bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Skillnaderna är inte så stora som du vill göra dem, . Det är bara det att vi ska ha rättvisa förhållanden på den svenska arbetsmarknaden med lika löner för lika arbete, och vi vill ha en reglerad invandring. Det är inte så att vi inte tycker att människor från andra delar av världen ska kunna komma till och jobba om vi inte kan hitta arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Där har vi gemensamma förslag om att återgå till det gamla system med arbetsmarknadsprövning vi hade före . Det är inte så att vi inte tycker att människor som kommer från övriga EU inte ska få komma och jobba i - självklart ska de få göra det, , precis som svenska ungdomar kan åka till eller och jobba. Men i ska det vara svenska löner som gäller. Där är vi också överens. Du kör det klassiska argumentationstricket att skapa en halmgubbe och argumentera mot den. Argumentera om sakfrågorna i stället! Det är därför vi är här, inte för pajkastning och någon - ursäkta uttrycket, fru talman - jävla pajaspolitik. Vi ska inte stänga några gränser. Vi ska vara öppna för investeringar och människor från utlandet. Vi ska ha reglerad invandring, lika villkor och bra villkor för svenskt företagande. Det du ägnar dig åt är inte sanningen. Jag tänkte använda ett starkare ord, men det kanske inte passar sig i denna sal. Diskutera och debattera gärna sanningen, , men stå inte och ljug om min politik och vad jag vill. Regeringen vet att språk är viktigt. Ett hus kanske beskrivs som ett charmigt och luftigt hus med potential att hysa en stor familj när fastighetsmäklaren egentligen försöker kränga ett riktigt ruckel med hål i taket och råttor i trossbotten. Mäklaren ser det som ett sätt att bli av med en svårsåld produkt, medan många andra skulle se det som en ren förvrängning av verkligheten. Ungefär lika fantasifull är den beskrivning av regeringens arbetsmarknadspolitik som framträder i detta betänkande. Vi som träffar människor som drabbats av regeringens politik vet hur verkligheten ser ut under det fluffiga nyspråket: Massarbetslöshet och en apatisk regering.Stelbenta, ovärdiga och ineffektiva arbetsmarknadsprogram som fas 3.En ideologisk marknadisering genom jobbcoacher som inte tjänar andra syften än att skapa ännu en marknad för vinster på våra gemensamma behov. Skattesänkningar och subventioner av allt från bartendrar till läxhjälp för dem som redan har.Sänkt restaurangmoms och sänkt bolagsskatt - åtgärder som endast har marginell effekt på annat än ägarnas konton men kostar oss alla väldigt dyrt.Ett sönderslaget trygghetssystem som tvingar arbetslösa och sjuka in i kommunernas försörjningsstöd.Det är detta haveri, herr talman, som kallas arbetslinjen. Sett ur ett gemensamt välfärdsperspektiv vore det mer sanningsenligt att kalla det bidragslinjen.Herr talman! Den bästa åtgärden mot arbetslöshet är inte att skapa otrygghet i anställningar, dra bort det solidariska skyddsnätet i form av trygghetssystem eller villkora försörjningsstöd. Arbetslöshet bekämpas inte genom att bekämpa de arbetslösa; arbetslöshet bekämpas genom en politik för fler jobb.Vänsterpartiet föreslår i sitt budgetalternativ insatser som skapar nya jobb genom kraftfulla satsningar på energiomställning, bostadsbyggande och infrastruktur. Vi satsar på fler anställda i välfärden för att stärka kvaliteten i stället för att låta pengarna gå till vinster.Herr talman! Men arbetsmarknadspolitik handlar även om vilka åtgärder samhället ska använda för att föra de arbetslösa närmare de jobb som ändå finns och jobb som kommer. Här behövs en helt annan inriktning än regeringens.För unga föreslår ett utbildningspaket på utgiftsområde 16 med ett stort antal platser i yrkesutbildning inom ramen för eller yrkesvux och komvux för att förhindra att ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet eller helt slås ut från arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen ska erbjuda relevant stöd åt alla som söker arbete som anses lämplig i det enskilda fallet. Insatserna måste bättre än anpassas till den enskilde arbetssökandes behov och förutsättningar samt bättre svara mot de behov som finns på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens personal ska användas till det som gör mest nytta. Men regeringen satsar, i med massarbetslöshet, i stället mer resurser på ökad kontroll och aktivitetsrapporter. Arbetsförmedlingen skickar dessutom tillbaka miljarder som inte använts för sitt syfte: att rusta arbetslösa för arbete. Det här är ett enormt misslyckande.I dag placeras alla arbetslösa i någon av massåtgärderna, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga. Regeringen gör nu i stor skala precis det som allianspartierna tidigare beskyllt socialdemokratiska regeringar för att göra - gömmer undan arbetslösa i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En majoritet av deltagarna i dessa åtgärder får dessutom inga aktiva insatser för att öka sina möjligheter till jobb.Det vore självklart rimligare att var och en får rätt insats . Arbetsförmedlingen bör systematiskt försöka identifiera vilka som riskerar att bli långtidsarbetslösa och vilka som antas hitta ett jobb fort och anpassa insatserna utifrån det. vill avveckla de stela och ovärdiga garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen behöver dessutom ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, utbildning i det reguljära utbildningssystemet och riktade anställningsstöd som anses lämplig, utan att först invänta en fast tidsgräns.Herr talman! Det är dags att slå hål på det borgerliga nyspråket. Ett ruckel är ett ruckel. Det är förkastligt att staten tvingar långtidsarbetslösa - just nu över 30 000 personer - att arbeta utan lön i fas 3.Den som arbetar ska självklart ha anställning och lön, något man inte har i fas 3. Eftersom deltagarna inte är anställda och står under hot om att bli av med sitt aktivitetsstöd eller försörjningsstöd är möjligheterna att ställa krav eller framföra kritik i praktiken mycket små. Fas 3 ger dessutom inlåsningseffekter eftersom individen i de flesta fall anvisas sysselsättning på heltid, vilket kraftigt begränsar möjligheten att effektivt söka reguljära jobb.Vänsterpartiet vill avskaffa fas 3 och i stället erbjuda dem som hamnat inom fas 3 meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i vad vi kallar övergångsjobb. Vi har avsatt medel till 14 000 sådana. Jobben är tänkta för offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. Andra inom fas 3 bör erbjudas utbildning inom bland annat arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux, och som anställda lärlingar.Herr talman! Ersättningsnivåerna i a-kassan halkar efter pris- och löneutvecklingen alltmer. Allt fler hamnar också ovanför taket. föreslår stora satsningar på a-kassan där vi höjer både den lägsta och den högsta dagpenningen och knyter beloppen till löneutvecklingen.Vi har avsatt medel för att höja ersättningsnivån till under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi vill alltså avskaffa den avtrappning av ersättningen som regeringen infört.Herr talman! Regeringens nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen har lett till ett kraftigt ökat bidragsberoende. En tredjedel av de arbetslösa har varken a-kassa eller aktivitetsstöd. I stället tvingas allt fler söka försörjningsstöd hos kommunerna på grund av arbetslöshet. Värst är situationen för unga och utrikesfödda som aldrig har haft en fast förankring på arbetsmarknaden. Arbetslöshet är det klart vanligaste skälet för försörjningsstöd. Arbetslösa med försörjningsstöd har inte samma tillgång till Arbetsförmedlingens program som de som har arbetslöshetsersättning. Många kommuner bedriver därför egna lokala arbetsmarknadsprogram parallellt med Arbetsförmedlingens. Ingen heltäckande forskning om de kommunala arbetsmarknadsprogrammen finns, men de sammanställningar som gjorts tyder på att kvaliteten och effektiviteten är mycket varierande och generellt sämre än i Arbetsförmedlingens program.Det är inte rimligt att staten på detta sätt vältrar över kostnader och ansvar för arbetslösheten på kommunerna. Alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen, oavsett försörjning, ska garanteras lika tillgång till individuellt anpassade insatser.För att lösa detta problem med att allt fler arbetslösa tvingas söka försörjningsstöd gör vi en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Förenklat innebär det att alla som är seriösa arbetssökande och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen har rätt till ersättning med grundbeloppet.I med massarbetslöshet och lågkonjunktur är det lätt att ställa grupper mot varandra. Vi har tidigare här hört exempel på det. I krisens spår frodas främlingsfientligheten. Kommuner i landet oroar sig över att skyddsbehövande som flyr undan mardrömmen ibland annat kommer att belasta ekonomin. I stället borde de oroa sig för regeringens bidragslinje som tvingar människor från a-kassa och socialförsäkring till bidragsberoende i kommunerna. Sanningen är att regeringen med sin klasspolitik skapar grogrund för just främlingsfientlighet.Herr talman! Det är dags att slå hål på det borgerliga nyspråket. Ett ruckel är just ett ruckel. Vad som krävs är en politik för full sysselsättning och ett stabilt välfärdssystem.Med detta ställer jag mig bakom samtliga av reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservationerna 8 och 10. hade jag, tillsammans med talmannen och tre andra kolleger från olika partier här i , förmånen att besöka och för möten med politiska partier, företrädare för , centralbanker med flera. Det var en mycket händelserik vecka både i och i . Det var nämligen samma vecka som grekerna förhandlade om en ny regering och som Berlusconi beslutade sig för att avgå. har han visserligen tänkt om, men så var det i alla fall den veckan.Jag var inte särskilt optimistisk i min syn på europeisk ekonomi, arbetsmarknadsutveckling och konkurrenskraft före den här resan, och efter mötena med alla de här företrädarna för politiska partier har min oro över utvecklingen i blivit ännu mer pessimistisk.Många av länderna i EU står inför enorma utmaningar både kortsiktigt och långsiktigt. Det råder därför stor osäkerhet om hur djup och varaktig den ekonomiska nedgång som vi nu ser verkligen blir. Den utveckling som vi möter med minskad efterfrågan i världsekonomin, inte minst från , drabbar också . Våra exportföretag har en sjunkande orderingång, och vi har sett ett ökat antal varsel . Vi är minst sagt påverkade av den europeiska krisen. Det är särskilt företag inom tillverkningsindustrin och byggsektorn som påverkas.Men allt är inte nattsvart. Det finns flera bilder av svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen har fortsatt att öka även om ökningstakten har avtagit. Många lediga platser anmäls fortfarande. tillkom 51 000 platser hos Arbetsförmedlingen. Antalet fastanställda ökar. Det skapas med andra ord fortfarande jobb i svensk ekonomi.Herr talman! Vi är här för att debattera utgiftsområde 14. Det är den del av budgeten som handlar om arbetsmarknadspolitik och som omfattar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, a-kassan och arbetsmiljön. Det är viktiga och centrala politikområden. För oss i Alliansen är full sysselsättning ett prioriterat mål. Där är arbetsmarknadspolitiken central, särskilt i tider av ekonomisk turbulens i omvärlden.Vi tar situationen på största allvar. Det har varit en mycket tuff höst på arbetsmarknad, och osäkerheten är stor. vill jag framhålla den unika position som faktiskt har. Tack vare en ansvarsfull politik, en tydlig arbetslinje och ordning och reda i våra finanser har vi ett bättre utgångsläge i den här nedgången än de flesta andra länder.Sedan 2006 har svensk bnp vuxit cirka så mycket som genomsnittet för eurozonen. Om hade haft en lika svag tillväxt som övriga EU-länder skulle vi ha haft ca mindre till välfärd och jobbinvesteringar. En ansvarsfull och aktiv politik ger resultat.2013 års budget är också en tydlig investeringsbudget. Svensk konkurrenskraft måste fortsätta att stärkas, och därför kan vi se den här budgeten som en energiinjektion till ekonomin med långsiktigt riktiga och viktiga reformer för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning.Vi gör omfattande satsningar på infrastruktur, vilket minskar avstånden och förbättrar rörligheten på arbetsmarknaden. Vi satsar på forskning, utveckling och innovation för att bygga en attraktiv miljö för forskare och forskningsintensiva företag. På det sättet kan vi behålla jobb och humankapital i landet. Vi sänker också bolagsskatten för fler jobbskapande investeringar.Herr talman! Situationen på arbetsmarknaden har försvagats om man ser till antalet varsel även om nivåerna inte ligger lika högt nu som 2008-2009. Alla varsel leder inte till uppsägningar, och alla uppsägningar leder inte till arbetslöshet. Men vi vet att många människor har en tuff period framför sig.När vi tittar tillbaka kan vi konstatera att trots att vi har gått igenom den tuffaste krisen någonsin har sysselsättningen ökat med 200 000 personer . Det sker inte med automatik. En del hävdar att genom att vi har blivit fler i befolkning inträffar detta bara. Så är inte fallet. Det krävs en politik som underlättar för ökad sysselsättning.Detta har alltså skett som stora delar av världen befunnit sig en utdragen lågkonjunktur. För att få perspektiv på utvecklingen kan vi jämföra med 90-talskrisen då vi , 1990-1993, tappade 500 000 i sysselsättning. Då försvann många helt från arbetskraften, och därför har politiken prioriterat insatser som behåller människor i arbetskraften och inte låter människor förtidspensioneras bort från statistiken.Men vi kan självfallet aldrig vara nöjda med en arbetslöshet på över 7-7 ½ procent, som kanske kommer , även om vi ser förklaringar i lågkonjunkturen och i att människor som inte var där tidigare nu finns i arbetskraften. Ingen ska behöva tveka om att full sysselsättning är vårt mål. Arbetslinjen är det viktigaste verktyget att nå det målet. Vi måste sänka arbetslösheten och stärka konkurrenskraft. Det här handlar inte bara om makroekonomi, utan det handlar först och främst om människor.Arbete har ett egenvärde. Genom ett eget arbete och en egen inkomst kommer friheten för varje individ att förverkliga sina drömmar och också tryggheten i att vara en del av en arbetsgemenskap, att möta utmaningar tillsammans med andra och möjligheten att bygga upp en egen ekonomi.Herr talman! Vi har fortfarande stora utmaningar på svensk arbetsmarknad, särskilt eftersom den grupp som var arbetslös eller långtidssjukskriven innan krisen eller innan höstens varsel nu känner att de hamnat längre från arbetsmarknaden. De satsningar som vi fattar beslut om inom arbetsmarknadspolitiken fokuserar på att möta de ökade varslen och motverka att en långdragen lågkonjunktur gör att arbetslösheten biter sig fast.En mängd olika insatser föreslås, men jag skulle vilja framhålla två grupper där insatserna kanske kommer att betyda mest. Det är de unga och de utrikes födda.Ungdomsarbetslösheten har vuxit och ända sedan 90-talskrisen legat på mycket höga nivåer. Den riktigt allvarliga delen av detta är långtidsarbetslösheten bland unga. Vi vet att många har bristfällig utbildning och att många har hoppat av skolan. Om vi ska minska ungdomsarbetslösheten är det centralt att vi har ett bättre utbildningssystem och att vi skapar en smidig övergång från skola till arbete.Det är därför vi har sjösatt en ny gymnasieskola, infört en lärlingsutbildning och initierat diskussioner om hur yrkesintroduktionsavtal mellan parterna, den så kallade jobbpakten, kan stöttas. Vi fattar också beslut om ett ungdomspaket med många arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi stärker nystartsjobben för unga genom att stödet fördubblas till den arbetsgivare som anställer en person som varit utan arbete . Möjligheterna för unga att söka jobb i hela landet ökar genom att åldersgränsen för flyttbidrag sänks för långtidsarbetslösa ungdomar. Vi förlänger också möjligheten till en nystart i skolbänken med satsningen på studiemotiverande utbildning vid folkhögskolan och förhöjt studiebidrag för unga som saknar fullständig grund- eller gymnasieutbildning.Den andra gruppen som arbetsmarknadspolitiken riktas in särskilt på är de utrikes födda. Det är en grupp som har en svagare förankring på arbetsmarknaden. Det är också här vi finner en hög arbetslöshet. När man kommer till ett nytt land saknar man kanske språk, nätverk, relevant utbildning eller en yrkeserfarenhet som arbetsgivare kan värdera. Då är det inte så enkelt att ta sig in, särskilt inte i en lågkonjunktur. Här gör politiken stor skillnad.Vi har redan sjösatt stora reformer, men i årets budget görs ytterligare ett häv för att påskynda arbetsmarknadsetableringen. Vi inför bättre möjligheter att kombinera språkutbildning med praktik genom införandet av ett praktiskt basår. Vi förstärker också instegsjobben. Dessutom föreslås utökade möjligheter för den som har försörjningsstöd att arbeta utan att det påverkar ersättningen i samma utsträckning som . Genom att minska marginaleffekterna sänks trösklarna in på arbetsmarknaden för alla som står utanför.I det här betänkandet behandlar vi också en granskning från som visar att Arbetsförmedlingens kontor använder sina resurser olika effektivt när det gäller att förmedla arbete. I det sammanhanget vill jag understryka vikten av att Arbetsförmedlingen utvecklar sin organisation och styrning för att effektivisera sitt arbete.Arbetsförmedlingen behöver också bli mycket bättre på att förbättra arbetet med arbetsgivarkontakter. För de grupper som inte har egna nätverk måste Arbetsförmedlingen fungera som en bro mellan arbetsgivare och arbetssökande. För dem som inte har egna nätverk blir Arbetsförmedlingen särskilt viktig. Det är därför som man nu bör intensifiera arbetet med arbetsgivarkontakter.Herr talman! Låt mig säga något ytterligare om arbetsmarknadspolitiken. I en utvärdering av den svenska aktiva arbetsmarknadspolitiken som gjordes inom ramen för konstaterades att inga uppenbara eller stora systemfel kunde hittas. Författarna drog slutsatsen att vi därför bara ska förvänta oss marginella bidrag till den långsiktiga sysselsättningen från arbetsmarknadspolitiken.Det finns så att säga inga lågt hängande frukter. I stället framhölls att annan offentlig politik som skattesystem, utbildningssystem och pensionssystem har mycket större betydelse för sysselsättningen. Det tycker jag är relevant att poängtera när vi jämför de olika politiska alternativ som finns till regeringens jobbpolitik.Alliansen genomför den mest genomgående förändringen av skolan sedan folkskolan infördes. Vi har gjort historiska satsningar på infrastruktur och forskning. Vi gör bolagsskatten mer konkurrensmässig och förbättrar förutsättningarna för företag att födas och växa i . Det är viktigt. Det är här de stora skiljelinjerna ligger i svensk politik. Vi ser en opposition som går åt det motsatta hållet med ökade skatter och transfereringar. Socialdemokraterna vill höja skatterna för företagarna och jobben i storleksordningen 30 miljarder och lägger en stor del av sitt budgetutrymme på höjda transfereringar och bidrag.Herr talman! Vi har med många uppsägningar. Många företag har inte råd att behålla de anställda när lönsamheten faller och den internationella konjunkturen går ned. Oppositionspartiernas svar på detta är att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga, och man väljer en högre bolagsskatt. Det kommer knappast att skapa fler jobb. I ett läge när vi möter en ökad konkurrens från , och är det dessutom bakvänt att lägga ytterligare skattebörda på våra företag. Vad blir bättre av höjda skatter i en situation där vi har pressad efterfrågan, där kostnaderna i är högre än i konkurrentländerna och där vinsterna pressas?Herr talman! Slutligen vill jag påminna om att de flesta europeiska länder nu genomför stora nedskärningar och skattehöjningar för att få bukt med allvarliga budgetunderskott. Det är besparingar som slår hårt mot välfärd, skola och sjukvård. situation är annorlunda. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik och en tydlig arbetslinje har vi klarat oss genom krisåren relativt väl. Sysselsättningen har ökat, utanförskapet har minskat och statsskulden har sjunkit. Vi kan satsa på tillväxtskapande åtgärder och fler jobb, och vi har resurser för att möta försvagningarna på arbetsmarknaden. Det är närmast unikt i dagens . Även i konjunkturnedgångar uppstår nya jobb och nya möjligheter i delar av vår ekonomi. Politikens uppgift blir att skapa de bästa förutsättningarna för detta. Det menar jag att vi gör med den här budgeten. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag har två frågor till , som ju är ordförande i arbetsmarknadsutskottet och ansvarig för det betänkande som vi snart ska besluta om.Ni i utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att utvecklingen på arbetsmarknaden ligger i linje med den bedömning som såväl regeringen som , , och andra bedömare gjort i sina prognoser om att sysselsättningsökningen stannar av och arbetslösheten stiger. Det här stämmer inte. Regeringens bedömning har varit tvärtom, nämligen att arbetslösheten skulle sjunka. Regeringens bedömning har varit tvärtom mot andras bedömningar. Varför skriver ni så när det inte stämmer?Min andra fråga handlar om att utskottet skriver så här: Utskottet kan alltså konstatera att den svenska arbetsmarknadens funktionssätt varaktigt har förbättrats.Herr talman! Låt mig påminna om att vi hade i utskottet , och de visade att rekryteringsgapet på svensk arbetsmarknad är det största som man har kunnat redovisa från i alla fall . Vi har en rekordhög andel unga som inte klarar gymnasieskolan. Antalet människor som har varit arbetslösa har vuxit från 26 000 till 70 000 personer. Vi har ungdomar som placeras i återvändsgränden fas 3. Vi har en arbetsförmedling som betalar tillbaka många miljarder till regeringen - pengar som skulle användas till arbetsmarknadspolitiken. Detta sker som arbetslösheten bara fortsätter att växa.Har arbetsmarknadens funktionssätt verkligen varaktigt förbättrats? Om detta är en förbättring fasar man ju för en försämring. Arbetsmarknadens funktionssätt har på många sätt förbättrats. Trots att vi har mött en enormt tuff och svår kris har vi gjort nödvändiga reformer som har ökat sysselsättningen. Så har inte varit fallet i andra europeiska länder. Hade vi haft samma sysselsättningsutveckling som genomsnittet i EU hade 150 000 färre varit sysselsatta i i dag.Jag tror att och har lite svårt att veta vilken ben de ska stå på när det gäller den här budgeten, men det viktiga är att vi när vi lade budgeten visste att ingenting är säkert. Allt är osäkert, och vi möter en tuff tid. Det är därför som den här budgeten faktiskt möter en tuff ekonomisk framtid.Vi har fått kritik för att den här budgeten är alldeles för expansiv. lade huvudet på sned och försökte få det att se ut som att inte tar ansvar för . Men den här budgeten är expansiv, och vi möter konjunkturnedgången. En sak är också säker, och det är att vid förra krisen , som var väldigt tuff, satte vi in extra resurser som behövdes i kommuner och landsting. Det finns marginaler i den här budgeten också för det om det skulle behövas.Jag undrar lite över vilket ben Socialdemokraterna ska stå på. Ena dagen får vi kritik för att vi är för expansiva, och är man orolig för att vi satsar för lite. Sanningen är att den socialdemokratiska budgeten stramar åt. Man har lägre tak och höjda skatter. Det är en åtstramande budget i förhållande till regeringens budget. Jag har väldigt svårt att se hur det ska skapa fler jobb. Det kanske kan svara på. Jag hoppas att alla lyssnar. ordförande anser alltså att den svenska arbetsmarknadens funktionssätt varaktigt har förbättrats.