bet · GZ01TU16 · 2012-05-30 00:00:00 — 2011/12:TU16 It- och postfrågor I detta betänkande behandlas 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om it-politik, elektroniska kommunikationer, grundläggande betaltjänster samt post. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit ett flertal initiativ för att säkra genomförandet och en god uppföljning av den digitala agenda för som presenterades . Utskottet konstaterar också att det görs omfattande insatser för att ytterligare förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer i landet och för att göra till ett informationssamhälle för alla. Utskottet bedömer vidare att lämpliga åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med de problem som har uppkommit i samband med det teknikskifte som har inletts i delar av det traditionella fasta kopparnätet. I betänkandet behandlas även frågor om regleringen av elektroniska kommunikationer, ägandet av it-infrastruktur, fri programvara och öppna standarder, it och miljön, positionering vid nödsamtal, grundläggande betaltjänster, postservice samt arbetsmiljön för brevbärare. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Tio reservationer (S, MP, SD, V) och ett särskilt yttrande (S) finns i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:T304 av och (båda KD) yrkande 1. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 1 (S, MP, V) Tillgång till elektroniska kommunikationer 2011/12:T217 av (S), 2011/12:T218 av (S), 2011/12:T241 av och (båda S), 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 1, 2011/12:T263 av och (båda C), 2011/12:T266 av (M), 2011/12:T305 av (KD), 2011/12:T354 av m.fl. (M), 2011/12:T362 av (S) yrkande 2, 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:T422 av och (båda S), 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 3235, 37 och 38, 2011/12:T432 av och (båda C), 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, 2011/12:T447 av m.fl. (S) och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Reservation 2 (S, V) Reservation 3 (MP) Teknikskifte i delar av det fasta telefonnätet 2011/12:T251 av m.fl. (S), 2011/12:T294 av (S) och 2011/12:T413 av m.fl. (S). Reservation 4 (S, MP, V) Regleringen av elektroniska kommunikationer 2011/12:T304 av och (båda KD) yrkandena 2 och 3. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2011/12:T468 av (SD). Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Fri programvara och öppna standarder 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena . Reservation 7 (MP, V) 2011/12:T355 av och (båda S) och 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Reservation 8 (MP, V) 2011/12:T239 av (S). 2011/12:T394 av och (båda S) i denna del och 2011/12:N249 av och (båda M) yrkande 4. Reservation 9 (S, MP, V) 2011/12:T290 av (KD) och 2011/12:T394 av och (båda S) i denna del. Reservation 10 (S, MP, V) 2011/12:T417 av m.fl. (S) och 2011/12:T448 av och (båda S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 44 motionsyrkanden om it-politik, elektroniska kommunikationer, grundläggande betaltjänster samt post med utgångspunkt i 28 motioner från allmänna motionstiden . Utskottet har tidigare under behandlat målfrågor om it-politiken i betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2011/12:TU1). Utskottet informerades av företrädare från Sonera om de pågående förändringarna i det fasta telefoninätet (det s.k. teknikskiftet). Även generaldirektör , , informerade utskottet i denna fråga och om vissa postfrågor. Vidare informerades utskottet av it- och energiminister om den digitala agendan för . Under ärendets beredning informerades utskottet slutligen också av företrädare från . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att följa upp arbetet med den digitala agenda för som regeringen presenterade . Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit ett flertal initiativ för att säkra genomförandet och en god uppföljning av agendan. Regeringen presenterade en ny it-politisk strategi, It i människans tjänst en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Agendan är en sammanhållen strategi där regeringen presenterar ambitioner och insatser för att ta till vara de möjligheter som digitaliseringen ger och utnyttja statens befintliga resurser bättre. Genom agendan samordnas och kompletteras regeringens insatser på it-området, exempelvis inom digitalt innanförskap, digital kompetens, entreprenörskap och företagsutveckling, informationssäkerhet, infrastruktur, standarder samt forskning och innovation. Agendan är ett avstamp för en process som ska leda till uppfyllandet av det riksdagsbundna it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). För att nå det it-politiska målet och möta de utmaningar som finns på både global och nationell nivå identifierar regeringen i agendan, med utgångspunkt i it-användarens perspektiv, ett antal åtgärder och insatser inom fyra strategiska områden. Lätt och säkert att använda: När allt mer i samhället blir digitalt är det viktigt att alla kan ta del av de möjligheter som skapas. Det handlar bl.a. om att kunna använda internet och andra digitala tjänster i vardagen. Tjänster som skapar nytta: Det finns behov av attraktiva och lättanvända digitala tjänster för olika delar av livet. För att möta dessa varierande behov behövs ett stort och varierat utbud av tjänster som utvecklas av både privata och offentliga aktörer. Det behövs infrastruktur: För att det ska vara möjligt att använda och erbjuda digitala tjänster behövs en grundläggande infrastruktur med väl fungerande elektroniska kommunikationer. En viktig förutsättning är att det finns en god tillgång till telefoni och bredband i alla delar av landet. It:s roll för samhällsutvecklingen: Den ökade digitaliseringen påverkar alla samhällsprocesser och samhällsprocedurer i och globalt. Flera av de viktigaste faktorerna för pågående samhällsförändringar nationellt och globalt kommer från utvecklingen och användningen av it. Det handlar bl.a. om it:s roll för ett mer hållbart samhälle, för global utveckling, för hur forskning och innovation kan bedrivas m.m. Det framhålls i den digitala agendan att alla har en roll att spela för att det it-politiska målet ska kunna uppnås. Regeringens huvudsakliga uppgift uppges bl.a. vara att skapa goda förutsättningar genom regler, att formulera politiska mål, att undanröja hinder för utvecklingen och att driva på digitaliseringens möjligheter på global och nationell nivå. Marknadsaktörerna å sin sida väntas stå för innovativa tjänster och affärsmodeller, teknisk utveckling och investeringar i infrastruktur. Utgångspunkten är att digitala tjänster och infrastruktur tillhandahålls av marknaden. och (båda KD) välkomnar i motion 2011/12:T304 den digitala agenda som sedermera presenterades . Motionärerna understryker i yrkande 1 vikten av att följa upp arbetet med agendan, så att resultatet blir en slagkraftig nationell it-politisk strategi. Genom den digitala agenda som regeringen presenterade har någonsin en sammanhållen och horisontell strategi för alla de områden där it spelar roll. Utskottet välkomnar detta. Informationssamhället utgör en grundläggande del av vårt samhälle och skär igenom ett stort antal sakområden. Inom ett flertal samhällsområden är it, internet och bredband en förutsättning för att kunna nå uppsatta politiska mål. Det är därför enligt utskottets mening angeläget med ett samlat, horisontellt grepp om it-politiken. I den digitala agendan redovisas över 150 olika insatser som ska medverka till att nå målet i agendan. Enligt vad utskottet erfarit har merparten av dessa insatser initierats eller kommer att initieras . Utskottet välkomnar detta och vill i sammanhanget också påminna om att i samband med behandlingen av budgetpropositionen beslutade om en anslagshöjning med för att genomföra förslag i den digitala agendan (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). I motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 1 understryks behovet av att arbetet följs upp. Utskottet instämmer i detta och noterar därför med tillfredsställelse att även regeringen i den digitala agendan framhåller behovet av att följa upp och analysera utvecklingen inom alla berörda områden. Regeringen konstaterar att det inte finns någon statlig myndighet som ensam ansvarar för de it-politiska frågorna; regeringen meddelar därför att den avser att inrätta en som ska få i uppdrag att verka för att målet i den digitala agendan uppnås. Utskottet är positivt till detta. ska beskriva och analysera den faktiska utvecklingen mot det it-politiska målet och rapportera detta till regeringen. Kommissionen bör enligt regeringen också uppmärksamma och analysera problem och lämna förslag på lämpliga åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet. Det anges att kommissionens första uppgift är att utforma ett förslag till handlingsplan för arbetet för att verka för att målet i agendan uppfylls. Kommissionen ska dessutom efter samråd med relevanta parter utforma ett förslag på hur utvecklingen mot målet i agendan kan följas upp. Utskottet är positivt till regeringens initiativ och förutsätter att resultaten av arbete även kommer att vidareförmedlas i redovisningen till . Utskottet vill vidare påminna om att regeringen inrättade , som fungerar rådgivande i frågor som gäller digitaliseringen av . Förutom sin rådgivande funktion är också ett forum för strategiska diskussioner mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden. It- och energiminister framhöll i samband med att rådet inrättades att dess arbete inte var begränsat till själva utformningen av den digitala agendan, men att rådet skulle ha en minst lika viktig funktion när den digitala agendan ska genomföras. En viktig ledstjärna för arbetet med den digitala agendan har varit samverkan med det omgivande samhället. För att uppnå målet i den digitala agendan har organisationer och företag inbjudits att underteckna en avsiktsförklaring där de ställer sig bakom ambitionen att på bästa sätt ska ta till vara de möjligheter som digitaliseringen ger. har närmare 90 organisationer och företag valt att bli signatärer. Utskottet välkomnar detta. För att sätta it i människans tjänst framhåller regeringen att den nationella digitala agendan behöver omvandlas till skräddarsydda regionala digitala agendor. Många län och regioner arbetar redan med frågorna, men ytterligare initiativ behövs. Regeringen har därför tidigare även lanserat ett regionalt signatärskap där länsstyrelser, landsting och regionförbund kan underteckna en avsiktsförklaring om att ta fram en regional digital agenda i bred samverkan med olika samhällsaktörer. Den regionala agendan ska fånga upp de initiativ som tas eller behöver tas i regionen för att bäst ta till vara digitaliseringens möjligheter. Utskottet är positivt till regeringens initiativ även i denna del och vill i sammanhanget framhålla den turné för regionala digitala agendor som it- och energiminister genomför . Syftet med turnén är att, i rundabordssamtal, träffa såväl politiska beslutsfattare som företrädare för närings- och samhällslivet och uppmärksamma de län och regioner som har påbörjat arbetet med att ta fram en egen regional agenda. Vid samtalen diskuteras signatärskapet och digitala agendor ur olika strategiska perspektiv: målbild, användning, e-tjänster och infrastruktur. kommer en nationell konferens att hållas där signatärerna och deras arbete kommer att presenteras. Det finns enligt regeringen skäl att vägleda de länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner som är intresserade av att ta fram digitala agendor. Regeringen beslutade därför att ge i län i uppdrag att främja regionala och lokala initiativ att ta fram regionala och lokala digitala agendor (dnr N2011/7515/ITP). Uppdraget löper och ska omfatta information och vägledning om hur man kan ta fram en digital agenda. i län ska redovisa vilka insatser som har gjorts och lämna förslag på hur främjandearbetet med frivilliga regionala och lokala digitala agendor kan drivas vidare . Utskottet välkomnar detta. Av redovisningen ovan framgår att regeringen har tagit ett flertal berömliga initiativ för att säkra genomförandet och en god uppföljning av den digitala agendan. Syftet med motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 1 torde härigenom komma att bli väl tillgodosett. Motionsförslaget avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att omfattande insatser sker för att göra till ett informationssamhälle för alla. Syftet med motionsförslaget om att skapa ökad delaktighet i informationssamhället blir därmed tillgodosett. avslår följaktligen motionsförslaget. Jämför reservation 1 (S, MP, V). m.fl. (V) påtalar i kommittémotion 2011/12:T419 att av befolkningen saknar tillgång till eller använder inte internet i vardagen. Motionärerna lyfter därför i yrkande 14 fram behovet av att minska den digitala klyftan i samhället. De understryker att arbetet behöver intensifieras med informations- och utbildningsprojekt som riktar sig till människor som saknar tillgång till, och som av olika anledningar inte använder sig av, internet, t.ex. personer med olika funktionsnedsättningar och personer med utländsk bakgrund. Även behovet av jämställdhetsprogram framhålls. Det nuvarande it-politiska målet beslutades (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 87) och lyder: ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Målet kompletteras av följande delmål (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297): ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Tillgängligheten till informationssamhället följs upp av ett flertal aktörer: () redovisar i rapporten bredbandskartläggning 2011 (PTS-ER-2012:11) att hade av befolkningen tillgång till bredband. Antalet hushåll och företag som helt saknade tillgång till bredband bedömdes uppgå till ca 800. () uppger i sin senaste undersökning om internetanvändningen, Privatpersoners användning av datorer och internet 2011, att hade av befolkningen i åldern tillgång till internet i hemmet, att jämföra året innan. Skillnaden mellan könen anges vara mycket liten. Internetanvändningen uppges öka i samtliga åldersgrupper. Högst tillgång till internet i hemmet har unga, högutbildade, studerande, personer med barn i hushållet samt personer i hushåll med hög inkomst. Det framhålls att äldre använder internet klart mindre än övriga grupper, men att skillnaderna mellan åldersgrupperna har minskat i takt med att internetanvändningen har ökat. (.SE) meddelar i rapporten och Internet 2011 att internet fortsätter att sprida sig till allt fler i befolkningen även om spridningstakten nu är långsam. Enligt rapporten har av svenskarna tillgång till internet i hemmet. Det uppges att 1 330 000 svenskar inte eller mycket sällan använder internet hemma. I studie The global information technology report 2012 placerar sig på första plats över världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomier. Faktorer som enligt rapporten gör framgångsrikt är bl.a. att en mycket hög andel av befolkningen använder internet samt en väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) anges att regeringen arbetar för att minska de skillnader som förekommer mellan olika gruppers möjligheter till digital delaktighet. Regeringen konstaterar dock att det saknas en bra problembeskrivning och en tydlig illustration av hur det digitala utanförskapet ser ut i samhället, varför det finns ett behov av förbättrad uppföljning av de insatser som görs. Vidare framhålls att det för att öka den digitala delaktigheten är viktigt att hitta former för samarbete och dialog mellan myndigheterna, näringslivet och andra berörda aktörer, inte minst de frivilligorganisationer som tar värdefulla initiativ. Utskottet kan instämma i denna bedömning. Utskottet vill vidare påminna om att det i den digitala agendan understryks att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det inom ramen för det strategiska området Lätt och säkert att använda föreslås ett antal insatser för att öka det digitala innanförskapet. Bland dessa kan särskilt nämnas följande: Ett användarforum ska inrättas för att säkerställa att användar- och tillgänglighetsperspektivet uppmärksammas på hög strategisk nivå. Regeringen beslutade sedermera att inrätta Användningsforum för 20122015 (dnr N2012/1799/ITP). Forumet har till syfte att peka på viktiga konkreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och att visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan implementeras av de ansvariga aktörerna. Användningsforum ska utgöra en plattform för kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, branschen, forskarsamhället och representanter för slutanvändarorganisationer. Arbetet i forumet ska redovisas till (). För att stödja Andvändningsforums arbete har regeringen också uppdragit åt Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) att inrätta ett administrativt kansli (dnr N2012/1804/ITP). Handisam ska ges i uppdrag att konkretisera förslagen som redovisades i Handisams rapport med förslag på en framtida struktur för uppföljning av e-tillgänglighet (dnr 2010/0091). Uppdraget lämnades sedermera och ska slutredovisas . Mot bakgrund av att det saknas statistik som belyser tillgång till och användning av it för personer med funktionsnedsättning ska det lämnas uppdrag om att ta fram statistik som skildrar hela befolkningen. Handisam uppdrogs således i ovannämnda uppdrag att i samverkan med SCB utveckla en långsiktigt hållbar statistik om tillgång och användning inom it-området. Det förtydligades att uppdraget också innebar att utveckla statistiken för tillgång till och användning av it så att den i större utsträckning inkluderar personer med funktionsnedsättning. Regeringen underströk i sammanhanget vikten av att politiken för informationssamhället och funktionshinderspolitiken samordnas. Vidare framhölls att uppföljning av e-tillgänglighet och en it-statistik som bättre skildrar hela befolkningen oavsett funktionsförmåga är en förutsättning för att få underlag till utvecklingen av samhället i allmänhet och informationssamhället i synnerhet. PTS kommer att ges i uppdrag att utreda behovet av och möjligheterna att stödja de insatser för att öka innanförskapet som görs av olika organisationer, nyckelaktörer, eldsjälar och entusiaster runt om i landet. Utskottet är positivt till samtliga uppdrag som redovisas ovan. Utskottet vill också lyfta fram de innovationstävlingar som PTS har genomfört under namnet Innovation för alla, där myndigheten har efterlyst förslag på nya smarta kommunikationslösningar som kan användas av så många som möjligt, oavsett funktionsförmåga s.k. design for all. Sedan starten har PTS genomfört fyra tävlingar och finansierat 38 projekt för totalt . PTS startade en ny tävling på temat begriplighet och interaktion kommunikationslösningar för personer med kognitiv funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar PTS initiativ. Vidare vill utskottet framhålla att det finns många som genom frivilliga initiativ arbetar för att öka den digitala delaktigheten. Exempelvis har (.SE) varit drivande i 2013 som syftar till att skapa digital delaktighet även i de grupper som av olika anledningar har svårt att ta till sig tekniken, t.ex. äldre, nya svenskar eller socialt utsatta. Målet med kampanjen som drog i gång är att få ytterligare minst 500 000 människor att börja använda internet innan utgången av 2013. Utskottet välkomnar detta initiativ. Kampanjen stöder samverkan på nationell och regional nivå genom att bl.a. sprida goda erfarenheter och förmedla utbildningsmaterial. Det kan i sammanhanget nämnas att regeringen beslutade att lämna ett ekonomiskt bidrag för att Digidel skulle kunna delta i den europeiska online week (dnr N2011/7488/ITP (delvis)), vilken syftade till att genomföra aktiviteter för att få fler individer att bli motiverade och kunniga i att använda internet. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att har en stark position inom it-området, vilket inte minst återspeglas i ett antal internationella jämförelser. För att behålla denna internationella tätposition är det viktigt att ansträngningarna fortsätter för att tillvarata digitaliseringens möjligheter. De angelägna insatser för att göra till ett informationssamhälle för alla som har redovisats ovan är en väsentlig del i detta arbete. Härigenom torde även syftet med motion 2011/12:T419 (V) yrkande 14 enligt utskottets mening bli väl tillgodosett. Motionsförslaget avstyrks därmed. Tillgång till elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att tillgången till it-infrastruktur har utvecklats snabbt och att tillgången till elektroniska kommunikationer i landet kan anses vara mycket god. Utskottet konstaterar också att ett stort antal initiativ har tagits för att ytterligare främja denna utveckling. Utskottet bedömer därför att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer i hela landet är väl tillgodosett. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen på området. Jämför reservationerna 2 (S, V) och 3 (MP). Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bl.a. genom att konkurrensen främjas. Av LEK följer att fast telefoni är en s.k. samhällsomfattande tjänst och att () om det behövs kan utse en operatör som ska tillmötesgå rimliga krav på en sådan anslutning till ett överkomligt pris. Lagen förtydligar att anslutningen ska ske till en fast nätanslutningspunkt i en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Denna anslutning ska medge en viss lägsta datahastighet som medger funktionellt tillträde till internet nivån för detta uppgraderades från 20 kbit/s till /s (SFS 2011:1587). Regeringen presenterade en nationell bredbandsstrategi för att tydliggöra politikens inriktning på området (dnr N2009/8317/ITP). Det övergripande målet i denna strategi är att ska ha bredband i världsklass. I bredbandsstrategin fastställs målen att 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s och att 2015 bör ha tillgång till bredband med denna hastighet. Regeringen understryker vikten av att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som tillgång till kraftfullt bredband ger. Målet är att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Utgångspunkten i strategin är att elektroniska kommunikationstjänster och bredband tillhandahålls av marknaden. Regeringen slår fast att det är marknadens uppgift att göra investeringar i infrastruktur och att staten inte ska styra marknaden eller den tekniska utvecklingen. Det betonas att statens huvudsakliga roll är att skapa goda förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen, bl.a. genom att se till att det finns en relevant reglering. För att bidra till att målen i bredbandsstrategin uppfylls föreslår regeringen ett antal åtgärder inom fem insatsområden. Det handlar bl.a. om att ge bra förutsättningar för en fungerande konkurrens, att införa en delvis ny modell för frekvensförvaltning (vilket sedermera beslutade om se prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297) och att främja investeringar i bredband i mer glesbebyggda områden.