bet · GZ01CU14 · 2012-03-20 00:00:00 — I och flera andra länder växer det fram olika former av certifieringssystem för byggnader. Vissa system inriktar sig på begränsade variabler i enskilda hus. Andra tar ett bredare grepp kring hela bostadsområden och livsmiljön där. Det finns minst 13 sådana certifieringsmodeller med olika inriktningar. Det är viktigt att modellerna fungerar både för nybyggnation och ombyggnader. har ca 400 byggnader certifierats i . Det är branschen själv som sköter certifieringen genom . Kostnaden för själva certifieringen och företagets egen arbetskostnad kan variera från till . En studie visade att det blir dyrare att bygga en miljöklassad byggnad, men att denna kostnadsökning ansågs uppvägas av vinster på genom att man får lägre energiförbrukning, slipper sanering av skadliga kemikalier, får bättre avfallshantering m.m. Jag anser att det är viktigt att det finns ett certifieringssystem som kan få en bred användning som det är relativt enkelt och begripligt. Systemet måste vara kostnadseffektivt och gälla i alla kommuner. Det är också nödvändigt att certifieringssystemet är anpassat till den svenska lagstiftningen, inte minst till byggregler. Det ger bättre möjlighet till ett myndighetsansvar för efterlevnad och utveckling av systemet. Ett av de certifieringssystem som utvecklats är det svenska systemet Miljöbyggnad. Detta system tar upp både energifrågor, inomhusmiljö, material och kemikalier. Jag anser att regeringen bör ta ansvar för att ett certifieringssystem som får bred användning utvecklas med utgångspunkt i certifieringssystemet Miljöbyggnad. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motion 2011/12:C403 (V) yrkande 10. Regler för kollektivhus, punkt 26 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 15. Boende i kollektivhus kan vara ett bra alternativ för många människor. Det är en boendeform som ger möjlighet till stort inflytande och gemenskap i vardagen. kan denna boendeform utformas på en rad olika sätt när det gäller bl.a. val av upplåtelseform och vad som är gemensamt. Det är angeläget att det lämnas stort utrymme för en utveckling av boendeformen så att olika slags behov och efterfrågan kan tillgodoses. För att underlätta en sådan utveckling behöver det genomföras en genomlysning av de hinder som kan finnas i lagstiftningen för lösningar som är lämpliga i kollektivhus. bör med bifall till motion 2011/12:C403 (V) yrkande 15 som sin mening ge regeringen till känna vad vi ovan anfört om en översyn av villkoren för kollektivhus. Bostadsanpassningsbidrag, punkt 29 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C245 av och (båda MP) yrkande 4 och 2011/12:C337 av (S) yrkande 2 och 2011/12:Fö241 av i och (båda C) yrkande 2. Studenter är en utsatt grupp på bostadsmarknaden eftersom de oftast har svag ekonomi och svårigheter att skaffa en bostad. Detta gäller särskilt för de studenter som har någon form av funktionshinder. Det finns en stor brist på studentbostäder som är tillgängliga och fungerar för dessa studenter. När de kommer till sin studieort blir de inledande svårigheterna därför större än för andra studenter. Vi anser att samhället måste ta ett särskilt ansvar för bostadssituationen för studenter med funktionshinder. De ska ha samma möjlighet att få stöd till anpassning av bostaden som andra funktionshindrade. Stödet till bostadsanpassning prövas och bekostas emellertid av varje enskild kommun. Det innebär en uppenbar risk för att studenten, som ofta är en tillfällig gäst i universitets- eller högskolekommunen, inte prioriteras i detta sammanhang. Vi anser mot denna bakgrund att lagen om bostadsanpassningsbidrag måste ses över så att studenter får en verklig rätt till bostadsanpassning som finansieras av den aktuella kommunen. Det ovan anförda bör med bifall till motion 2011/12:C245 (MP) yrkande 4 som sin mening tillkännage för regeringen. Övriga motionsförslag avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Ju206 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i miljonprogramsområdena. 2011/12:C205 av Arhe Hamednaca (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ljudnivån i förskolan. 2011/12:C208 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av trädgårdar, parker och andra grönområden för människors hälsa och för miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt utveckling av stadsnära skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällskostnaderna för utebliven fysisk aktivitet. 2011/12:C211 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för att mer kraftfullt integrera byggprocessen i klimatarbetet. 2011/12:C212 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett kraftfullt agerande från statens sida för att hävda närservice och det långsiktigt hållbara samhällsbyggandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljökonsekvensbeskrivningar måste föregå etableringar av externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium då man inte tillåter att några nya externa köpcentrum byggs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en långsiktigt hållbar miljö- och klimatsmart handelsstruktur med social hänsyn kan se ut. 2011/12:C213 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera med hänsyn till behovet av större marginaler för den byggda miljön på grund av ett förändrat klimat. 2011/12:C244 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en hälsogaranti för byggd miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en med det uppdrag som beskrivs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som får till uppgift att lägga fram förslag om hur man kan lösa problemen för dem som drabbas av sjuka hus och liknande skador på arbetsplatser eller i andra lokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en fond för att hantera kostnader som uppstår när ansvar ska tas för dem som skadas av ohälsosamma byggda miljöer. 2011/12:C245 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa brister i tillgängligheten i nybyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhället i ökad utsträckning måste ta till vara kunskap hos handikapporganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerande och brister i tillgängligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av hissar. 2011/12:C246 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl ett jämställdhetsperspektiv som ett barnperspektiv ska utgöra grunden i all bostadsplanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bebyggelseplaneringen i ökad grad bör utgå från ett fotgängar- och cykelperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om metoder att stärka kollektivtrafiken i bebyggelseplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till om förebyggande byggande. 2011/12:C247 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstiftning som föreskriver energiaktiva ytmaterial vid nybyggnation och renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om ett mål för solenergi på hustak. 2011/12:C248 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ för ökad trygghet i boendemiljöer. 2011/12:C255 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av . 2011/12:C258 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över byggnadsregleringar för hyresrätter. 2011/12:C263 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverken för industri- och trafikbuller. 2011/12:C264 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hänsyn ska tas till behovet av gemensamma lokaler, fritis och kulturutbud vid planering av boendemiljöer. 2011/12:C268 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av straffavgifter i samband med överträdelser av . 2011/12:C271 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att bevara och utveckla förutsättningarna för trädgårdsodling i städerna. 2011/12:C278 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av en plikt för säljaren att visa resultat från en radonmätning vid försäljning av småhus. 2011/12:C286 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners planarbete. 2011/12:C287 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta boende i husbåt. 2011/12:C299 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av vilka negativa effekter de samlade bostadsregleringarna har för nyproduktion av bostäder. 2011/12:C317 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket kring bostadsbyggande. 2011/12:C337 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av tillgängligheten i ett vidare samhälleligt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av systemet med bostadsanpassningsbidrag. 2011/12:C348 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägenheter som byggs på råvindar bör ges dispens från kravet på hiss ända upp till vindsplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den s.k. parkeringsnormen bör sänkas vid nybyggnation av studentbostäder. 2011/12:C349 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energi- och klimatsmarta renoveringar av bostäder. 2011/12:C352 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energi- och klimatsmarta renoveringar av bostäder och lokaler. 2011/12:C363 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en kortare tidsgräns för när kommunen ska ha startat det nya planarbetet. 2011/12:C368 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av byggregler i fråga om ventilation. 2011/12:C373 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uttag av avgifter för gatukostnader från befintliga fastighetsägare. 2011/12:C381 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tiden för ärendehantering på länsstyrelser och i Regeringsrätten ska omfattas av motsvarande krav på uppstramning som ställs på landets primärkommuner i syfte att åstadkomma en snabbare hantering av ärenden som rör bygglov respektive detaljplaner. 2011/12:C382 av m.fl. (M, C, FP, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygbuller som inte hindrar angelägen stadsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder när och i flygbullerfrågan motarbetar varandra på ett sätt som skadar rättssäkerheten för medborgare, kommuner och företag. 2011/12:C383 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverken för bostadsbyggande, främst för studentbostäder. 2011/12:C392 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att överklaga beslut i plan- och bygglovsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se till att handläggningstiderna förkortas när beslut överklagas i ärenden som inte har prejudicerande karaktär. 2011/12:C397 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av för att stärka den fria etableringsrätten. 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelvägars starkare ställning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om certifiering utifrån Miljöbyggnadsmodellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivhus. 2011/12:C405 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att föreslå lagstiftning och andra åtgärder som underlättar fortlevnad och expansion av icke-kommersiella frizoner i våra städer och samhällen. 2011/12:C410 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nya ska förenklas och förtydligas ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kungörelse om lov och förhandsbesked inte bara ska ske i Post- och utan också på kommunens webbplats. 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bygglovsplikt för antenner och basstationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att i ge utrymme för kommuner att skapa områden med låga strålningsnivåer. 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa regelverken för byggande till de förändrade förhållanden som klimatförändringarna ger upphov till. 2011/12:Fö241 av i och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva frågan om bostadsanpassningsbidrag till elöverkänsliga. 2011/12:So446 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sanktioner ska kunna utdömas vid bristande tillgänglighet. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till offentliga rum och gemensamma utrymmen i samhällsplanering, särskilt av nya bostadsområden. 2011/12:T419 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med lagförslag som stärker den regionala samordningen så att miljöbelastande transporter kan minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska kunna kräva att samhällsbyggare redovisar trafiksnåla transportlösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa bestämmelser i som begränsar detaljhandelsanläggningar i externa lägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i avvaktan på ändringar i lägga ett moratorium mot externa köpcentrum. 2011/12:MJ407 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatlyfta bostäder. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium då man inte tillåter att några nya externa köpcentrum byggs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny lagstiftning ska föreskriva obligatorisk samordning mellan närliggande kommuner vid planering av externhandel. ska vi debattera och besluta om frågor som gäller planering och byggande. Det är ett omfattande och viktigt område.På detta område har vi en ny lagstiftning . Det är en lagstiftning som skulle vara enklare och tydligare och som skulle underlätta för privatpersoner, kommuner och myndigheter. Huruvida det har blivit så återstår att se. Det finns olika uppfattningar om det. Jag återkommer om det i slutet av mitt anförande.Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2, 11 och 16. Vi står naturligtvis bakom samtliga S-motioner, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till dessa.Allt oftare framkommer det kritik om att tillgången till det offentliga rummet krymper när nya bostadsområden eller handelscentrum växer fram. Köpcentrum och omgivande mark ägs numera ofta av privata fastighetsbolag. Det innebär att den enskildes och föreningars möjligheter att föra samtal, informera och argumentera beskärs. Det är viktigt att yttrandefriheten inte kvävs och att människor även fortsättningsvis ges utrymme att i det offentliga rummet få skapa opinion och prata med varandra om viktiga frågor. Det är därför viktigt att man i planbestämmelserna föreskriver dessa rättigheter när det gäller gallerior och köpcentrum.Planering för gemensamma lokaler och möjlighet till ett rikt kulturutbud är också viktigt i byggande och planerande av nya bostadsområden. Vi vill att människor ska känna gemenskap och vi vill att människor ska lära sig av varandra och förstå varandras olikheter och synsätt för att på det viset undvika segregation och isolering i våra bostadsområden. Vi ska i planeringen tänka på åldersstrukturer och etnicitet. Vi ska tänka jämställt, och vi ska framför allt tänka på barnen och på barnens möjligheter att utvecklas och ha ett rikt liv i sitt bostadsområde. Vi måste därför vara extra noggranna vid planeringen och se till att det finns extra utrymmen för olika syften i bostadsområdena.Det blir allt viktigare att vi tänker långsiktigt när vi planerar och bygger bostäder för framtiden. Vi får en allt större andel äldre i befolkningen. Om våra bostäder redan från början vore anpassade till människors villkor genom olika perioder och besvärligheter i livet skulle många kunna bo kvar hemma mycket längre. är många bostäder inte så tillgängliga som de ska vara. Bristen på hissar är stor i många äldre flerfamiljshus. Enligt beräkningar skulle det behövas ungefär 75 000 hissar i de befintliga fastigheterna. Det blir naturligtvis ytterligare ett hinder för gamla människor och för funktionshindrade, och deras bostadsmarknad krymper. I äldre bostäder är det ofta trånga badrum och smala korridorer. Det kan vara höga trösklar och en mängd andra hinder som gör att bostäderna inte har den tillgänglighet vi vill att de ska ha. Vi socialdemokrater tycker och har alltid tyckt att detta är en viktig fråga. Det handlar om jämlikhet. Det handlar om allas rätt till en bra bostad.Herr talman! breder bostadsbristen ut sig över hela landet, naturligtvis främst i de stora städerna, men problemen är stora också ute i landet. I universitetsstäderna är bristen på studentbostäder enormt stor. Många studenter kan inte stanna och studera på den ort där de kommit in på grund av att de inte får tag i bostad. Man bor i campingstugor och källarutrymmen. Det finns till och med de som bor i tält och lekstugor medan de letar bostad för att kunna stanna kvar och studera. Många kan inte stanna kvar utan måste flytta och låta bli sin utbildning.Vi socialdemokrater menar att regeringen har tagit sin hand ifrån bostadspolitiken och i stället överlåtit frågan till marknaden att själv bestämma. ser vi resultatet. Vi har enorma bostadsköer och massor av människor har ingenstans att bo. Ingen kan vara nöjd med det. Till och med regeringen måste väl inse att man har misslyckats kapitalt när det gäller bostadsförsörjningen.Det finns många äldre fastigheter med oinredda vindar som skulle kunna byggas om till små lägenheter för unga och studenter. Reglerna säger att när man bygger om ska man göra det på sådant sätt att alla lägenheter blir tillgängliga. Det betyder att man måste bygga hissar. Att bygga en hiss så att den går ända upp till vindsvåningen innebär stora kostnader. Många fastighetsägare säger att det blir olönsamt, och därför vill man inte satsa på sådana ombyggnationer. Trots det vi säger om tillgänglighet för alla menar vi att det är befogat att ge dispens från kravet på hiss ända upp till vindsvåningen när det gäller lägenheter som är mindre än i fastigheter som kan vara lämpliga för detta. Lägenheterna ska öronmärkas för unga och studenter.Vi måste försöka ta ett ansvar för alla dem som inte har ett eget boende - för unga som inte kan starta sina liv eftersom de inte kan flytta hemifrån och för studenter som ska utbilda sig för att senare få ett bra liv. Vi måste tänka om.Jag ska också säga något om energianvändningen.Mer än 30 procent av energianvändningen går till uppvärmning av våra bostäder. tog 2006 ett beslut under avsnittet god bebyggd miljö om att vi skulle arbeta för att sänka den totala energianvändningen i bostäder till 2020 och till 2050 i förhållande till energianvändningen 1995.Vi socialdemokrater menar att man kan gå längre. Utvecklingen av arbetsmetoder och val av material och produkter går snabbt framåt. Därför menar vi att man kan göra mer. Allt fler företag och branscher inser att arbetet med att hitta bättre och mer effektiva material kan ge konkurrensfördelar. Många strävar efter att bli mer kunniga på att ta fram bra produkter.Därför menar vi att man till 2020 borde kunna minska energianvändningen i stället för 20. Det finns många skäl till det jag sade , men med tanke på hur bostadssituationen ser ut i landet och med tanke på hur många bostadsområden i vårt land som är oerhört nedgångna måste vi rusta upp och renovera. Skulle vi investera i ett projekt för att rusta upp fastigheter som byggdes främst som miljonprogramsområden med energismarta lösningar tror vi inte att det skulle vara svårt att uppnå ett 30-procentsmål. Det är viktigt att komma i gång med dessa upprustningar, och det finns många skäl till det. Inte minst skulle det ge arbetstillfällen till många människor . Vi skulle höja kvaliteten på bostadsområden som är nedgångna, och det skulle i sin tur kunna ge ringar på vattnet så att man får ut enbart positiva saker av detta.Till slut vill jag kort beröra . Blev den så bra som alla hade förhoppningar om? Det har bara gått . Vi vet att det finns ganska mycket kritik mot , inte minst när det gäller de sanktionsavgifter vi har sett tas ut. Vi vet att regeringen nu jobbar på det, och jag vill bara ytterligare betona vikten av att regeringen tar tag i dessa frågor och arbetar med att förbättra det som inte blev bra i . Det finns andra saker att tala om också, men jag ser att jag har använt min talartid. Eftersom jag är en snäll människa stannar jag där. (Applåder)I detta anförande instämde (S). betänkande 14 om planering och byggande är indelat i 29 beslutspunkter, och har reservationer till 16 av dessa punkter. Att det finns många reservationer i ett betänkande behöver inte betyda att skiljelinjerna mellan regering och opposition är extremt stor. I många frågor som tas upp i betänkandet är det faktiskt så att de flesta partier har en ganska gemensam problembeskrivning, men vi har olika uppfattning om hur lösningarna ser ut. skiljer det sig bara i hur man ser på det arbete som redan pågår, och ibland handlar det om skilda uppfattningar om hur man ska prioritera utredningsresurser.