bet · GZ01KU20 · 2012-06-07 00:00:00 — Enligt praxis gäller även att det inte anses tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunkter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och ståndpunkter. Utskottet konstaterar att arbetsmarknadsministern vid sam- råd delgavs att nämndens ståndpunkt inför beslutet om de aktuella rådsslut- satserna var att för att regeringen ska kunna acceptera rådets slutsatser måste dessa innehålla tydliga skrivningar som klargör att arbetsmarkna- dens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras och att alla former av social dumpning ska motverkas. Konstitutionsutskot- tet noterar även att regeringen i ett tidigare skede överlade i frågan med arbetsmarknadsutskottet. ordförande konstaterade då att en majoritet av utskottets ledamöter inte stod bakom regeringens då presenterade ståndpunkt om den inte kompletterades med en skrivning om att motverka social dumpning. Granskningen visar att mandat tolkades av regeringen på så sätt att rådsslutsatserna visserligen inte stod i strid med stånd- punkt, men att inte kunde ställa sig bakom rådsslutsatserna om inte tillägg gjordes. Utskottet noterar att regeringen i denna situation valde att lägga ned röst och på så viss markera att inte fullt ut kunde ställa sig bakom rådsslutsatserna men inte ville förhindra att de antogs. Även om att det är ytterst ovanligt att medlemsstater röstar mot rådsslutsatser noterar utskottet att vid tidigare tillfälle har rös- tat emot rådsslutsatser. Av granskningen framgår att det i sådana fall där en medlemsstat röstar mot rådsslutsatser normalt är så att medlemsstaten i fråga tydligt markerat i Coreper att den inte kan ställa sig bakom ett visst innehåll som anses gå emot dess nationella intressen. Mot bakgrund av det nämnda bedömer utskottet att arbetsmarknadsmi- nistern och regeringen inte med tillräckligt eftertryck agerade i enlighet med de råd och synpunkter som genom sina organ lämnade till regeringen. Regeringen borde i rådets förberedande organ tydligare ha mar- kerat att rådsslutsatser som saknade skrivningar om att motverka social dumpning skulle gå emot svenska intressen. Detta skulle i ett tidigare skede ha markerat avsikt att inte acceptera rådsslutsatser utan dessa skrivningar och därmed att rösta mot slutsatserna. Granskningen visar även att arbetsmarknadsministerns uttalande vid sam- råd om att rådsslutsatserna var låsta gjordes när slutsatserna fortfarande formellt inte hade antagits. Oaktat det att statsrådets uttalande i denna del var ett uttryck för att texten godkänts av Coreper får yttrandet i det sam- manhang det fälldes anses som missvisande. Såvitt granskningen har kunnat visa anser utskottet att arbetsmarknads- ministern inte kan undgå kritik för sitt agerande vid unionens råd och sitt uttalande vid samrådet med . 1.2 Fråga om regeringen har brustit i samrådet med när det gäller ansökan om krislån I en anmälan som kom in till , bilaga A1.2.1, begärs att utskottet granskar om regeringen eventuellt har brustit i samrådet med när det gäller ansö- kan om krislån från Europeiska unionen (EU). I anmälan anges att aviserade att en ansö- kan om krislån skulle lämnas in till EU och att finansminister kommenterade händelsen i flera medier. Bland annat uttalade att det här beskedet borde ha kommit eller december, att nu har landat i en regeringskris, med lån som förfaller på 150 200 miljarder , och att det är en väldigt besvärlig situation. Detta uttalande och andra som gjorts till pressen tyder enligt anmälaren på att vid någon session i Europeiska unionens råd för ekono- miska och finansiella frågor (Ekofin) ska ha framfört officiella svenska synpunkter om att då borde ha ansökt om kris- lån från EU. En sådan synpunkt vid den nämnda tidpunkten skulle enligt anmälaren ha varit ett mycket betydelsefullt ställningstagande med stor betydelse såväl politiskt som ekonomiskt. Från känner anmä- laren emellertid inte igen att nämnden diskuterat och än mindre sanktione- rat den ståndpunkt kring agerande som gett uttryck för. I anmälan framhålls att ett statsråd, precis som alla andra, har rätt till yttrandefrihet och möjlighet att göra allmänpolitiska uttalanden. I samband med beslut i EU gäller emellertid den särskilda ordning där regeringen före- träder men ska ha förankrat sina ståndpunkter efter samråd med . Enligt anmälaren har det veterligt inte skett något samråd kring den av uttryckta uppfattningen att eller borde ha lämnat in en ansökan till EU om krislån, och därför vill anmälaren att granskar vad som förts fram som svenska ståndpunkter på Ekofinsessionerna och om dessa ståndpunkter varit föremål för samråd i enlighet med reger- ingsformen och riksdagsordningen. Om synpunkterna inte förts fram vid någon Ekofinsession finns det anledning för utskottet att granska varför i så fall ger sken av att så varit fallet. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria upprättad inom , bilaga A1.2.2. publicerade en artikel med uttalanden av om den finansiella situationen i . Artikelrubriken lyder : i besvärlig situation. Finansministern konstaterar i artikeln att befinner sig i en mycket svår finansiell situation. Vidare säger att beskedet om att bett EU om krislån borde ha kommit eller december och att nu har landat i en regeringskris med lån som förfaller på 150200 miljarder under mel- lantiden. publicerade en artikel om den ekono- miska situationen i . I artikeln finns uttalanden av . Enligt finansministern borde beskedet om att bett kommissionen om krislån ha kommit eller december. säger vidare att nu har landat i en regeringskris med lån som förfaller på 150200 miljarder och att det är en väldigt besvärlig situation. publicerade en artikel om begä- ran om finansiellt stöd. I artikeln finns uttalanden av . Enligt finansministern har utdragna motstånd till att be om hjälp försatt och i ett svårare läge, men framför allt drabbar det den portugisiska ekonomin. Vidare konstaterar att mycket tid har förlorats i det här politiska dödläget, vilket kostat tusentals jobb i och i . Det här är enligt finansministern ett problem som borde ha lösts . Vid flera av sammanträden har den finansiella situationen i EU varit uppe på dagordningen. Den finansiella situationen i just har dock inte varit uppe som en punkt på någon dagordning inför rådets möten och vin- tern 2010/11. Som redovisats ovan lämnade in en formell begäran om ekono- miskt stöd till Europeiska kommissionen , och den 8 ägde ett informellt Ekofinmöte rum i . Från början var mötet endast avsett för finansministrar men med anled- ning av ansökan utvidgades antalet mötesdeltagare till att omfatta samtliga medlemsstaters finansministrar (stenogra- fiska uppteckningar 2010/11:31, 1 §, anf. Vid EU-nämndens sammanträde återrapporterade från det informella ministermötet . Vidare läm- nade information och samrådde med inför . Av EU-nämndens stenografiska uppteckning från det aktuella samman- trädet (stenografiska uppteckningar 2010/11:33, 1 §, anf. 2 och 30) framgår bl.a. att diskussionen vid det informella Ekofinmötet rörde den finansiella situationen i och att landets begäran om finansiellt stöd från EU skulle behandlas vid ett kommande Ekofinmöte. Vid mötet i redogjorde finansministern närmare för den finan- siella situationen i . (S), ledamot i , ställde följande fråga till (1 §, anf. Jag tyckte mig höra finansministern säga att borde ha ansökt om hjälp eller kastat in handduken . Jag undrar om det har varit den svenska ståndpunkten på något sätt. Jag har inte upplevt det som att det redovisats på det viset tidigare, att vi tyckte att fler länder skulle göra det då. uppgav följande (anf. undrar om och den svenska hållningen. Det fördes i novemberdecember en diskussion som jag tror att jag åter- kopplade till . Man sade att det var som blocke- rade att man skulle göra ett program för . Som jag minns det försökte jag vara tydlig med att det inte var den situation vi hade >>> Hemlig enligt 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen<<< >>>Hemlig enligt 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen <<<Tyvärr är det väl så att det här är förtroendekriser. för- svårar för , försvårar för och för- svårar för . Vi stängde Irlandsoron med de paket som gjordes . Man kan aldrig veta om det hade hjälpt om man då hade stängt också, men jag skulle nog bedöma att vi hade haft väsentligt bättre chanser att slippa den oro vi haft i vår och som natur- ligtvis också har kostat väldigt mycket för framför allt grekerna. Detta har gjort att de har skjutits upp av portugiserna i ränteluften. Det var bakgrunden till detta. Den här typen av diskussioner förs alltid med ett visst mått av för- siktighet på Ekofin och oftast på de möten vi har kring detta. Som jag redovisade detta i var bedömning då att det inte var som blockerade ett program. Kommer ni ihåg uttalandena från och ? De var väldigt nära att explicit säga att det var dags för ett portugisiskt program, så nära man över huvud taget oftast kommer i de här sammanhangen. anförde bl.a. följande (anf. Jag delar kanske inte riktigt finansministerns bild av hur rapporteringen om skedde och att man skulle kasta in handduken tidi- gare. Men det är möjligt att jag bara har sett frågan från . Jag inser att det kan finnas problem med att driva den typen av upp- fattningar, kanske dessutom oombedd . Men det kan möjligen också vara ett konstitutionellt problem om det känns som att finansmi- nistern inte kan ta upp saker här som han sedan måste prata om i rådet och ha uppfattningar om. Det är naturligtvis principiellt bekymmersamt. Jag tycker förstås inte att vi oombedda ska låna ut pengar till någon bilateralt som inte har begärt det, kanske inte heller om det kommer en sådan begäran. svarade på följande sätt (anf. Jag måste erkänna att mitt minne inte är lika exakt som . Jag kan inte återkalla vad jag exakt har sagt i finansutskottet, i andra delar av och vad jag har sagt här . Min minnesbild är dock att jag i olika sammanhang har försökt att vara så tydlig man kan vara utan att ställa till problem i processen, nämligen att svårigheten inte ligger i att och Frank- rike blockerar utan att det har handlat om något annat, det vill säga att portugiserna borde ha agerat tidigare. Det är klart att man ogärna säger det publikt och decem- ber, av det enkla skälet att man då bidrar till mycket problem för . Man får försöka säga saker i dessa sammanhang lite grann mellan raderna. Jag vill dock hävda att vi har förankrat oss bredare och tydligare än vad jag föreställer mig att man har gjort i praktiskt taget alla andra länder. Vi brukar ha en öppen attityd i , och det beror på att det oftast har fungerat väl med att ha det utan att det ställer till problem. Det är min absoluta ambition det kan jag försäkra om att så tydligt som möjligt i alla sam- manhang återkoppla till . I 10 kap. 10 § regeringsformen föreskrivs att regeringen fortlöpande ska informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU och att närmare bestämmel- ser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsord- ningen. Inför medlemskap i angavs i förarbetena vad gäller utgångs- punkter för samråd och information mellan regeringen och att det inte är tillräckligt att inflytande utövas endast genom kon- troll i efterhand utan att det är önskvärt med en ordning där därutöver får ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på för- hand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutfattande inom EU samt att som folkets främsta företrä- dare även i övrigt bör få insyn i och ges inflytande över den process som leder fram till för vårt land viktiga och bindande beslut (prop. 1994/95:19 s. 533). delade regeringens bedömning i detta avse- ende (bet. 1994/95:KU22 s. 14). Utskottet bedömde även att genom i praktiken får reellt inflytande när det gäller Sve- riges ståndpunkter vid mötena i Europeiska unionens råd (s. 15). Enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen gäller bl.a. dels att utskotten ska följa arbetet i EU inom sina ämnesområden, dels att regeringen ska över- lägga med utskotten i de frågor som rör arbetet i EU och som utskotten bestämmer. Av 10 kap. 10 § riksdagsordningen följer att regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd och rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför beslu- ten i rådet. Regeringen ska överlägga med i andra frågor som rör arbetet i EU när nämnden på grund av särskilda skäl påkallar sådan överläggning. Vidare anges att regeringen ska rådgöra med nämnden inför möten i . har ett cirkulär upprättats om samråd och informa- tion mellan regeringen och i EU-frågor (cirkulär 2).1 Av cirkuläret framgår bl.a. att regeringen ska rådgöra med om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i rådet och att alla punkter på rådsdagordningen, dvs. både informations- och beslutspunkter, bör behandlas vid samråd med inför rådsmöten. Vidare framgår av cirkulär 2 att får preliminära och slutliga dagordningar av rådssekretariatet inför rådets möten, liksom listor över A-punkter samt att ansvarigt departement har till uppgift att underrätta om ändringar som rör rådsmötena. Det skriftliga underlaget för samrådet med ska enligt cirku- lär 2 sändas direkt från det ansvariga departementet till . Enligt cirkuläret ska materialet innehålla bl.a. en kommenterad dagord- ning för rådsmötet i fråga. Den kommenterade dagordningen ska för samtliga dagordningspunkter innehålla kortfattade uppgifter om vad saken gäller, vad rådet förväntas göra, förslag till svensk ståndpunkt och tidigare behandling i . Det ska anges om ärendet är en beslutspunkt eller en diskussionspunkt samt vilket beslut rådet föreslagits fatta. För viktigare dagordningspunkter bör den kommenterade dagordningen även innehålla hänvisning till särskilda redogörelser och hur frågan ska beredas vidare. I cirkulär 2 anges även att samtliga rådsmöten och informella minister- möten ska avrapporteras till kammarkansli med kopia direkt till från rådsmötets avslutning och att det av rapporten ska framgå vilken inställning har redovisat i rådet samt hur den fortsatta hanteringen av frågan väntas ske. 1 Senast cirkuläret uppdaterades var . Cirkuläret omarbetas för när- varande inom . anges i cirkuläret att utskotten och i samband med informa- tion och samråd ska få en muntlig redovisning av regeringens företrädare om vad som hänt vid det senaste rådsmötet på det aktuella sakområdet. I ett av granskningsärenden under /03 aktualiserades begreppet non-paper (bet. 2002/03:KU30). Ärendet avsåg omfattningen av regeringens skyldighet att samråda med och aktualiserades av att en handling, betecknad non-paper, som innehöll förslag om ordförandeskapet i EU, hade lagts fram i EU-kretsen utan att förslaget behandlats i . Utskottet uttalade bl.a. följande (s. 36). Utskottet har vid tidigare granskningar, som rört uttalanden av statsråd, konstaterat som en utgångspunkt att statsråd i likhet med andra medbor- gare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men att vissa särskilda hänsyn kan behöva tas. Det aktuella dokumentet kan emeller- tid inte ses som ett allmänt inlägg i den offentliga debatten utan har haft en speciell mottagarkrets i form av de övriga medlemsstaternas regeringar inför diskussionen om ett konstitutionellt fördrag för EU. Även om beteckningen non-paper innebär att förslagsställaren inför fort- satta diskussioner inte behöver känna sig bunden av innehållet är det uppenbart att den på detta vis förde fram ett för- slag som saknade den förankring i nämnden som både statsministern och utrikesministern i efterhand konstaterat borde ha funnits. Statsmi- nistern konstaterade inför utskottet att förslaget mycket väl kunde bli verklighet till följd av regeringens initiativ. Det är vidare uppenbart att detta förslag utan förankring har kommit att framstå som den linje. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att det knappast kan hävdas att regeringens företrädare i diskussioner som gäl- ler utformningen av det konstitutionella fördraget kan försvara bris- tande förankring och stöd i riksdag med att det är personliga uppfattningar som man därmed för fram. Man måste kunna förutsätta, både från och från mottagarkretsens sida, att de uppfatt- ningar som den företrädare för fram i diskussioner med de övriga medlemsstaternas företrädare inte bara är personliga upp- fattningar utan faktiskt uttrycker de ståndpunkter som som medlemsstat intar. Statsministern och utrikesministern kan mot denna bakgrund inte undgå kritik för bristande samråd och förankring i denna fråga. granskade utskottet bl.a. frågor med anknytning till EU-arbe- tet (bet. 2003/04:KU10). Beträffande handlingar som betecknas som non- paper anförde utskottet bl.a. följande (s. 93). Beteckningen non-paper har betydelse endast i förhållande till dem som handlingen riktar sig till. När det gäller att i EU-kretsen lägga fram tankar och idéer måste i princip samma krav på förankring i riks- dagen anses gälla, oavsett om tankarna eller idéerna läggs fram munt- ligt eller i form av skriftliga handlingar, och för skriftliga handlingar oavsett deras beteckning. granskade utskottet justitie- och miljöministrarnas agerande i (bet. 2006/07:KU20 s. 104 f.). I miljöministerns fall konstate- rade utskottet att miljöministerrådet i fråga skulle handla om bl.a. uppfölj- ning av en konferens, och eftersom frågan om ett EU-mål för koldioxidutsläpp inte fanns på dagordningen förelåg inga krav på samråd om detta. Utskottet noterade att miljöministern hade varit oförhindrad att till kommunicera sin uppfattning om vilken ståndpunkt Sve- rige skulle inta i fråga om målet för koldioxidutsläpp. granskade utskottet regeringens information till i EU-frågor (bet. 2008/09:KU10 s. 89 f.). Utskottet genomförde en kartlägg- ning och analys av regeringens information till och samråd med i syfte att bedöma om regeringen uppfyller regeringsformens och riksdags- ordningens krav. Utskottet betonade att den grundlagsstadgade informations- skyldigheten bl.a. får anses innefatta att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor till . Vidare framhöll utskottet i sitt ställningstagande bl.a. följande. Utskottet anser alltjämt att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgår ifrån att regeringen beaktar att sådana situationer kan uppstå och förutsätter att sådana ståndpunkter då återförankras i riksda- gen. granskade utskottet regeringens samråd med EU-nämn- den i vissa frågor (bet. 2009/10:KU20 s. 25 f.). Med anledning av gransk- ningen anförde utskottet bl.a. följande. Utskottet erinrar inledningsvis om att ändamålet med reglerna om sam- råd och information mellan regeringen och är att får ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till för vårt land viktiga och bindande beslut. Det är inte tillräckligt att inflytande utövas endast genom kontroll i efterhand. I sina tidigare uttalanden har utskottet betonat att den grundlagsstad- gade informationsskyldigheten får anses innefatta bl.a. att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor för . Utskottet har tidigare även påtalat att bris- tande rutiner inom inte är godtagbart som grund för otillräckligt samråd med avseende A-punktslistor. Genom en skrivelse som sändes till begärde utskottet bl.a. svar på följande fråga. Har det av finansministern eller /11 vid eller i anslutning till något Ekofinmöte eller något informellt Ekofin- möte framförts att eller borde ha lämnat in en begäran om finansiellt stöd från EU? Och, om så är fal- let, har regeringen informerat eller samrått med i denna del och hur, har i så fall informationen eller sam- rådet sett ut? Om regeringen inte har informerat eller samrått med , vilka är skälen till detta? Som svar översändes en promemoria som har upprättats inom (bilaga A1.2.2). Av svarspromemorian framgår att finansministern inte har framfört någon sådan ståndpunkt vid något Eko- finmöte eller informellt Ekofinmöte, eller i samband med de frukost- och lunchöverläggningar som hållits i finansministerkretsen i anslutning till dessa möten. Granskningen föranleder inget uttalande från utskottet. 1.3 agerande i fråga om en konsekvensbedömning I en anmälan som kom in till , bilaga A1.3.1, begärs att utskottet granskar beredningen av ett ytt- rande från , speciellt med avseende på kostnadsberäk- ningarna. Av anmälan framgår att socialförsäkringsutskottet i slutet av /11 övervägde att genom ett utskottsinitiativ föreslå kamma- ren ett tillkännagivande om behovet av förändringar i sjukförsäkringsreg- lerna. Av anmälan framgår även att i samband med att ett förslag till utskottsinitiativ var på remiss till olika instanser lämnade ett yttrande till . Enligt anmälaren hade något sådant yttrande inte efterfrågats. I yttrandet från lämnades bedöm- ningar om de övervägda regelförändringarnas kostnader som på ett bety- dande sätt översteg de kostnadsberäkningar som hade tagits fram av socialförsäkringsutskottets kansli. Till grund för granskningen har bl.a. legat en redogörelse från finansutskot- tets kanslichef, bilaga A1.3.2, samt en promemoria från Socialdepartemen- tet, bilaga A1.3.3. beslut om yttrande från finansutskottet beslutade socialförsäkringsutskottet att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över ett förslag till utskottsinitiativ om tillkännagi- vande om vissa ändringar i sjukförsäkringen. inkom till finansutskottet en promemoria från Socialde- partementets socialförsäkringsenhet (bilaga A1.3.4). I promemorian anges bl.a. att enheten har ombetts att lämna en konsekvensbedömning av de punkter som föreslås i förslaget till utskottsinitiativet. Av en redogörelse från finansutskottets kanslichef (bilaga A1.3.2) som begärde framgår att kanslichefen som ett led i beredningen av ärendet i finansutskottet efterfrågade ett underlag från som skulle kunna användas som grund för att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av de olika delarna i förslaget till utskottsinitiativ. Kanslichefens önskemål framfördes per telefon till budgetchefen på . Skälet till att en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av förslaget till utskottsinitiativ efterfrågades var att det underlag som dittills hade tagits fram, av socialförsäkringsutskottets kansli, var begränsat av vissa antagan- den; bl.a. saknades bedömning av hur förslagen skulle kunna slå på statens inkomster. En komplettering av socialförsäkringsutskottets kanslis beräk- ningar med ett underlag från bedömdes av kanslichefen leda till ett mer fullständigt beslutsunderlag för finansutskottet. Därtill bedömde kanslichefen att det fanns en risk för att ärendet skulle kunna försenas om inte det nämnda underlaget fanns tillgängligt inför den plane- rade föredragningen i ärendet . Mot den bakgrunden valde kanslichefen att själv ta initiativ till att begära ett underlag. yttrade sig finansutskottet (yttr. 2010/11:FiU7y) till social- försäkringsutskottet. I finansutskottets yttrande hänvisas bl.a. till ett under- lag från och de bedömningar som lämnas i detta underlag (s. 4 f.). Vidare framgår det av finansutskottets yttrande att det finns stora skillnader mellan socialförsäkringsutskottets kanslis och Social- departementets bedömningar av de ekonomiska konsekvenserna av de ändringar i sjukförsäkringen som behandlas i utskottsinitiativet. Enligt socialförsäkringsutskottets kanslis beräkningar skulle ändringarna medföra ökade sjukpenningsutgifter med , och enligt underlaget från skulle ändringarna medföra årliga kost- nadsökningar om ca . Övriga beredningsåtgärder från socialförsäkringsutskottet