bet · GZ01SoU10 · 2012-02-15 00:00:00 — Slutligen kan nämnas det pågående arbetet med anledning av utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83). I förslaget finns en kartläggning och en analys av hur nuvarande reglering, finansiering och tillsyn av tolktjänst till döva och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. bör inte föregripa den fortsatta beredningen. Motionerna So395 (FP) och So590 (V) yrkandena och 18 avstyrks. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen. Detta sker bl.a. genom satsningen Omvårdnadslyftet (20112014), för vilken fördelat ca . På det viset anges på nationell nivå vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Utskottet noterar vidare att på regeringens uppdrag har tagit fram ett förslag till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. Slutligen vill utskottet påminna om de allmänna råd (SOSFS 2011:12) som publicerades om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. Motionerna So209 (S), So259 (S), So285 (S), So336 (MP) yrkandena 3 och 6, So436 (KD) yrkande 3, So508 (S), So590 (V) yrkandena 19 i denna del, 20 och 26 samt So595 (S) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Äldrepolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 46 och 2011/12:So651 av m.fl. (S) samt 2011/12:So281 av (S), 2011/12:So306 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So308 av Boriana (M), 2011/12:So317 av (M), 2011/12:So324 av och (båda M), 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2011/12:So421 av (M), 2011/12:So451 av och (båda M), 2011/12:So456 av och (båda M), 2011/12:So525 av (FP), 2011/12:So531 av och (båda M), 2011/12:So555 av (M), 2011/12:So560 av och (båda M), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5, 8 och 12, 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2011/12:So605 av m.fl. (S). har medellivslängden i ökat med , och kommer en femtedel av alla som bor i att vara . Det är en utmaning att klara en vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre på lika villkor oavsett bakgrund när de äldre blir fler. Frågan om hur vi ska finansiera välfärden är en genuint politisk fråga. Det går att utveckla en gemensamt finansierad vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre det handlar om politiska prioriteringar och kraft. Som äldre ska man inte behöva förlita sig på anhöriga för att få en god omsorg. När hälsan sviktar och man inte kan klara sig hemma på egen hand ska , vården och omsorgen finnas där. Man bör ha i åtanke att äldre med vårdbehov inte är en enhetlig grupp, och äldreomsorgen måste därför skifta fokus från ett vårdperspektiv där samhället ganska ensidigt bestämmer förutsättningarna till ett inflytandeperspektiv där individens ökade krav på oberoende och självständighet är utgångspunkten för vården och omsorgen. Att reducera valfriheten och inflytandet till en fråga om att välja hemtjänst från en eller privat utförare är fel. Diskussionen borde i stället handla om innehållet i den vård eller omsorg som ska ges. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. måste insatser inom hemtjänst och äldreboenden utvecklas så att de också rymmer det som gör livet värt att leva. domineras äldreomsorgsmarknaden av några få stora företag eftersom de mindre aktörerna, privata och kooperativa, missgynnas av hur bestämmelserna om offentlig upphandling är utformade. Om det ska vara någon mening med att kunna välja äldreomsorg är det nödvändigt att det finns flera aktörer. Utan krav på upphandling inom äldreomsorgen skulle denna kunna utvecklas på samma positiva sätt som barnomsorgen har gjort. Ett sätt att främja kooperativ inom äldreomsorgen är att ge kommunerna möjlighet att skriva avtal direkt med kooperativ från givna kvalitetsmål och priser. Vi anser att möjligheterna till kooperativa lösningar inom äldreomsorgen bör förbättras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldrepolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 46, 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:So651 av m.fl. (S) samt 2011/12:So281 av (S), 2011/12:So306 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So308 av Boriana (M), 2011/12:So317 av (M), 2011/12:So324 av och (båda M), 2011/12:So421 av (M), 2011/12:So451 av och (båda M), 2011/12:So456 av och (båda M), 2011/12:So525 av (FP), 2011/12:So531 av och (båda M), 2011/12:So555 av (M), 2011/12:So560 av och (båda M), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5 och 8, 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2011/12:So605 av m.fl. (S). har medellivslängden i ökat med , och kommer en femtedel av alla som bor i att vara . Det är en utmaning att klara en vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre på lika villkor oavsett bakgrund när de äldre blir fler. Frågan om hur vi ska finansiera välfärden är en genuint politisk fråga. Det går att utveckla en gemensamt finansierad vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre det handlar om politiska prioriteringar och kraft. Som äldre ska man inte behöva förlita sig på anhöriga för att få en god omsorg. När hälsan sviktar och man inte kan klara sig hemma på egen hand ska , vården och omsorgen finnas där. Man bör ha i åtanke att äldre med vårdbehov inte är en enhetlig grupp, och äldreomsorgen måste därför skifta fokus från ett vårdperspektiv där samhället ganska ensidigt bestämmer förutsättningarna till ett inflytandeperspektiv där individens ökade krav på oberoende och självständighet är utgångspunkten för vården och omsorgen. Att reducera valfriheten och inflytandet till en fråga om att välja hemtjänst från en eller privat utförare är fel. Diskussionen borde i stället handla om innehållet i den vård eller omsorg som ska ges. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. måste insatser inom hemtjänst och äldreboenden utvecklas så att de också rymmer det som gör livet värt att leva. domineras äldreomsorgsmarknaden av några få stora företag eftersom de mindre aktörerna, privata och kooperativa, missgynnas av hur bestämmelserna om offentlig upphandling är utformade. Om det ska vara någon mening med att kunna välja äldreomsorg är det nödvändigt att det finns flera aktörer. Utan krav på upphandling inom äldreomsorgen skulle denna kunna utvecklas på samma positiva sätt som barnomsorgen har gjort. Ett sätt att främja kooperativ inom äldreomsorgen är att ge kommunerna möjlighet att skriva avtal direkt med kooperativ från givna kvalitetsmål och priser. Jag anser att möjligheterna till kooperativa lösningar inom äldreomsorgen bör förbättras. För gruppen yngre demenssjuka och deras närstående saknas ofta anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade utifrån deras behov. Att bli demenssjuk medför en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig, och bör därför få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga situationen och behoven för de unga demenssjuka. Jag anser vidare att anhöriga till en demenssjuk person bör kunna få stöd av en kurator med specialistkompetens i ett tidigt skede av sjukdomen. Det ter sig naturligt att det är kommunerna som ska erbjuda detta eftersom den sjuka i huvudsak finns inom den kommunala omsorgen. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldrepolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5, 8 och 12 samt 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2011/12:So281 av (S), 2011/12:So306 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So308 av Boriana (M), 2011/12:So317 av (M), 2011/12:So324 av och (båda M), 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2011/12:So421 av (M), 2011/12:So451 av och (båda M), 2011/12:So456 av och (båda M), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 46, 2011/12:So525 av (FP), 2011/12:So531 av och (båda M), 2011/12:So555 av (M), 2011/12:So560 av och (båda M), 2011/12:So605 av m.fl. (S) och 2011/12:So651 av m.fl. (S). Alla har rätt till ett gott liv med självbestämmande. Den rättigheten upphör inte när man på grund av hög ålder behöver extra stöd och omsorg för att klara vardagen. I de delar av landet där man haft möjligheten att välja utförare har det emellertid inte märkts någon större valfrihet i vardagen jämfört med den kommunala äldreomsorgen. Det blir allt vanligare med privata utförare inom äldreomsorgen. Av de kvinnor och män som har hemtjänst i får sådan i privat regi. Det innebär lite mer än en fördubbling av andelen . När det gäller vård- och omsorgsboenden är det genomgående en högre andel som får insatsen i privat regi och i vissa borgerligt styrda kommuner är mer eller mindre hela äldreomsorgen på väg att bli privat. Jag anser att det helt enkelt handlar om ett ideologiskt vägval när det gäller hur man ser på ägande och makt över viktiga samhällsfunktioner; om marknaden ska få styra planeringen av var och hur äldreomsorg bedrivs, eller om vi ska fatta demokratiska beslut om detta. Jag anser att det bör göras en oberoende, objektiv utvärdering innan regeringen genom lagstiftning tvingar alla kommuner att tillämpa lagen om valfrihetssystem. Utvärderingen bör avse vilka konsekvenser marknadsanpassningen fått för dem som behöver äldreomsorg, för kvinnor respektive män och för äldre i olika socioekonomiska grupper samt om kvaliteten och effektiviteten har ökat. I den privata är det relativt vanligt att man helt saknar kollektivavtal, och privata verksamheter har mindre personalvolymer än de kommunala och det i sin tur ger en sämre anställningstrygghet. I ett valfrihetssystem är man sårbar och beroende av brukarens efterfrågan, och detta leder till fler deltider och mer osäkra anställningar. Jag anser därför att en utvärdering bör göras av vad privatiseringen av äldreomsorgen har inneburit för de anställdas arbetsvillkor. Jag anser vidare att det är direkt olämpligt att tillåta driftsformer som är anpassade till affärsverksamhet på en kommersiell marknad och vars syfte är att generera vinst till ägarna. En utredning bör tillsättas med uppgift att se över hur de offentliga skattemedlen till äldreomsorgen ska komma de äldre till del och inte betalas ut som vinst till vårdföretagens ägare. Utredningen bör dessutom se över vilka icke vinstdrivande driftsformer som kan vara lämpliga när det gäller att utföra äldreomsorg. Enligt har studier visat att äldre, i synnerhet de med omfattande hjälpbehov, möter onödigt många i personalen. Jag anser att bör få i uppdrag att i samarbete med Kommuner och Landsting ta fram metoder för och kunskaper om hur kommunerna kan arbeta för att öka kontinuiteten. För gruppen yngre demenssjuka och deras närstående saknas ofta anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade utifrån deras behov. Att bli demenssjuk medför en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig, och bör därför få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga situationen och behoven för de unga demenssjuka. Slutligen anser jag att när det gäller äldre hbt-personer bör man beakta att dessa kan känna sig diskriminerade i dubbel bemärkelse, dels som hbt-personer, dels som äldre. Jag anser att det är nödvändigt att äldre hbt-personer uppmärksammas inom samhällets serviceutbud samt att man som äldre har möjlighet att träffa andra hbt-personer och ta del av hbt-kultur. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldrehälsovård, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So363 av (FP) och 2011/12:So498 av (S) yrkandena 1 och 2. När en person går i pension och lämnar sitt arbete upphör de hälsokontroller som många företag erbjuder sina anställda. Därför bör det införas ett system för våra äldre som kunde kallas äldrevårdscentraler. Detta skulle vara ett system liknande mödra- och barnavårdscentraler och skulle ge stora hälsovinster. Om man upptäcker sjukdomar tidigt finns det större möjligheter att avhjälpa eller lindra symtomen, vilket skulle vara till nytta för både patienten och samhället genom att vårdbehovet minskar. Jag anser att bör få i uppdrag att utfärda riktlinjer för nationell hälsovård för alla . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa bland äldre, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So280 av (S). visar i rapporten ohälsa att äldres psykiska ohälsa är ett eftersatt område. Enligt rapporten saknas det en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre med psykisk ohälsa saknar tillgång till en god och säker vård, och orsaken till det är synen på åldrandet samt bristande samverkan. Äldres psykiska ohälsa är ett område som befinner sig mellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård utan att någon tar ett samlat ansvar. Det är därför enligt angeläget att göra en långsiktig satsning på området äldre med psykisk ohälsa. Vi delar den bedömningen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Medicinskt ansvarig sjuksköterska, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 22. Vi anser att den medicinskt ansvariga sjuksköterskan har en viktig roll när det gäller säkerhet och kvalitet. Detta gör att tjänsten enligt vår uppfattning bör garanteras en oberoende ställning i organisationen. Det är inte alltid så , utan den medicinskt ansvariga sjuksköterskan kan befinna sig under chefen för äldreomsorgen och det kan också vara så att en tjänst delas så att ena halvan är verksamhetschef och den andra halvan medicinskt ansvarig sjuksköterska. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över det regelverk som styr den medicinskt ansvariga sköterskans arbete för att stärka hans eller hennes oberoende ställning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Boende, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 7 samt 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkande 2. Demens är något som oftast associeras med ålderdom, men det är också många yngre som drabbas av denna sjukdom. Att hitta en lämplig vård och omsorg som tillåter yngre dementa att leva ett liv som så mycket som möjligt överensstämmer med hur jämnåriga lever behöver beaktas också när sjukdomen gör att de måste flytta till ett särskilt boende. Detta löses bäst genom att man låter yngre dementa få bo tillsammans på ett och samma boende med personal utbildad för just dessa vårdtagare. Kommunerna bör få i uppdrag att bättre tillgodose de yngre dementas behov av kategoriboende. Det är också önskvärt att kommunerna inrättar små avdelningar med 46 personer och att personaltätheten är god när det gäller personer med beteendemässiga och psykiska symtom vid demenssjukdom (BPSD). Kommunerna bör uppmanas att i den mån det är möjligt inrätta boenden för olika kategorier av dementa. Dessutom bör det finnas övergångslägenheter som den sjuke kan flytta in i tillsammans med sin familj på en plats där det också finns tillsyn av personal. Hur ett sådant boende skulle utformas bör studeras vidare. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Boende, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:So595 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 4 och 7. Demens är något som oftast associeras med ålderdom, men det är också många yngre som drabbas av denna sjukdom. Att hitta en lämplig vård och omsorg som tillåter yngre dementa att leva ett liv som så mycket som möjligt överensstämmer med hur jämnåriga lever behöver beaktas också när sjukdomen gör att de måste flytta till ett särskilt boende. Detta löses bäst genom att man låter yngre dementa få bo tillsammans på ett och samma boende med personal utbildad för just dessa vårdtagare. Kommunerna bör få i uppdrag att bättre tillgodose de yngre dementas behov av kategoriboende. Jag anser vidare att äldre människor som bor på olika typer av äldreboenden måste behandlas med respekt för sin sexuella läggning av medmänniskor och vårdpersonal. Det optimala för äldre homo- och bisexuella som är i behov av äldreboende som , sjukhem och liknande vore om det erbjöds särskilt kollektivboende för homo- och bisexuella för dem som så önskar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bemanningen i demensboenden, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:So633 av (SD). När det gäller dementa personer i särskilt boende anser jag att personalbemanningen bör utgå från de boendes specifika situation och inte efter antal personer med demenssjukdomar. Det kan behövas tydligare riktlinjer från central nivå för att detta ska få genomslag i den kommunala verksamheten. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bemanningen i demensboenden, punkt 6 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So633 av (SD) och 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 5. anser att det på ett boende med åtta demenssjuka behövs minst tre vårdare och och minst en . Det finns dock tillfällen då det kommer att behövas mer personal, men under denna minimibemanning får man aldrig vara. Som det ser ut nu anser jag att införandet av krav på minimibemanning inte skulle innebära ett tak utan en ökning av personalen på de flesta boendena. För att de demenssjuka ska få en god omvårdnad krävs att minimibemanning införs och att krav införs på att personalen är utbildad i demenssjukdomar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnader för den enskilde, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So630 av m.fl. (S), 2011/12:So563 av (S) och 2011/12:So245 av m.fl. (S), 2011/12:So347 av och (båda S) och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 7. Omsorgstagare går tillsammans med igenom vad de behöver ha hjälp med. Många äldre har svårt att själva klara sin munhygien och tandvård, men vid genomgången med saknas väldigt ofta just den biten av den personliga vården. Det gör att mun- och tandvården har blivit mycket eftersatt. har fler äldre än tidigare kvar sina egna tänder. Dålig munhygien leder inte bara till problem med tänderna utan kan också vara en bidragande orsak till andra sjukdomar. Munnen är en del av kroppen, och den behöver vara med i den lista över hjälp som kan stå till tjänst med. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnader för den enskilde, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:So630 av m.fl. (S), 2011/12:So563 av (S) och 2011/12:So245 av m.fl. (S) och 2011/12:So347 av och (båda S). Den maxtaxa för månadsavgiften för hemtjänst som har beslutat om är , och som skydd för äldre med låga inkomster finns bestämmelser om ett förbehållsbelopp om . Kommunerna bestämmer i övrigt själva hur de vill ha sina avgiftssystem. De flesta tillämpar timtaxa för dem som inte kommer upp till maxtaxan. När kommunen sätter timtaxan högre än kostnaden för avdragsgilla hushållsnära tjänster försvinner insatser till äldre från en rättighetslagstiftning till privata servicetjänster och flera kommuner har höjt timavgifterna. Jag anser att bör få i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av de avgifter och hyror som finns i äldreomsorgen. Omsorgstagare går tillsammans med igenom vad de behöver ha hjälp med. Många äldre har svårt att själva klara sin munhygien och tandvård, men vid genomgången med saknas väldigt ofta just den biten av den personliga vården. Det gör att mun- och tandvården har blivit mycket eftersatt. har fler äldre än tidigare kvar sina egna tänder. Dålig munhygien leder inte bara till problem med tänderna utan kan också vara en bidragande orsak till andra sjukdomar. Munnen är en del av kroppen, och den behöver vara med i den lista över hjälp som kan stå till tjänst med. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnader för den enskilde, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So245 av m.fl. (S) och 2011/12:So347 av och (båda S) samt 2011/12:So563 av (S), 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:So630 av m.fl. (S). Maxtaxan i äldreomsorgen har inneburit att många kommuner tar ut höga avgifter för matabonnemang och kallar den tidigare biståndsbedömda insatsen matdistribution för servicetjänst i kundvalsmodellen. Detta innebär att den inte räknas som underlag för det förhöjda förbehållsbeloppet som tidigare och som är fallet i särskilda boenden. En konsekvens av att avgifter tas ut för mat i särskilda och ordinära boenden är att låginkomsttagare hamnar på ett negativt avgiftsutrymme när man beräknar avgifter inom äldreomsorgen. De kommer inte att behöva betala avgift för vården men kommer att ha mindre pengar över för personliga behov. Jag anser att bör ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att låta kostnader för mat inom äldreomsorgen ingå i maxtaxan. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnader för den enskilde, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:So245 av m.fl. (S), 2011/12:So347 av och (båda S), 2011/12:So563 av (S) och 2011/12:So630 av m.fl. (S). Den maxtaxa för månadsavgiften för hemtjänst som har beslutat om är , och som skydd för äldre med låga inkomster finns bestämmelser om ett förbehållsbelopp om . Kommunerna bestämmer i övrigt själva hur de vill ha sina avgiftssystem. De flesta tillämpar timtaxa för dem som inte kommer upp till maxtaxan.