avslår motion 2011/12:Ub495 yrkande 9. Reservation 28 (MP) Studieavgifter för utländska studenter m.m. avslår motionerna 2011/12:Ub308, 2011/12:Ub310, 2011/12:Ub324 och 2011/12:Ub495 yrkande 7. Reservation 29 (S) Reservation 30 (MP, V) Avregistrering av inaktiva studenter avslår motionerna 2011/12:Ub212, 2011/12:Ub289 och 2011/12:Ub479. Reservation 31 (SD) avslår motionerna 2011/12:Ub335, 2011/12:Ub481 och 2011/12:Ub500. avslår motionerna 2011/12:Ub204, 2011/12:Ub460 yrkande 12 och 2011/12:Ub495 yrkandena 4, 19 och 20. Reservation 32 (S) Reservation 33 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (FP), (C) och (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande högskolefrågor. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, SD), 3 (MP), 4 (S, SD), 5 (MP), 6 (S, SD) och 7 (S). Socialdemokraterna anför i sin kommittémotion 2011/12:Ub460 yrkande 1 att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning har en central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Satsningar på utbildning på alla nivåer bryter väg för kunskapsbaserad ekonomi. Av samma motions yrkande 3 framgår att Socialdemokraterna är positiva till att delar av anslagen till grundutbildning fördelas efter nationella kvalitetskriterier. Det främjar utveckling och kan även ge en bättre information till studenterna om var kvaliteten är särskilt god. För att en sådan resursfördelning ska fungera väl måste dock kriterier tas fram i nära dialog med landets alla lärosäten. Kriterierna har alltför litet fokus på själva utbildningarnas kvalitet och genomförande. Kriterierna bör därför ses över och ändras i dialog med akademin och dess olika aktörer. I motionens yrkande 4 begär Socialdemokraterna investeringar i höjd kvalitet. Kvaliteten måste lyftas fram i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har en liten andel lärarledd tid. På många utbildningar, inte minst inom samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier. I samma motions yrkande 6 framhålls att det bör finnas broar mellan högskola och yrkeshögskola. Även om akademisk utbildning och yrkeshögskoleutbildning har olika struktur och innehåll är det mycket viktigt att undvika vattentäta skott mellan utbildningsformerna. I utformandet av poängsystem och utbildningarnas struktur bör hänsyn tas till detta. Vidare framhålls i motionens yrkande 11 att pedagogiskt utvecklingsarbete är av vikt för att höja kvaliteten på den högre utbildningen och för att öka genomströmningen. Lärosätenas arbete med dessa frågor har stor utvecklingspotential. En statlig myndighet bör ges i uppdrag att bidra med inspiration och stöd. I den enskilda motionen 2011/12:Ub244 (S) yrkande 2 betonas vikten av ett ständigt pågående livslångt lärande. I den enskilda motionen 2011/12:Ub466 (S) anförs bl.a. att utbildning måste erbjudas medborgarna under hela livet. Satsningen på de regionala högskolorna och universiteten har gjort skillnad. I den enskilda motionen 2011/12:Ub277 (M) anförs att ett nationellt centrum för språkutbildning borde finnas. anger i sin kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkandena 2 och 3 att utbildningssystem ska premiera kvalitet snarare än genomströmning. En större del av de medel som delas ut ska enligt fördelas utifrån fastslagna kvalitetskriterier gällande exempelvis rekrytering, examinering, arbetsmiljö, studentinflytande, studenternas kursutvärderingar, jämställdhetsarbetet på det aktuella lärosätet, handledning och lärarledd tid. Andelen medel som fördelas till högskolor baserat på genomströmningen av studenter bör minska. bör få i uppdrag att i nära samråd med olika aktörer inom högskolevärlden utveckla en fördelningsnyckel som garanterar långsiktighet och kvalitet i den högre utbildningen. I samma motions yrkande 11 begärs att högskolelagen förtydligas med ett hållbarhetsperspektiv och det ska vara en del av kvalitetsgranskningen av lärosätena. Lärosätena ska i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. Utskottet har tidigare framhållit (senast i bet. 2011/12:UbU1 s. 69) och vill återigen understryka vikten av att koncentrerar sina utbildnings- och forskningsresurser för att stärka sin internationella konkurrenskraft och fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. En välutbildad befolkning är en viktig förutsättning och målsättning för att i fortsättningen ska utvecklas som tillväxt- och välfärdsnation. Ett utbildningsväsende av hög kvalitet är av avgörande betydelse. Utskottet anser att har goda möjligheter att uppnå en hög utbildningsnivå inom ramen för den beslutade politiken. Utbildningssystemets alla delar samverkar, och inte minst läggs grunden för en framgångsrik utbildning . Sedan början av förra mandatperioden har en rad reformer inom utbildningsområdet påbörjats och genomförts med ambitionen att öka förutsättningarna för ett förbättrat framtida utbildningsväsende. När det gäller den högre utbildningen är den uttalade ambitionen att en hög kvalitet i utbildningen ska prioriteras framför en utbyggnad av utbildningen. Verksamheten vid universitet och högskolor ska enligt 4 § högskolelagen (1992:1434) avpassas så att en hög kvalitet nås. Utskottet delar uppfattningen i motionerna om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna och viktiga. Omfattande satsningar på ökad kvalitet i utbildningarna har också gjorts sedan förra mandatperiodens början. Satsningarna pågår alltjämt. I budgetbetänkandet (bet. 2011/12:UbU1) anförde utskottet bl.a. (s. 7173) att satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar gjordes redan under den förra mandatperioden, både 2007 och 2008 (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna syftade bl.a. till att öka undervisningstiden. Samtliga ersättningsbelopp räknas 2012 upp med pris- och löneomräkningen på . I enlighet med den kvalitetsförstärkning som regeringen föreslog i budgetpropositionen räknas ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi därutöver upp (). I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 (som ska användas till de höjda ersättningsbeloppen om enligt ovan) och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs enligt regeringen fortsatta insatser. Regeringen beräknar därför en kvalitetssatsning om ytterligare ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2012 jämfört med . skulle ökningen motsvara eller jämfört med . Vad gäller frågor om resurstilldelningssystem vill utskottet anföra följande. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och beräknas då omfatta . Dessa medel kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av t.o.m. . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . Som utskottet tidigare uttalat (bet. 2010/11:UbU11 s. 8) behövs det ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppfylla högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna, inte minst mot bakgrund av den ökade internationalisering och konkurrens som de svenska lärosätena ställs inför. Enligt utskottet bör de universitet och högskolor som har utbildningar av hög kvalitet premieras genom ökade anslag. I sammanhanget kan nämnas att det i delbetänkandet Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) finns ett förslag om en omorganisering av den verksamhet som bedrivs vid , Verket för högskoleservice (VHS) och Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK). Syftet är att skapa en effektiv och tydlig ansvarsfördelning, där den granskande verksamheten skiljs från den främjande och serviceinriktade verksamheten. Enligt propositionsförteckningen () avser regeringen att överlämna en proposition till med förslag till en ny myndighetsstruktur. Vad gäller frågan om pedagogisk utveckling vill utskottet anföra följande. Den nu avvecklade Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning hade enligt sin instruktion i uppdrag att bl.a. stödja och främja arbetet med pedagogisk utveckling. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning avvecklades fr.o.m. (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). Regeringens uppfattning var att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för bl.a. pedagogisk utveckling (prop. 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 194). Utskottet delar denna uppfattning. Det pedagogiska utvecklingsarbetet bör vara en integrerad del i lärosätenas självständiga arbete med att säkra och stärka kvalitet. Lärosätena själva är därför bäst ägnade att ansvara för en pedagogisk utveckling som är anpassad till deras eget utbildningsutbud samt övriga särskilda förutsättningar och förhållanden. När det gäller frågan om övergången mellan högskola och yrkeshögskola behandlade utskottet denna när beslutade om inrättande (prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6, rskr. 2008/09:178). Utskottet ansåg att avgränsningen gentemot högskolan ska vara tydlig. Att en yrkeshögskoleutbildning inte får vara en högskoleutbildning tydliggörs i lagen (2009:128) om genom att begreppet definieras som samtliga utbildningar som ingår och som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) eller kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I gränsdragningen mellan högskoleutbildning enligt högskolelagen (eller en sådan utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina) och yrkeshögskoleutbildning ligger att högskoleutbildningen i sig ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt beprövad erfarenhet som den ska vara forskningsanknuten. En yrkeshögskoleutbildning bör ha sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap med förankring i relevanta forskningsresultat. Dessa skillnader mellan utbildningsformerna utesluter inte, enligt utskottet, broar mellan systemen eller att de kunskaper och färdigheter som en studerande förvärvat inom ett system kan bedömas, värderas och om de är relevanta tillgodoräknas inom det andra systemet. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Vad gäller frågan om hållbar utveckling stadgas om detta i högskolelagen. I högskolelagens (1992:1434) 1 kap. med inledande bestämmelser anges i 5 § första stycket att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Utskottet anser att denna formulering är tillräcklig. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub460 yrkandena 1, 3, 4, 6 och 11, 2011/12:Ub244 yrkande 2, 2011/12:Ub466, 2011/12:Ub277, 2011/12:Ub495 yrkandena 2, 3 och 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningars arbetslivsanknytning. Jämför reservationerna 8 (S, SD), 9 (MP) och 10 (SD). I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub460 yrkande 5 anförs att högskolor och universitet bör få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet. Högskolor och universitet bör bl.a. få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen och studie- och karriärrådgivningen på landets universitet och högskolor bör förbättras. Vidare bör målsättningen vara att alla studenter som vill och som studerar för att få en examen erbjuds praktik under sin utbildning. Detta bör tydligt formuleras i uppdragen till lärosätena, och lärosätena bör få i uppgift att redovisa vilka åtgärder man vidtagit och vilka resultat man uppnått. Ett förslag som borde övervägas i detta sammanhang är enligt Socialdemokraterna en övergång till ett treterminssystem inom högskolan. och högskolor bör ges i uppdrag att systematiskt följa upp tidigare studenter för att ytterligare höja kvaliteten i utbildningen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub335 (S) begärs ett tillkännagivande om att utvärdera och främja möjligheten för högskolestuderande att studera . I den enskilda motionen 2011/12:Ub268 (M) begärs en översyn av möjligheten att ålägga högskolor och universitet att i sina utbildningskataloger eller på sina webbplatser uppge hur många procent av dem som har avslutat ett program som har fått jobb efter examen samt den genomsnittliga lönen. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub293 (M) bör lärosätena erbjuda studenter inom en masterutbildning möjligheten att praktisera minst en termin. tar i kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkande 6 upp karriärcentrum. För att stödja studenterna i övergången mellan studier och arbete bör satsningar göras på mötesplatser i form av karriärcentrum där studenter, näringsliv och myndigheter kan mötas och finna varandra. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub508 (SD) yrkandena 13 är frågan om anställningsbarhet mycket viktig. Det finns brister vad gäller högre utbildningars och kursers relevans för arbetsmarknaden. För att kunna bedöma de examinerade studenternas framgång på arbetsmarknaden efter avslutade studier krävs en ordentlig uppföljning av lärosätena och deras studenter. bör få i uppdrag att följa upp hur lärosätena klarar av att utforma utbildningarna i syfte att säkerställa högskolestudenters anställningsbarhet efter avslutad utbildning. bör också följa upp hur lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare i syfte att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning. Vidare bör det enligt motionärerna förtydligas i högskolelagen (1 kap. 2 §) att lärosätena har skyldighet att fortlöpande följa upp hur examinerade studenter upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden samt vilken framgång de rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det delar uppfattningen i motionerna att högskoleutbildningars arbetslivsanknytning och studenternas anställningsbarhet är viktiga och angelägna frågor. Examinas omfattning och mål framgår av högskoleförordningens (1993:100) examensordning (bilaga 2 till förordningen) som beslutas av regeringen. Här anges vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen (examensbeskrivning), exempelvis för läkare och socionomer. I kraven anges bl.a. att studenterna ska visa prov på specifika kunskaper av relevans för yrket. Enligt 6 kap. 3 § högskoleförordningen (1993:100) ska studenter ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan ska se till att den som avser att påbörja en utbildning har tillgång till den information om utbildningen som behövs. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att ytterligare stärka högskoleutbildningars arbetslivskoppling. har haft uppdrag som rör studenter och arbetsmarknad. Även av regleringsbrevet framgår bl.a. att i samverkan med universitet och högskolor ska följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. ska i årsredovisningen redogöra för hur uppdraget har genomförts. ska också informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. Vid regionala skillnader i balansen mellan utbud och efterfrågan ska detta redovisas. För att förbereda de studerande för det framtida arbetslivet bör enligt regeringen universitet och högskolor på ett systematiskt sätt arbeta med utbildningars anknytning till arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsanknytningens omfattning och former kan och bör variera beroende på utbildningarnas inriktning. ska enligt regleringsbrevet kartlägga hur universitet och högskolor arbetar med att anknyta utbildningar på grundnivå och avancerad nivå till arbetsmarknaden. I uppdraget ingår det att kartlägga hur vanligt förekommande arbetsmarknadsanknytningen är och vilka olika former som lärosätena använder sig av för att knyta utbildningarna till arbetsmarknaden. Ett jämställdhetsperspektiv bör beaktas i kartläggningen. Uppdraget ska redovisas till () . utvärderar utbildningarnas resultat. Utbildningarna ska utvärderas utifrån hur väl de når kraven i högskolelagen och examensbeskrivningarna i de förordningar som ansluter till lagen. De utbildningar som ska utvärderas i det nya systemet är sådana som kan leda till examen på grundnivå eller avancerad nivå. Nyinrättade utbildningar är undantagna. Ett urval utbildningar som leder till högskoleexamen och korta yrkesutbildningar kommer också att utvärderas. Det nya systemet lägger vikt vid bl.a. enkäter till alumner. I system för kvalitetsutvärdering 20112014 (2010:2 R) om metod och bedömningsunderlag framgår bl.a. följande om alumnenkäter (s. 13). Enkäter till tidigare studenter (alumner) syftar främst till att ge svar på om utbildningen uppfyller mål om användbarhet på arbetsmarknaden. De kan även ge svar på hur de som yrkesverksamma anser att de uppnådde förväntade utbildningsresultat. Enligt nämnda rapport går alumnenkäten i första hand ut till studenter som examinerades innan det att utvärderingen sker. Dessa kan då antas ha fått erfarenheter av yrkeslivet som den utbildning de gått igenom inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. Enkäter skickas till tidigare studenter vid utbildningar med minst 20 alumner. Vad gäller de s.k. bedömargrupperna i utvärderingssystem består dessa av tre kategorier av sakkunniga: ämnesexperter, studenter och arbetslivsföreträdare. Lärosätena har möjlighet att nominera ämnesexperter. På samma sätt nomineras arbetslivsföreträdare av för utbildningen relevanta organisationer på arbetsmarknaden och studenter av studentkårer. Beslutet om vilka personer som ska ingå i bedömargrupperna fattas dock av (2010:2 R, s. 16). Yrkanden om praktik i högskoleutbildningar har behandlats av utskottet vid tidigare riksmöten, (bet. 2011/12:UbU1 s. 87). Utskottet har bl.a. anfört att praktik är en viktig del av många utbildningar, t.ex. inom medicin-, vård-, lärar-, socionom- och journalistutbildningarna. Utskottet har även framhållit att studenters uppsatsarbeten och examensjobb kan fungera som kontaktytor mot arbetsmarknaden. Flera lärosäten satsar på praktiska inslag, vilket utskottet välkomnar. Vad gäller stöd till studenter i övergången mellan studier och arbete har utskottet sett positivt på den verksamhet som bedrivs vid många lärosäten men anser att sådana insatser bör beslutas av lärosätena själva. Utskottet har också tidigare behandlat och avstyrkt yrkanden om treterminssystem (senast i bet. 2011/12:UbU11 s. 2627). Utskottet konstaterar att varje lärosäte självständigt kan besluta om läsårets indelning i terminer.