bet · GZ01KU20 · 2012-06-07 00:00:00 — Anställningsvillkoren reglerades i det politikeravtal som gäller för bl.a. politiskt sakkunniga i . I svarspromemorian påpekas vidare att vid den aktuella tidpunkten fanns det inget som gav anledning att tillägga något utöver vad stabschefen hade informerat om. Det konstateras vidare att det stämmer att stabschefen blog- gade från sin arbetsdator och att de riktlinjer som är tillämpliga är Reger- ingskansliets etiska riktlinjer. Dessa riktlinjer finns på intranät, och nyanställda i departementet får information om riktlinjerna. Utskottet begärde därefter i en skrivelse som sändes till bl.a. svar på ytterligare några frågor. Som svar översändes en promemoria som har upprät- tats inom (bilaga A4.6.3). Av svarspromemorian fram- går att en arbetsgivares beslut att ge en arbetstagare ändrade uppgifter är att betrakta som ett arbetsledningsbeslut och är inte författningsreglerat. Ett sådant beslut kan arbetsgivaren i princip fatta så länge de ändrade upp- gifterna ligger inom ramen för arbetstagarens arbetsskyldighet och åtgär- derna inte strider mot god sed på arbetsmarknaden. Det framgår vidare av svarspromemorian att berät- tade den aktuelle arbetstagaren för arbetsgivaren att han hade använt ett fingerat namn i samband med kommentarer på internet och att arbetstaga- ren då också informerade om att han själv hade raderat profilen, varför inläggen inte längre var tillgängliga. infor- merades arbetsgivaren om att raderade inlägg hade sparats av någon annan och att de åter hade gjorts tillgängliga på internet. I promemorian påpekas att först i det läget stod omfattningen av den aktuelle arbetstagarens aktivi- teter klar för arbetsgivaren och att en diskussion då inleddes med arbets- tagaren om ändrade arbetsuppgifter. Med anledning av den nämnda diskussionen beslutade chefen för att arbetstagaren skulle få ändrade arbetsuppgifter. Beslutet fattades i sam- förstånd med arbetstagaren. Enligt svarspromemorian dokumenterades inte beslutet om arbetstaga- rens uppgifter skriftligt det fattades. Anledningen till detta var att man ville fortsätta diskussionen om arbetstagarens uppgifter. sade arbetstagaren upp sig själv och frågan om skrift- lig dokumentation av beslutet var då inte längre aktuell. Granskningen föranleder inget uttalande från utskottet. 5 Vissa frågor som avser statliga bolag 5.1 Regeringens agerande rörande samgåendet mellan /S I en anmälan som kom in till , bilaga A5.1.1, begärs att utskottet granskar hur regeringen hanterat ett bemyndigande som lämnade regeringen i samband med att och Post A/S gick samman och att utskottet granskar andra ageranden av regeringen som kan ha inneburit ett överskridande av beslut och bemyndiganden. I anmälan anförs att beslutade att godkänna ett samgående mellan /S. bemyndi- gade regeringen att minska statens ägarandel i det samman- slagna bolaget som lägst ned till av rösterna. Vidare anförs att det tecknades ett aktieägarav- tal mellan svenska och danska staten som enligt uppgift innehåller en bestämmelse som förhindrar att svenska staten behåller sin ägarandel i . Ett tilläggsavtal till detta ägaravtal tecknades enligt anmä- larna . I anmälan anförs också att näringsutskottet fick reda på avtalets existens genom att utskottet påbörjade beredningen av det årliga betänkandet om statliga företag. Under beredningen stod det enligt anmälarna klart att det fanns en majoritet, både i näringsut- skottet och i , för att bifalla motionsyrkanden om att återta bemyndigandet för regeringen att minska statens ägarandel i Posten Nor- den AB. majoritet föreslog detta i näringsutskottets betän- kande som justerades . fick näringsutskottet kännedom om avtalen. fick vid sitt sam- manträde information från finansmarknadsminister om aktieägaravtalen. Vid sammanträdet uppgav enligt anmälarna att svenska staten på grund av avtalet skulle bli skadestånds- skyldig gentemot danska staten om motionsyrkandena bifölls. Vidare anförs i anmälan att bemyndigande inte kan ha gett regeringen möjlighet att teckna avtal som skapar ekonomiska förpliktelser av detta slag. Att teckna sådana avtal skulle strida mot regeringsformen. Anmälarna menar att det är svårt för en enskild riksdagsledamot att över huvud taget bedöma sanningshalten i statsrådet utta- lande i och med att avtalen hållits hemliga. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria från Finansde- partementet, bilaga A5.1.2, samt utfrågningar med statsrådet och statsminister , bilaga B2 och B12. Regeringens proposition om samgående mellan posten i och Regeringen föreslog (prop. 2007/08:143) att skulle godkänna ett samgående mellan /S. Samti- digt föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringen att minska statens ägarandel i . I propositionen redogjorde regeringen för att ett samgående mellan de två bolagen skulle förstärka Postens position på en alltmer konkurrensut- satt nordisk marknad. Det fanns därför enligt regeringen starka motiv för ett samgående. Vidare ansåg regeringen att det var viktigt att det skulle finnas en rörelsefrihet för staten att delta i förändringar i det nya postbola- get. Det kunde gälla t.ex. nya strukturaffärer, nyemissioner eller en börsno- tering av bolaget. Den avsiktsförklaring som tecknades mellan huvud- ägarna till de båda bolagen innebär att en börsnotering kan påkallas fr.o.m. det femte året från samgåendets genomförande. Den svenska staten har enligt samma avtal en möjlighet att välja om den vill delta i en sådan ägarbreddning. Regeringen ansåg därför att den borde få medgi- vande att minska statens ägarandel ned till av röstinfly- tandet. Regeringen föreslog denna nivå eftersom den innebär att staten kan förhindra beslut bland ägarna som kräver kvalificerad majoritet, bl.a. änd- ringar av bolagsordningsbestämmelser om verksamhetsföremål. Vidare framgår av propositionen att den svenska staten skulle komma att äga och Post nuvarande ägare av akti- erna i det sammanslagna bolaget. Eftersom aktierna hade olika rösträtt skulle den svenska statens andel av rösterna uppgå till . Post huvudägare, den danska staten och S.a.r.l. (CVC) skulle inneha av rösterna. Personalen i de båda bolagen skulle erbjudas att förvärva aktier motsvarande av kapitalet och av rösterna i det sammanslagna bolaget. De anställa i Posten skulle således erbjudas att köpa en del av den svenska statens aktier. Därefter skulle den svenska statens andel av kapitalet i det sammanslagna bolaget uppgå till . tillstyrkte i betänkande 2007/08:NU13 regeringens förslag till samgående och att regeringen skulle bemyndigas att minska statens ägarandel till lägst av rösterna i det sammanslagna bolaget. Utskottet såg i samband med frågan om en framtida börsnotering av det sammanslagna bolaget samgåendet som ett sätt att bana väg för ett pluralis- tiskt ägande. Utskottet underströk att bemyndigandet för regeringen skulle gälla en minskning av statens ägande som lägst ned till av rös- terna i det sammanslagna bolaget, vilket gav staten kontrollerande makt över bolagsordningen, och därmed ett dominerande inflytande. Förslaget till riksdagsbeslut löd: godkänner ett samgående mellan (publ) och Post A/S och bemyndigar regeringen att minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget. Under näringsutskottets beredning av ärendet meddelade statssekreterare att det fanns en klausul om att riskkapitalbolaget skulle kunna gå ur det sammanslagna bolaget till marknadspris. Därför fanns en möjlighet till börsintroduktion . På en fråga om varför det i avsiktsförklaringen talades om en börsintroduktion , medan det i propositionen angavs att en börsnotering kunde påkallas fr.o.m. det femte året från samgåendet gjorde statsekreteraren följande för- tydligande: Det är först fr.o.m. det femte året som en av ägarna kan kräva en börsnotering, men en sådan kunde bli aktuell tidigare om alla ägare var ense om att det bör ske en börsnotering. I en reservation (S, V, MP) föreslogs att skulle avslå regering- ens förslag. beslutade enligt näringsutskottets förslag (rskr. 2007/08:253). betänkande 2010/11:NU7 om statliga företag I betänkande 2010/11:NU7 behandlades bl.a. ett par motionsyrkanden om att skulle återkalla det bemyndigande som lämnade om att regeringen får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i . Utskottet ansåg att reger- ingens planer på en börsintroduktion av inte borde verkställas och föreslog därför att skulle återta regeringens bemyndigande att ytterligare minska statens ägarandel i Posten ned till lägst av rösterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut i den delen löd: återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget (bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). I en reservation (M, FP, C, KD) föreslogs att motionsyrkandena skulle avslås. Av protokollet från näringsutskottets sammanträde (prot. 2010/11:24) framgår att bl.a. finansmarknadsminister lämnade information till utskottet om aktieägaravtalet mellan svenska sta- ten och danska staten rörande . behandling av näringsutskottets betänkande om statliga företag beslutade enligt näringsutskottets förslag till beslut (rskr. 2010/11: 190191). I debatten i kammaren anförde (S) bl.a. följande: Utskottets ordförande meddelade delar av utskottet att ett aktieägaravtal mellan den svenska staten och den danska staten som har varit hemligt för utskottet innehåller paragrafer som står i strid med förslaget till beslut från majoriteten i utskottet. Mot den bakgrun- den kallades utskottet till ett möte med finansmarknadsminister . Vid mötet framkom att regeringen för utskottet hade hemlighållit ett aktieägaravtal från med en paragraf som skulle hindra från att kunna bibehålla sin ägarandel i . , som bereder alla näringsutskottets propositioner och motioner, har inte fått ta del av avtalet. Detsamma gäller utskottets leda- möter. Det är särskilt anmärkningsvärt eftersom behandlingen av betän- kandet hade pågått från . Partierna hade redogjort för sina ståndpunkter och det var klart att det fanns en majoritet som skulle gå på den av S och MP lagda motionen om att ta tillbaka bemyn- digandet att minska ägandet i bland annat . Beredningen pågick ända till då betänkandet justerades. gjorde dessutom regeringen ett tilläggsavtal till det tidigare nämnda aktieägaravtalet för att tillmötesgå den danska regeringen. Inte heller detta avtal blev känt för utskottet. Regeringen har på ett flagrant sätt nonchalerat sin informationsskyl- dighet till näringsutskott och har efter att näringsutskottet justerat sitt betänkande försökt göra gällande att staten på grund av detta förslag till beslut skulle bli skadeståndsskyldig. Vår uppfattning är att om regeringen finner att beslut är ett problem så får man återkomma till . Det får aldrig bli så att regeringen i efterhand ska försöka sätta sig över demokratiska beslut fattade av Sve- riges riksdag. Från detta ska ansvarigt statsråd hålla tassarna borta. Det är kanske därför har strukit sig från talarlistan. I debatten anförde (KD) bl.a. följande: När det gäller aktieägaravtalet håller jag med om att det hade varit bra om utskottet hade fått information tidigare om aktieägaravtalets utform- ning, men egentligen är det inget nytt i detta avtal. Det framgår av både propositionen och betänkandet att det kan komma att bli en börs- introduktion och en nyemission. Det framgår av avtalet och också av både proposition och betänkande att den svenska staten inte behöver sälja aktier. Det gäller fortfarande. Det kan visserligen bli en utspäd- ning om det sker en nyemission, men det ligger i sakens natur. Breddningen av ägandet i handlar om att vi har ett avtal som var mycket tydligt redovisat. Jag håller med om att det hade varit bättre om utskottet tidigare hade fått utförlig information om detta, men det ändrar inget i sak i förhållande till vad som står i propositio- nen och i det betänkande som utskottet behandlade under förra mandat- perioden. (MP) anförde bl.a. Just frågan om har, som tidigare påpekade, varit uppe i utskottet även efter det att vårt betänkande justerades. Vi diskuterade detta . Då blev det tydligt för regeringen att det fanns en riksdagsmajoritet emot att sälja Posten. Då borde regeringen rimligtvis ha agerat om den upplevde att detta var ett problem. Det var en ovanligt mellan den första gången ärendet togs upp och justeringen av betänkandet. Trots att det var så kom reger- ingen först efteråt och meddelade utskottet att det förelåg vissa problem med det yrkande som hade vunnit majoritet i utskottet. Ministern menade att det handlade om att skulle bli skyldigt till avtalsbrott. Det var helt nya uppgifter för . Vi har inte informerats om innehållet i det här aktieägaravtalet tidigare på just den punkt som det här handlar om, nämligen frågan om en nyemission. Det står i den pro- position som regeringen lade fram 2007/08, som refererar till det avtal som skrevs då, att det kan bli aktuellt med nyemissioner. Men det står också att den svenska staten enligt samma avtal har en möjlighet att välja om den vill delta i sådan ägarbreddning. Juristerna på var också tydliga med att det förhöll sig på det sättet. Den delen av avtalet som gör skyldigt att delta i en nyemission av aktier vid en eventuell börsintroduktion fanns inte 2008, utan den kom till 2009 utan att informerades om det. Det är anmärknings- värt att inte har fått den här informationen då avtalet tecknades eftersom det är en väsentlig information. förhåller det sig dock på det sättet att en aktualisering av avtals- brott inte kan bli aktuell förrän tidigast . Vi i oppositionen har därför valt att stå fast vid det förslag till riksdagsbeslut som vi lade fram när vi justerade betänkandet. Om det skulle vara så att regeringen upplever att detta beslut är ett problem som kan innebära att man kan bli skyldig till avtalsbrott eller att man blir tvungen att förhandla om avtalet och det misslyckas utgår vi ifrån att regeringen återkommer till oppositionen för att föra diskussioner om hur man kan utforma ett nytt bemyndigande som i så fall kan lösa det problemet. Vi utgår också ifrån att vi vid det tillfället har lite mer än minus på oss att diskutera saken. I en replik till anförde bl.a. När det gäller Posten finns inga förslag om att sälja Posten. Det finns inte på en skala. Vad det handlar om är att det finns ett avtal som innebär att svenska staten har medgivit att danska staten ska få börsin- troducera sin del. Vi behöver inte sälja någonting av den svenska Posten. När det gäller Posten är det underligt att höra regeringspartiernas repre- sentanter säga att de inte har för avsikt att sälja någonting och att de inte behöver sälja någonting. Därför ställer jag mig frågande till varför man över huvud taget ska ha ett bemyndigande att sälja någonting. Det är bra, tror jag, om bemyndigandena är utformade så som regeringen önskar och avser att agera. Annars skapar det stor osäkerhet. Då är det väl alldeles utmärkt att vi har möjlighet att i fatta beslut om att bemyndigandet ska återtas. Det borde rimligtvis även rege- ringspartiernas representanter kunna rösta för. I debatten anförde (FP) bl.a. När det gäller har redan under förra man- datperioden givit sitt tillstånd att minska ägandet till som lägst i samband med samgåendet mellan mark. När det gäller frågan om en framtida börsnotering av såg utskottet samgåendet som ett sätt att bana väg för ett plura- listiskt ägande. En börsnotering skapar likviditet för bolaget och kan underlätta eventuella framtida strukturaffärer. Utskottet och underströk också att det bemyndigande som då gav avsåg en minskning av statens ägande till lägst av rösterna i det sam- manslagna bolaget, vilket ger staten fortsatt makt över bolagsordningen och en dominerande ställning. Allt var känt i propositionen, allt beskrevs i både förarbetena och betänkandet, och en del av dem som då var med i utskottet är med även i debatten här . Det finns inga överraskningar, tillägg eller förändringar som påverkar den svenska biten av affären. Tyvärr, herr talman, tar oppositionen nu på sig ett ganska tungt ansvar. Det kon- traktsbrott som den svenska staten kommer att göra sig skyldig till, om oppositionen får sin vilja igenom, kommer att skada som avtalspartner, vilket vi fått höra, och risken är överhäng- ande att det kommer att kosta oss ett antal miljoner i skadestånd till den andra parten, Posten . Hur många miljoner det blir vet vi inte. Detta borde ha kunnat undvikas. Det ska tilläggas att svenska staten i och med detta avtal inte heller är tvingad att sälja en enda aktie. Vi har inga som helst sådana skyldig- heter, men nyemission är en möjlig och trolig väg, vilket är kommuni- cerat . I en replik till anförde bl.a. följande. Det är också märkligt att inte på något sätt tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen inte har informerat näringsutskottet om det aktieägaravtal som föreligger avseende . Man försöker nonchalera den frågan, i stället för att ta kritiken på stör- sta allvar. Jag har tidigare inte varit med om att en regering har suttit med ett aktieägaravtal som man inte har informerat utskottet om under bered- ningen. Normalt sett får man ta del av den typen av hemliga hand- lingar och kan läsa dem på plats i utskottet. Men i det här fallet har man inte fått den möjligheten. Dessutom har regeringen under vår bered- ning skrivit ett tilläggsavtal utan att informera utskottet. Det enda säger här i kammaren är att oppositionens förslag riskerar att göra svenska staten skadeståndsskyldig. Det tycker jag är helt fantastiskt! Jag vill säga det en gång till: Det är helt otro- ligt, när vi har två demokratiska stater som äger gemensamt, att den ena parten skulle driva en skadeståndsprocess mot den andra. Hur ser då det ägandet och samarbetet ut ? Jag ser detta bara som ett slag i luften. I en replik till anförde bl.a. följande. Beträffande informationen om avtalen: Hela utskottet har instämt i att informationen från regeringssidan kunde ha varit bättre. Det kan den alltid bli. Den kritiken finns alltid. Jag tycker också att det är på sin plats att säga: Ja, den kunde ha varit bättre. Men, , den här informationen fanns redan under förra mandatperioden när förarbetet och propositionen förelåg och när betän- kandet klubbades igenom här i . All information har funnits förutom en sak. Det gäller det tilläggsavtal som sade tecknades där ger jag honom rätt. Men det tilläggsav- talet rör enbart danska förhållanden, alltså danska posten i . Det ska erkännas, men det har inget över huvud taget med vårt avtal att göra. anförde i en replik till bl.a. följande. Jag noterar att det i fråga om var ett aktieägaravtal som slöts efter det att hade behandlat frågan senast, . Det avtalet fick vi inte heller ta del av. Det handlar alltså om dels det avtalet, dels det tilläggsavtal som tecknades . Det är oerhört anmärkningsvärt, framför allt eftersom det handlar om legitimitet, att vi som riksdagsledamöter och majoritet naturligtvis alltid har det sista ordet i sådana här frågor. Därför ska man inte komma och påstå vilket jag menar att man har gjort, vilket också har varit tydligt i medierna att ansvariga stats- råd har sagt att det kan bli skadstånd om vi fattar ett demokratiskt beslut i riksdag. Det är uppseendeväckande, i synnerhet när regeringen inte har informerat om att det kunde föreligga en sådan risk medan utskottet har behandlat frågan. Det är oerhört anmärkningsvärt. Jag har aldrig varit med om att något sådant har hänt tidigare. Det är möjligt att det har gjort det längre tillbaka i tiden. Men något sådant har i varje fall inte inträffat så länge jag har varit med i , . Det tycker jag är oerhört anmärkningsvärt. Jag skulle önska att kunde vara lite tydligare i sin kritik mot regeringen på den här punkten i stället för att vara så undanglidande när vi hade ett utskotts- sammanträde och diskuterade detta med ansvarig minister. Regeringens redogörelser för behandlingen av skrivelser Regeringen har redovisat behandlingen av näringsutskottets betänkande 2007/08:NU13 i sina redogörelser för behandlingen av skrivelser. I regeringens skrivelse 2008/09:75 Redogörelse för behandlingen av riks- dagens skrivelser till regeringen, som överlämnades till , anförde regeringen om samgåendet mellan /S att regeringen beslutade att ett sam- gående mellan (publ) och Post A/S skulle ske genom att aktieägaravtal och kombinationsavtal i huvudsaklig överensstämmelse med förslagen undertecknades. Regeringen bemyndigade chefen för departementet, statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att för statens räkning underteckna aktieägaravtalet och kombinationsavta- let samt att vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra samgåendet i enlighet med vad som följer av avtalen. föras in i bolagsordningen för (publ) eller det gemensamma bolaget efter samgåendet . Motsvarande informa- tion lämnades i skrivelse 2009/10:75. I regeringens skrivelse 2010/11:75 Redogörelse för behandlingen av riks- dagens skrivelser till regeringen, som överlämnades till , anförde regeringen utöver vad den anförde i skrivelserna 2008/09:75 och 2009/10:75 att regeringen bemyndi- gade statsrådet , eller den han sätter i sitt ställe, att för statens räkning underteckna tilläggsavtal till aktieägaravtalet. Ärendet angavs vara slutbehandlat. Enligt 9 kap. 8 § första stycket regeringsformen förvaltar och förfogar regeringen över statens tillgångar, om de inte avser myndighe- ter eller i lag har avsatts till särskild förvaltning. I andra stycket anges att regeringen inte får ta upp lån eller göra ekonomiska åtaganden för staten utan att har medgett detta. Av 9 kap. 9 § regeringsformen framgår att beslutar om grun- der för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av visst slag inte får vidtas utan att riksda- gen har medgett det. Motsvarande bestämmelser fanns i regeringsformen i dess lydelse . Enligt 8 kap. 4 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta om försäljning av aktier eller andelar i ett företag där staten har mindre än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, om inte riks- dagen bestämt annat för företaget. Regeringen får enligt andra stycket inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Motsvarande bestämmelser fanns i 26 § lagen (1996:1059) om statsbud- geten som gällde . I förarbetena till budgetlagen (prop. 2010/11:40 s. 152) anges att 8 kap. 4 § motsvarar regleringen i 26 § i den tidigare lagen om statsbudgeten. Av förarbetena till lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220 s. 101 f.) framgår att det inte bara är genom försäljning av aktier som statens röstmajoritet i ett bolag kan påverkas. Det kan även ske exempelvis genom utgivning av konvertibla skuldebrev och riktade nyemissioner. För att ska kunna behålla sitt inflytande över väsentliga ändringar inom den statliga företagssektorn, är det enligt propositionen av vikt att den förbehålls rätten att besluta om alla åtgärder som påverkar statens röst- majoritet i ett bolag. Vidare framgår att Lagrådet påpekade att det förekom- mer emissioner av aktier eller konvertibla skuldebrev vid vilka aktieägar- nas företrädesrätt till teckning bibehålls. I sådana fall påverkas inte statens majoritet i annat fall än om staten underlåter att teckna eller avstår från att utnyttja konverteringsrätten. I fråga om sådana emissioner påkallar enligt propositionen inte bestämmelsen beslut under förutsättning att statens företrädare ser till att statens ägarandel bevaras. Under en lång följd av år har beslutat ett anslag för oförut- sedda utgifter av mer brådskande natur (anslag 1:2 utg.omr. 26), senast i samband med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 26, bet. 20111/12:FiU4).