bet · H001NU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Även anslaget Institutionens strategiska kompetensmedel m.m. (1:3) tillförs ökade medel med anledning av förslagen i nämnda forsknings- innovationsproposition. Anslaget föreslås öka med 2013. Ökningen innebär dels en generell förstärkning av anslaget, dels en specifik satsning på ett nytt om processutveckling och katalys. Regeringen avser att stärka medlen för industriforskningsinstituten inom RISE:s strategiska kompetensutveckling och att inrätta ett om processutveckling och katalys. kan bl.a. baseras på kompetens från tidigare verksamhet i . Utskottet vill även i denna del framhålla den nationella innovationsstrategi som regeringen har beslutat. Strategin innebär, som tidigare nämnts, ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga samt bidrar till goda förutsättningar för innovation. Beredning pågår också av de förslag som har avlämnat. I motionerna 2012/13:N341 (V), 2012/13:N365 (S) och 2012/13:N400 (MP) förordas ökade insatser när det gäller den statliga kapitalförsörjningen. Utskottet vill med anledning av dessa förslag framhålla den reform som pågår på området. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden verkställer regeringen sammanslagningen av och så att ett gemensamt bolag kan vara etablerat . Det nya bolaget kommer att svara mot det särskilda behov som finns beträffande marknadskompletterande finansiering bland innovativa tillväxtföretag i tidiga skeden. Regeringen aviserar också i budgetpropositionen att den avser att påbörja arbete med att vidga investeringsmandatet för såväl som för att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar. Vidare aviseras att regeringen, i syfte att öka det privata engagemanget för riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden, avser att undersöka förutsättningarna för saminvesteringar mellan statligt och privat riskkapital. När det gäller förslag om ökade medel till anslaget Turistfrämjande (1:7) som förordas i motionerna 2012/13:N302 och 2012/13:N365 (båda S) noterar utskottet att en anslagsförstärkning har gjorts . Denna förstärkning, tillsammans med näringslivets medfinansiering, har fått positiva effekter för den internationella marknadsföringen av som turistland. Bland annat har bolaget etablerat tre nya utlandskontor på marknader som bedöms ha tillväxtpotential. Regeringen föreslår också en tillfällig ökning av anslaget med de kommande två åren. I motionerna 2012/13:N205 och 2012/13:N341 (båda V) förordas riksdagsuttalanden om fri programvara. Frågan har behandlats av utskottet och avstyrkts av vid ett flertal tidigare tillfällen. Enligt vad utskottet känner till har inget nytt framkommit i frågan som medför att något annat ställningstagande bör göras . Förslag om ökade insatser för exportfrämjande verksamhet framförs i motionerna 2012/13:N365 och 2012/13:N385 (båda S) samt i motion 2012/13:N341 (V). Utskottet vill med anledning av förslagen framhålla att regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter både de små och de medelstora företagens behov. Genom propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265), som beslutade , skapas en mer slagkraftig och effektiv organisation för svenskt export- och investeringsfrämjande. Vidare inordnas uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande i exportråd , som då byter namn till . I övrigt hänvisar utskottet till vad utskottet uttalat i betänkande 2011/12:NU1 om den överenskommelse som gjorts mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna om en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder . Med det som har anförts tillstyrker utskottet anslagen som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 24 Näringsliv (bil. Även de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som har presenterats i budgetpropositionen tillstyrks. De motionsyrkanden som behandlas här avstyrks av utskottet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 6 och 8 samt 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N278 av (S), 2012/13:N289 av och (båda M), 2012/13:N305 av och (båda S), 2012/13:N318 av m.fl. (S), 2012/13:N353 av m.fl. (S) och 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 9. Vår syn på näringspolitikens utformning överensstämmer med den som presenteras i kommittémotion 2012/13:N365 av m.fl. (S) och är en annan än den regeringen och utskottet har. Socialdemokraternas politik har som utgångspunkt att arbete är grunden för vårt välstånd. För att hålla ihop och utveckla krävs att fler har ett jobb att gå till och därmed en egen försörjning. Arbete skapar delaktighet och ger människor frihet och större möjligheter till utveckling. Fler nya jobb och full sysselsättning är därför vår prioritering. För att kunna skapa fler nya jobb behöver en aktiv näringspolitik. Den politik vi förordar förutsätter mer samarbete och gemensamma prioriteringar mellan politik, näring och akademi när det gäller forskning, innovation och utbildning. Genom kontinuerlig utveckling av nya varor och tjänster och smartare produktionslösningar som stärker företagens konkurrenskraft kan både näringslivet och den gemensamma sektorn anställa fler människor. I tider av ekonomisk oro behövs kloka investeringar och åtgärder som leder till nya arbetstillfällen och att befintliga jobb bevaras. En försvagad ekonomi behöver stärkas upp genom att fler människor får arbete. En aktiv näringspolitik ger möjligheter att starta nya företag och befintliga företag förutsättningar att växa. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Det kräver satsningar på innovation och forskning. På så sätt får man fram nya produkter och tjänster som företag kan utveckla. Vi vill arbeta för en modern näringspolitik där kunskap och kreativa idéer står i fokus för människors företagande. Politiken måste ta en aktiv roll, allt kan inte överlåtas till marknaden. Det krävs samhällsinvesteringar för att klara arbetstillfällen och för att stärka svensk konkurrenskraft. Vi kan konstatera att regeringen inte har klarat att göra investeringar som möter dessa behov. näringsliv och akademi tjänar på stabila spelregler som möjliggör investeringar i forskning och innovationer. Behovet av långsiktiga investeringar på forskning och innovationer är stort. Vad många uppmärksammat är att de samlade satsningarna på forskning och utveckling i inte har lett till kommersialisering av nya varor och tjänster i en utsträckning som vore väntad och önskvärd. För att kommersialiseringar av forskning och innovationer ska komma till stånd vill vi bl.a. se över det statliga riskkapitalsystemet och innovationsupphandlingen samt verka för ökad rörlighet för forskare mellan högskolor och näringsliv. Vi föreslår också att det inrättas en marknadskompletterande investeringsfond med inriktning mot hållbara investeringar byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir på så sätt en katalysator för det nya fondsystemet genom att omdisponera tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning. Det behöver också göras en översyn av det statliga riskkapitalsystemet för att utforma stödet så att det befintliga riskkapitalet bättre möter de behov som finns. Slutligen vill vi också lyfta fram behovet av att upprätta en strategi för nationell innovationsupphandling. Sammanfattningsvis förordar vi att uppmanar regeringen att bedriva en näringspolitik med den inriktning som har redovisats här, vidta åtgärder för att forskningsresultat i större utsträckning ska kunna kommersialiseras, inrätta en marknadskompletterande investeringsfond och upprätta en strategi för nationell innovationsupphandling. Därmed blir motion 2012/13:N365 (S) tillgodosedd i berörda delar och den tillstyrks. Det som har anförts ligger för övrigt i linje med vad som lyfts fram i motionerna 2012/13:N265 (S), 2012/13:N305 (S) och 2012/13:N318 (S) i berörda delar. Nyss nämnda motionsyrkanden kan därför avslås av . Även övriga motionsyrkanden som har behandlats i denna del avstyrks. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 9 samt 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N278 av (S), 2012/13:N289 av och (båda M), 2012/13:N305 av och (båda S), 2012/13:N318 av m.fl. (S), 2012/13:N353 av m.fl. (S) och 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 6 och 8. Framtidens hållbara samhälle kräver ett hållbart näringsliv och därför en aktiv näringslivs- och industripolitik. De grönas syn på tillverkningsindustrin och dess viktiga roll i omställningen till ett hållbart samhälle presenteras i motion 2012/13:N400 av m.fl. (MP) och sammanfaller med min syn på industripolitikens inriktning. Det är industrin tillsammans med tjänsteföretag som ska producera de varor och tjänster som ett grönt hållbart samhälle kräver; många företag har kommit långt och är världsledande inom sina områden. Väldigt mycket återstår dock att göra för att det svenska näringslivet fullt ut ska ta till vara den potential till nya jobb, produkter, metoder och företagande som omställningen till ett hållbart samhälle både kräver och erbjuder. Det som framför allt saknas är ett politiskt ledarskap och en samlad strategisk satsning för nya hållbara jobb i . Näringslivet och svensk industri är också beroende av samhället runt omkring. De behöver en kreativ miljö där människor trivs och dit arbetskraft med rätt kunskaper gärna flyttar. Goda kommunikationer, attraktivt kulturutbud och fungerande samhällsservice är också av väsentlig betydelse. Andra viktiga förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv är ett stabilt makroekonomiskt klimat med en fungerande stabiliseringspolitik, ett fungerande rättsväsen där marknadens aktörer har tilltro till ingångna avtal och en fungerande offentlig administration med låg grad av korruption. Med ett litet exportberoende land som som bas är svenska företag också mycket beroende av öppna marknader och fungerande och rättvis handel. Behoven av infrastruktur, kapital och utbildning har diskuterats mellan näringsliv, fackliga organisationer och offentliga aktörer, vilket skapat samsyn och dynamik. Omställningen till ett grönt hållbart samhälle där företag kan växa och nya jobb skapas kräver mer av förståelse, samarbete och dialog och mindre av konflikt. Industri, tjänsteföretag och politiker måste dra åt samma håll och gemensamt hitta synergier. För som industrination är samverkan mellan politik och näringsliv en viktig framgångsfaktor. Offentlig upphandling ska också spela en viktig roll i att driva fram nya produkter och tjänster som sedan kan exporteras. Små, medelstora och stora företag bör få bättre möjligheter att utvecklas och växa. De allra minsta företagen, enpersonsföretagen, behöver bättre möjligheter att göra sina första anställningar och småföretag behöver stöd att utveckla innovationer och hjälp med investeringsvilligt kapital för att ta klivet till nästa nivå. behöver stöd att bredda sig för att nå nya kunder och nya marknader och få i gång eller konsolidera sin forsknings- och utvecklingsverksamhet. De största företagen behöver långsiktiga och pålitliga spelregler, konkurrenskraftiga skattevillkor och samarbeten med andra stora aktörer, exempelvis offentliga institutioner, för att kunna göra breda och massiva investeringar som både de och samhället gynnas av. Offentliga satsningar på forskning och utveckling är av väsentlig betydelse för näringslivets utveckling. För att skapa större utväxling av forskningsmedel måste kopplingen mellan universitetsforskningen och utvecklingen av innovationer, produkter och tjänster bli avsevärt bättre. Som påpekas i motion 2012/13:N400 (MP) skulle innovationsupphandlingar ge ett direkt och påtagligt tillskott till innovationsinvesteringarna i . bör därför uppmana regeringen att skyndsamt återkomma med förslag till en lagreglering liknande den har föreslagit. Regeringen bör också ge relevanta myndigheter i uppdrag att arbeta med innovationsupphandling. Det är möjligt att skapa ett hållbart samhälle, och industrin är en viktig del i den omställningen. Vidare bör uppmana regeringen att inleda en dialog med industriföretagen. Regeringen bör ta initiativ till ett långsiktigt samtal med svenska industriföretag om det hållbara samhället, svensk konkurrenskraft och nya jobb. Flera viktiga frågor bör stå på dagordningen. Frågor om att skapa samsyn kring de utmaningar samhället står inför och hur de långsiktiga målen ser ut bör lyftas fram. Angelägna frågor är även hur skatter, infrastruktur, forskning och utveckling samt energiförsörjning kan stödja industrins konkurrenskraft och bidra till en grön omställning. Med hänvisning till det anförda förordas att uppmanar regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag har angett när det gäller innovation och upphandling samt en industridialog om hållbar utveckling, konkurrenskraft och nya jobb. Med ett sådant tillkännagivande blir motion 2012/13:N400 (MP) tillgodosedd i berörda delar och tillstyrks. De övriga här aktuella motionerna avstyrks i motsvarande delar. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N289 av och (båda M) och 2012/13:N353 av m.fl. (S) samt 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N278 av (S), 2012/13:N305 av och (båda S), 2012/13:N318 av m.fl. (S), 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 6 och 8 samt 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 9. Politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxt liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxt. Det finns ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata, och utmaningen ligger inte i fördelningen av resurser utan i att få resurser att växa till. Skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Målsättningen är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt, där återigen står som en stark industri-, innovations- och kunskapsnation. Min och syn på näringspolitikens inriktning och utformning sammanfaller i stora delar med regeringens. Till skillnad mot vad utskottet anser menar jag att det mot bakgrund av några av de här aktuella motionerna finns anledning för att göra vissa tydliggöranden. Jag delar uppfattningen i motion 2012/13:N353 (S) att bör uppmana regeringen att kartlägga basindustrins villkor och utveckla branschprogram ur ett internationellt perspektiv. Den svenska basindustrin har stor betydelse för ekonomi och tillväxt. Landets basindustri, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, är av största vikt för vår tillväxt och vårt välstånd. Det handlar om en ledande exportbransch som står för en stor del av den svenska exporten. Alltför ofta skyms industrierna av tjänstesektorn. har historiskt haft en mycket god tillgång till billiga råvaror, billig energi och välutbildad arbetskraft, vilket har varit avgörande för den starka ställning som industrin har globalt. För många orter i skogslänen och i andra delar av landet är basindustrin mycket viktig för sysselsättningen. För en fortsatt positiv utveckling är vissa regioner beroende av en stark basindustri. Basindustrins framtida villkor är avgörande för hur kan konkurrera internationellt. Jag vill i detta sammanhang även framhålla att forskning och utveckling är ett område som fortsättningsvis behöver prioriteras. Utan vår inhemska industri skulle förlora avancerade arbetstillfällen inom detta område. Samverkan mellan industriforskningsinstitut och regionala industrier behöver säkras och stärkas och det är nödvändigt att utveckla spetskompetensen inom områden från ekologi och miljövård till materialteknik. Industrierna måste även ha tillgång till en god infrastruktur. För att behålla och utveckla den svenska basindustrin är det avgörande att vi har ett fungerande väg- och järnvägsnät som motsvarar industrins behov samt ett utvecklat flyg. Det ska gå snabbt och vara billigt att växla transportsätt. För att möta framtidens arbetsmarknad inom basindustrin behöver kvalificerad arbetskraft. Utbildningsinsatser måste utformas så att studenternas kunskap och kompetens motsvarar kraven från den alltmer tekniska basindustrin. För att basindustrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden behöver förutsättningarna kartläggas och branschprogram utvecklas i ett långsiktigt perspektiv. Behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat lyfts fram i motion 2012/13:N289 (M). Jag delar motionärernas uppfattning att bör tillkännage för regeringen att den ska verka för ett friare företagsklimat med mindre byråkratiskt krångel och att en entreprenörsanda bör genomsyra hela det svenska utbildningssystemet samt att kompetensförsörjningen bör säkras och lärlingsutbildningen utvecklas. Företagen är en central del i det svenska samhället. Genom välmående företag kan ett starkt byggas där alla människor har ett jobb att gå till och kan känna en social trygghet. Det är därför en självklarhet att fortsatt arbeta för en förbättring av företagens villkor. Det är av väsentlig betydelse att gynna och stimulera det som i grunden bär upp den svenska ekonomin. En stor majoritet av största företag grundades för över ett halvt sekel sedan. Fler företag måste startas för att ska kunna utvecklas som nation. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer. Ett viktigt led i att skapa ett där egenföretagande snarare är en regel än ett undantag är att låta en entreprenörsanda genomsyra hela utbildningssystemet. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med fler och bättre företag får vi ett levande , där fler människor har ett jobb att gå till. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2012/13:N353 (S) och 2012/13:N289 (M). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N278 av (S), 2012/13:N289 av och (båda M), 2012/13:N305 av och (båda S), 2012/13:N318 av m.fl. (S), 2012/13:N353 av m.fl. (S), 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 6 och 8 samt 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 9. För och mig är arbete för full sysselsättning centralt. Näringspolitikens inriktning är av väsentlig betydelse för hur och var nya arbetstillfällen utvecklas i en globaliserad ekonomi och för byggandet av framtidens välfärd och välstånd. Det är övertygelse att det inte är genom lägre löner och sämre villkor på arbetsmarknaden som framtidens jobb skapas i . Vi vill att vårt land ska utvecklas genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter eller tjänster. Då kan stå starkt, nå målet om full sysselsättning och utvecklas som en kunskapsdriven nation. Det tilltagande globala konkurrenstrycket tvingar att snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Min syn på näringspolitikens inriktning är en annan är regeringens och överensstämmer med vad som anförs i motion 2012/13:N210 (V). Jag anser således att bör tillkännage för regeringen dels att , och bör föras ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna, dels att bör läggas ned och att resurser och arbetsuppgifter föras till andra myndigheter och bolag. Regeringen bör låta utreda formerna för dessa förändringar. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Flera europeiska länder har samlat sitt ägande i statliga investeringsfonder för att möta konkurrensen från de framväxande ekonomierna och för att skydda den inhemska industrin. I möts sådana förslag med att politisk inblandning stör marknadsmekanismerna. I en globaliserad värd kan inte staten förhålla sig passiv och stillasittande se på hur andra länders statligt kontrollerade bolag agerar på världsmarknaden. saknar emellertid en långsiktig strategi för det statliga riskkapitalet och för hur AP-fondernas kapital ska användas. Flera utredningar har noterat att det finns vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till. En annan brist är att det saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser, vilket knappast är kostnadseffektivt. Sammantaget innebär detta slöseri med offentliga medel som risken för inlåsningseffekter är uppenbar. Med ett tillkännagivande i enlighet med det anförda blir motion 2012/13:N210 (V) tillgodosedd i aktuella delar och tillstyrks. Övriga motionsyrkanden avstyrks. , punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i och därmed sammanhängande förslag. 2012/13:N341 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del, 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 17 i denna del, 2012/13:N385 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2012/13:N404 av m.fl. (MP) yrkande 4 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkterna 15, alla i denna del. bildades genom en bolagisering som innebar överföring av vissa verksamheter vid dåvarande myndigheterna och till aktiebolagsform (prop. 2008/09:23, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76). Bolaget bedriver konsultverksamhet huvudsakligen inom transportinfrastruktur. Verksamheten är indelad i tjänsteområden som täcker behov inom transportinfrastruktur från tidiga skeden med transportslagsövergripande utredningar och analyser till projektering, projekt och byggledning samt drift och underhåll. Med ca 1 200 konsulter finns företaget på 37 olika orter i samt i och . Till väsentliga kundgrupper räknas trafikverk, trafikhuvudmän, systemleverantörer, kommuner, kombiterminaler, basindustri och energiföretag. är helägt av staten. Staten har en viktig uppgift att på ett ansvarsfullt sätt värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångar som företag med statligt ägande representerar. Det är väsentligt bl.a. ur ett demokratiperspektiv. I många fall har de statliga företagen sitt ursprung i verksamheter som en gång har byggts upp med offentliga medel.