bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — I () prognos beaktas inte de satsningar på då de vid tillfället för prognosen varken var beslutade eller helt preciserade. ESV konstaterar att till följd av den svagare konjunkturen väntas ett underskott i de offentliga finanserna på av BNP 2012. Även 2013 blir det underskott i det finansiella sparandet. Enligt ESV pekar indikatorerna för utvärdering av överskottsmålet på att det i närtid inte finns något utrymme för ofinansierade reformer. Om reformer i den storleken som regeringen aviserade genomförs skulle det prognostiserade sparandet i offentlig sektor 2013 justeras ned från av BNP till av BNP. I prognos som publicerades konstateras att konjunkturavmattningen påverkar budgetsaldot som visar ett underskott på 2012, 2013 och 2014. ökar lånebehovet med jämfört med föregående prognos. Det beror enligt till övervägande del på att de svagare konjunkturutsikterna beräknas leda till lägre skatteinkomster, främst gällande skatter på kapital. Inkomsterna minskar också på grund av att regeringen föreslagit en sänkning av bolagsskatten . Detta motverkas något av lägre räntebetalningar på statsskulden. Reformförslagen i budgetpropositionen påverkar prognosen med . I prognosen från räknade med reformförslag på . Prognosen bygger vidare på ett antagande om att regeringen kommer att genomföra nya reformer för 2014. Prognosen innehåller däremot inte några försäljningsinkomster . Prognosen för det finansiella sparandet 20122014 redovisas i tabell 2.25. Den svenska ekonomin gick igenom den finansiella och ekonomiska kris som inleddes utan att det uppstod stora underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande. Det goda utgångsläget med ett överskott på av BNP 2008 gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. De offentliga finanserna har stärkts , men till följd av den dämpade ekonomiska utvecklingen och de åtgärder som regeringen föreslår bedömer regeringen att det finansiella sparandet kommer att uppvisa ett underskott både 2012 och 2013. anser utskottet att regeringens ansvarsfulla finanspolitik, som värnat uthålliga offentliga finanser med trygga säkerhetsmarginaler, har gjort det möjligt att föra en politik som både varit inriktad på att möta krisens effekter och på att fortsätta att stärka tillväxtförutsättningarna för fler jobb och minskat utanförskap. Liksom regeringen anser utskottet att svensk ekonomi visat stor motståndskraft mot den negativa globala ekonomiska utvecklingen. De svenska offentliga finanserna är bland de starkaste i EU med ett sparande nära balans och en låg och sjunkande skuldkvot, vilket få andra länder kan visa upp. Enligt utskottet ger denna starka position förutsättningar att även i fortsättningen motverka finans- och skuldkrisens effekter på jobb och välfärd som långsiktiga tillväxtförmåga kan fortsätta att stärkas och fler komma i arbete. Utskottet anser att kombinationen av bräckliga banksystem och sköra statsfinanser i flera euroländer gör att risken för en försämrad utveckling dominerar. Eftersom offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden och försämringar i det ekonomiska klimatet kan slå igenom både snabbt och hårt, delar utskottet regeringens bedömning att det fortfarande finns ett behov av säkerhetsmarginaler framför allt för att kunna föra en mer expansiv finanspolitik vid en fördjupad kris i euroområdet. Liksom regeringen anser utskottet att den låga offentliga skuldsättningen, historiskt låga riskpremier på statspapper och en relativt stor fallhöjd till stabilitets- och tillväxtpaktens underskottsgräns gör att det finansiella sparandet kan tillåtas sjunka ytterligare vid en betydligt svagare utveckling än den som förutses. Att bedöma det finanspolitiska reformutrymmet är en känslig avvägning mellan behovet av att stimulera ekonomin, behovet av säkerhetsmarginaler i händelse av en sämre ekonomisk utveckling och behovet av en långsiktig stabilitet i de offentliga finanserna. Mot bakgrund av utvecklingen av de offentliga finanserna, konjunkturen och behovet av säkerhetsmarginaler anser utskottet att ett reformutrymme på eller av BNP är väl avvägt. Detta är förenligt med utgiftstaken och med att det finansiella sparandet ska återvända till överskott på av BNP när resursläget normaliseras . Även om tillväxten skulle försvagas har således goda förutsättningar att nå överskott på framöver. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns något behov av breda temporära efterfrågestimulerande åtgärder. De högre disponibla inkomsterna ger utrymme för hushållen att öka sin konsumtion. I stället finns det utrymme att vidta ytterligare strukturellt angelägna åtgärder, åtgärder som bidrar till att investera ännu starkare och som stöder konjunkturåterhämtningen. Samtliga oppositionspartier framför, om än i varierande grad, kritik mot regeringens bedömning av utrymmet för reformer i budgeten . Enligt utskottet bottnar kritiken i en mekanisk analys av indikatorerna för överskottsmålet som riskerar att leda finanspolitiken fel. Överskottsmålet låter sig inte utvärderas utifrån enstaka indikatorer utan bör alltid bottna i en samlad bedömning, vilket också framgår av det ramverk för finanspolitiken som regeringen presenterade 2011 (skr. 2010/11:79) och som fick brett stöd i (bet. 2010/11:FiU42, rskr. 2010/11:316). I en samlad bedömning måste t.ex. hänsyn tas till att det i den s.k. sjuårsindikatorn ligger ett negativt BNP-gap för de som gått och ett negativt BNP-gap för de som kommer. Så även om den framåtblickande analysen av överskottsmålet pekar på att det finansiella sparandet ligger under den målsatta nivån , står utskottet bakom regeringens bedömning att detta är motiverat av det rådande konjunkturläget. En med svagt resursutnyttjande och hög arbetslöshet talar enligt utskottet för att det är viktigt att motverka att arbetslösheten blir bestående. En kraftigare förstärkning av det strukturella sparandet 2013 skulle riskera att fördjupa lågkonjunkturen och bromsa återhämtningen 2014. Utskottet noterar också att i det socialdemokratiska alternativet beräknas det strukturella sparandet till av BNP högre jämfört med regeringens bedömning. Även om skillnaden är liten så är finanspolitiken mätt på detta sätt mindre expansiv än den som regeringen föreslår. Att som både Socialdemokraterna och hävda att regeringens politik inte är förenlig med överskottsmålet och att den hotar stabiliteten i svensk ekonomi förefaller märkligt eftersom partierna själva presenterar alternativ som beräknas leda till ett underskott i det finansiella sparandet 2013 som inte skiljer sig nämnvärt från regeringens beräkningar. I termer av finansiellt sparande i offentlig sektor handlar det om 2013. Socialdemokraterna kallar detta för en konjunkturbuffert, vilken ska nyttjas för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. I det sammanhanget kan utskottet inte nog understryka att offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden, vilket inte minst blev tydligt när regeringen reviderade ner prognosen för det finansiella sparandet med mellan den ekonomiska vårpropositionen 2011 och budgetpropositionen som en följd av ökad finansiell oro och en svagare internationell utveckling . Utskottet anser att regeringens bedömning av utrymmet för reformer innebär att det finns säkerhetsmarginaler och utrymme att låta finanspolitiken ackommodera en mer negativ utveckling utan att förtroendet för de offentliga finanserna hotas. Av oppositionspartiernas budgetalternativ utmärker sig Socialdemokraternas på flera sätt. För det första har man inte redovisat inkomsterna . Därigenom blir det oklart vilken skattepolitik som lett fram till den offentliga sektorns finansiella sparande så som det redovisas i motionen. För det andra föreslår de utgiftstak som innebär att budgeteringsmarginalen blir mindre än i regeringens förslag. Det betyder att budgeteringsmarginalen är betydligt lägre än den riktlinje som används för budgeteringsmarginalens minsta storlek. Om konjunkturutvecklingen skulle försämras riskerar detta att de automatiska stabilisatorerna, t.ex. arbetslöshetsrelaterade utgifter, inte kan tillåtas variera fritt under utgiftstaket. Dessutom innebär den lägre budgeteringsmarginalen att det maximala utrymmet för nya utgifter under utgiftstaket fram t.o.m. budgeten 2015 är några få miljarder kronor. Slutligen avvisar Socialdemokraterna en försäljning av de statliga bolag som föreslås i budgetpropositionen, som de tillgodoräknar sig de som regeringen redovisat som sitt beräkningstekniska antagande. Till skillnad från regeringens förslag som riktar in sig på att varaktigt stärka tillväxtmöjligheter och motverka att arbetslösheten biter sig fast innehåller oppositionspartiernas olika budgetförslag förslag som med stor sannolikhet påverkar sysselsättning och tillväxt negativt. Genom att liksom tidigare föreslå höjda skatter på arbete, höjda kostnader för att anställa och höjda bidrag försvagas drivkrafterna för arbete. Regeringen föreslår att bolagsskatten ska sänkas till en nivå strax under genomsnittet i EU. Mot detta står Socialdemokraterna, och som alla redovisar var sitt eget alternativ till regeringens förslag. Socialdemokraterna och föreslår att bolagsskatten sänks men i en mindre omfattning än regeringen, medan föreslår att den höjs. Liksom regeringen anser utskottet att behöver en konkurrenskraftig bolagsskatt som ger goda förutsättningar för jobb och investeringar. Detta blir inte fallet med de tre oppositionspartiernas förslag. vill dessutom ta ut en engångsskatt på vinsterna i landets fyra största banker, vilket utskottet bestämt avvisar. De tre partierna har dessutom fortfarande olika uppfattningar när det gäller centrala inslag i skattepolitiken. Det gäller jobbskatteavdraget som i förlängningen vill avskaffa men som Socialdemokraterna och föreslår ska trappas ned, om än i olika omfattning. vill avskaffa skattereduktionen för hushållstjänster medan och Socialdemokraterna vill ha kvar RUT-avdraget. Socialdemokraterna föreslår dock att taket för skattereduktionen ska halveras. Slutligen vill behålla och utvidga den sänkta restaurang- och cateringmomsen medan och Socialdemokraterna vill höja momsen. Liksom i tidigare budgetmotioner finansierar stora delar av sin politik genom åtgärder som utskottet anser vara oacceptabla. Genom regelskärpningar vill minska asyl- och anhöriginvandringen och räknar genom detta med att göra stora besparingar. Man räknar med 2013 och 2016. En annan betydande finansieringskälla är ett neddraget bistånd där räknar med . Utskottet tar avstånd från politik och det sätt på vilket partiet finansierar sina förslag. säger sig värna starka offentliga finanser, men i konkret politik motsätter man sig systemet med utgiftstak och vill ersätta överskottsmålet med ambitionen att ha balans i de offentliga finanserna. Tillsammans med de förslag om skatte- och utgiftsökningar som är dubbelt så stora jämfört med både Socialdemokraterna och är detta inte trovärdigt. anser vidare att regeringen borde ha fört en ännu mer expansiv finanspolitik under krisen. Med anledning av detta vill utskottet betona att det är tack vare regeringens ansvarsfulla strategi som det nu finns utrymme för tillväxtfrämjande framtidsinvesteringar som nödvändiga säkerhetsmarginaler värnas. Erfarenheterna av statsfinansiella kriser visar på vikten av att det finns tydliga budgetpolitiska mål och restriktioner samt en väl utformad budgetprocess för att bevara förtroendet för de offentliga finanserna. Utskottet ser med tillfredsställelse på det målmedvetna arbete som regeringen har bedrivit för att förbättra det finanspolitiska ramverket och som bl.a. resulterade i regeringens skrivelse för finanspolitiken 2011 (skr. 2010/11:79). Utskottet har tidigare betonat vikten av den breda parlamentariska förankring som finns kring det finanspolitiska ramverket och kan konstatera att sex av åtta partier ställde sig bakom skrivelsen när den behandlades i (bet. 2010/11:42, rskr. 2010/11:316). Utskottet menar att det svenska budgetpolitiska ramverket har visat sig klara krisens prövningar. Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl. Tack vare ramverket är förtroendet för svensk ekonomi och för den svenska staten mycket starkt. Detta innebär att har fler frihetsgrader än andra länder att pröva utformningen av ramverket med bibehållet förtroende. Utskottet delar regeringens bedömning att denna frihet måste användas ansvarsfullt för att förtroendet ska behållas. kan utskottet konstatera att sedan den nuvarande budgetordningen tillämpades första gången har omvärlden förändrats. Det europeiska perspektivet och EU:s roll i budgetsammanhang har förändrats, vilket aktualiserar frågan om regleringen av den svenska budgetprocessen som det internationellt pågår en diskussion om i vilken utsträckning finanspolitiska regler ska innehålla s.k. undantagsklausuler. Utskottet noterar att regeringen mot denna bakgrund dels aviserar en översyn av budgetprocessen, dels vill undersöka om det är önskvärt att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak. För att rusta att klara en allt hårdare internationell konkurrens är det enligt utskottet nödvändigt att investera för framtiden, i infrastruktur och forskning samt i förbättringar av företagens villkor och bostadsmarknadens funktionssätt. Sådana investeringar behövs för att stärka människors välfärd samt för ökad tillväxt och konkurrenskraft. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga trots att underhållet har ökat . Regeringen överlämnade en infrastrukturproposition till . Enligt propositionen ska den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen uppgå till totalt . Utskottet välkomnar denna markant ökade ekonomiska ram för infrastruktur, som ger utrymme för såväl omfattande nyinvesteringar som den största satsningen av järnvägsunderhållet . Utskottet avvisar oppositionspartiernas riktlinjer på detta område som bl.a. innebär större järnvägsinvesteringar finansierade med höjda skatter. och vill dessutom återreglera järnvägen. I detta avseende hänvisar utskottet till den skrivelse som regeringen lämnat om bedömningar av hur utförande av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen bör organiseras (skr. 2012/13:19 Utförande och underhåll av järnväg). Av skrivelsen framgår bl.a. att ett återtagande av drift och underhåll av järnvägen i egen regi skulle vara förenat med stora risker och kostnader. För att nödvändiga satsningar på underhåll och ökad kapacitet ska kunna genomföras så snabbt och effektivt som möjligt framstår det enligt skrivelsen som olämpligt att ta de risker som organisationsförändringar och ändringar i marknadens funktionssätt skulle innebära. Utskottet delar regeringens bedömning på denna punkt. anser att infrastrukturinvesteringar ska finansieras via lån i Riksgälden. Detta betyder att investeringarna skulle undantas från den årliga budgetprövningen, vilket utskottet inte kan ställa sig bakom. Anslagsfinansiering av investeringar bidrar till tydlighet och transparens i budgeten. Utskottet avvisar också Socialdemokraternas förslag om en investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna. Det är visserligen oklart om det är ett kvantitativt mål som motionärerna förordar, men om så är fallet anser utskottet att det går emot tanken bakom den reformerade budgetprocessen där alla typer av utgifter ska kunna ställas mot varandra utifrån ett på förhand bestämt totalt utgiftstak. I förlängningen riskerar öronmärkningar av utgifter, som detta handlar om, att öppna för ökad automatisk uppräkning av utgifterna. Detta minskar utrymmet för olika politiska vägval och minskar omvandlingstrycket. Betydande gränsdragningsproblem uppstår också när det gäller vilka utgifter som ska betraktas som investeringar. Men även om man bortser från gränsdragningsproblemen anser utskottet att ett ensidigt fokus på offentliga investeringar riskerar att leda bort diskussionen från vad som också är väsentligt , t.ex. utbildning och forskning. Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har det genomförts omfattande satsningar för att stärka forskningen i . forsknings- och innovationsproposition (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) gjordes den största satsningen på forskning och innovation . Till följd av den ökade internationella konkurrensen på forskningsområdet välkomnar utskottet att regeringen , genom den nya forskningsproposition som regeringen överlämnade till , vill ta ytterligare steg för att stärka position som ledande forskningsnation (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation). Enligt studier av är bolagsskatten den skatt som bedöms som mest skadlig för tillväxten. Som regeringen skriver i propositionen skulle en oförändrad svensk bolagsskattesats för svensk del kunna innebära att produktionen riskerar att omlokaliseras till mer centralt belägna länder när den ekonomiska integrationen inom EU tilltar. Den svenska bolagsskattesatsen är högre än genomsnittet i och EU. har företag som ingår i internationella företagsstrukturer hittat vägar att reducera sitt skatteunderlag i med hjälp av s.k. ränteupplägg. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om sänkt bolagsskattesats till samt utvidgade ränteavdragsbegränsningar. Vidare är utskottet positivt till regeringens övriga åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för företagande och konkurrenskraft. Det gäller exempelvis investeraravdraget för att stimulera tillgången till kapital i mindre företag, åtgärder för att minska företags likviditetsproblem till följd av sena betalningar samt åtgärder för att fortsätta minska den administrativa bördan för företagen. Socialdemokraterna och vill se lägre sänkningar av bolagsskattesatsen än den som regeringen föreslår medan vill höja bolagsskattesatsen. Samtliga oppositionspartier anser vidare att företagens kostnader för att ha unga anställda bör höjas kraftigt. Dessa alternativa riktlinjer avvisas av utskottet då en sådan ökad skattebörda för företagen riskerar att slå hårt mot sysselsättningen och tillväxten. Delar av oppositionen vill vidare minska ROT- och RUT-avdragen, vilket ytterligare skulle hämma tillväxten. En fungerande bostadsmarknad är ytterligare en viktig grund för människors välfärd samt för tillväxt och konkurrenskraft. Rörligheten på arbetsmarknaden är t.ex. nära förknippad med hur bostadsmarknaden fungerar. har flera åtgärder vidtagits för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Som framgår av civilutskottets yttrande (2012/13:CU1y) har exempelvis snedvridande subventioner avvecklats, byggnadslagstiftningen förenklats och hyresbostadsmarknaden fått nya konkurrensneutrala regler. Trots detta återstår mycket arbete för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens föreslagna åtgärder för att dels öka nybyggnationen, dels utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. Det handlar bl.a. om sänkt fastighetsavgift för flerbostadshus samt åtgärder för att stimulera uthyrning av privatbostäder. Vad gäller oppositionens riktlinjer för bostadspolitiken innebär de, som civilutskottet framhåller i sitt yttrande, i hög grad en återgång till en bostadspolitik som bygger på statliga subventioner snarare än långsiktiga och stabila spelregler för sektorn. vill dessutom återinföra fastighetsskatten. Dessa alternativa riktlinjer för bostadspolitiken avvisas av utskottet. Vidare är förslag i hög grad inriktat på områden som redan har hög prioritet i regeringens och de berörda myndigheternas arbete. Det gäller exempelvis åtgärder som kan öka utbudet av bostäder för unga och studenter. Utskottet vill också uppmärksamma att lagförslagen om ändrade regler för privatuthyrning i budgetpropositionen har remitterats till civilutskottet. Enligt budgetpropositionen väntas förslagen leda till ett ökat antal upplåtelser och därmed till ökade skatteintäkter på totalt ca . Utskottet noterar att regeringen har beaktat denna skattekonsekvens i inkomstberäkningen, som kommer att beslutas av i samband med det s.k. rambeslutet (se punkt 2 i detta betänkande). Vidare noterar utskottet att Socialdemokraterna inte gör någon annan beräkning än regeringen vad gäller inkomster från hushållens skatt på kapital (se tabell 3.3, inkomsttitel ). Utskottet ställer sig bakom regeringens höga prioritering av arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system. Som regeringen framhåller riskerar en finansiell kris att bli mycket kostsam med tanke på att har ett så stort banksystem i förhållande till BNP. Det är därför nödvändigt att regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att säkra den finansiella stabiliteten, bl.a. i form av höjda kapitaltäckningskrav på storbankerna. Därmed minskas risken för att skattebetalarna ska behöva betala för oansvarigt risktagande hos bankerna. Utskottet välkomnar också åtgärder i syfte att stärka konsumentperspektivet på finansmarknaden. Trots att den ekonomiska utvecklingen har varit ogynnsam i omvärlden har den svenska arbetsmarknaden klarat sig relativt väl. Antalet sysselsatta är högre än vid regeringsskiftet och före finanskrisens utbrott . Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar var 265 000 fler i åldersgruppen sysselsatta jämfört med . Inbromsningen i svensk ekonomi och det svaga konjunkturläget 2012 har dock dämpat sysselsättningsökningen . Dessutom tyder framåtblickande indikatorer som t.ex. anställningsplaner och varsel på att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas svagt . Vid sidan av rena konjunkturskäl finns det dessutom fortfarande problem på arbetsmarknaden som behöver åtgärdas. Utskottet välkomnar därför regeringens föreslagna åtgärder för att få fler i arbete och delar regeringens bedömning att fokus bör läggas på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, t.ex. unga och utrikes födda. Ungdomsarbetslösheten är mycket hög, även om en viktig aspekt är att knappt hälften av de unga arbetslösa utgörs av heltidsstuderande som söker arbete. Vidare utmärker sig unga arbetslösa genom att de flesta har relativt korta arbetslöshetsperioder. För t.ex. ungdomar med ofullständiga betyg är emellertid risken större för bestående arbetsmarknadsrelaterade problem. För att komma till rätta med dessa problem har omfattande reformer vidtagits på utbildningsområdet, bl.a. för att minska avhoppen från skolan och öka anställningsbarheten hos dem som går ut skolan. Vidare har socialavgifterna för unga sänkts i syfte att öka arbetskraftsefterfrågan och kompensera för de relativt höga ingångslönerna. Men ytterligare insatser behövs. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i budgetpropositionen föreslår ytterligare åtgärder för att bl.a. motivera och stödja ungdomar att fullfölja sina gymnasiestudier. Utskottet delar regeringens syn om att det bl.a. behövs insatser för att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarna och lärlingsutbildningen för att långsiktigt motverka ungdomsarbetslösheten. Det svaga konjunkturläget motiverar dessutom en tillfällig ökning av utbildningsplatserna. Regeringen föreslår också arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bl.a. en förstärkning av nystartsjobben, ökat förmedlarstöd och studiemotiverande insatser. Det finns också skäl att, vilket regeringen föreslår, permanent öka antalet platser på civil- och högskoleutbildningarna för att möta näringslivets efterfrågan på ingenjörer. Utskottet ser liksom regeringen positivt på de avtal om yrkesintroduktion som ingåtts och bedömer att sådana avtal kan bidra till att underlätta arbetsmarknadsinträdet och minska ungdomsarbetslösheten. Det är också välkommet att regeringen för ytterligare diskussioner om ungdomssatsningar i samverkan med fack och arbetsgivare inom ramen för en jobbpakt.