bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — noterar att regeringen har målsättningen att nyttjandegraden ska fortsätta att öka i förhållande till den begärda låneramen. Utskottet vill understryka att låneramen ska vara väl avvägd i förhållande till behovet. Utskottet tillstyrker att regeringen får besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp om . Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i till ett belopp av . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst (punkt 12). Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Varje myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. De beräknade kreditramarna redovisas per utgiftsområde i budgetpropositionen (Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.1.2). Av den totala föreslagna summan på kommer ca initialt inte att fördelas till myndigheterna. Den totala ramen föreslås minska med jämfört med den ram som beslutat . Myndigheterna hade en betydande inlåning på sina räntekonton ; saldot uppgick till . En anledning till att inlåningen är större än utlåningen är det anslagssparande som flera myndigheter har byggt upp. Inlåningen kan också bero på att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Totalt 8 av de drygt 200 myndigheter som har räntekonton med kredit i utnyttjade sin kredit . Sammantaget har 34 myndigheter utnyttjat sin kredit . Merparten av myndigheterna har stadigvarande överskott på sina räntekonton. har tidigare uttalat att regeringen bör undersöka möjligheterna att lämna en redovisning av det maximala utnyttjandet av kreditramen och en redovisning av om räntekontokreditramen uppvisat ett negativt saldo på aggregerad nivå (bet. 2011/12:FiU1 s. 155). Någon sådan redovisning ges inte i årets budgetproposition. Redovisningen för räntekontokreditramen inkluderar dock numera saldon för inlåningen för såväl 2011 som 2012, vilket ger möjlighet att utläsa hur myndigheternas inlåning till förändrats . Under ärendets beredning har lämnat in kompletterande information om utnyttjandet av räntekontokreditramen. I rapporten redovisas det maximala kreditutnyttjandet per myndighet. Det går dock inte att härleda det maximala kreditutnyttjandet sett till en viss tidpunkt , t.ex. på vilken dag den största utlåningen inträffade på räntekontona mot samtliga myndigheter. Helårsutfallet visar att det maximala kreditutnyttjandet för samtliga myndigheter var av en bemyndigad ram på . Utfallet visar på ett maximalt kreditutnyttjande på av en bemyndigad ram på . kan konstatera att det maximala utnyttjandet ligger långt under den totala kreditram som tilldelats departementen, och så har varit fallet under flertalet år. Merparten av myndigheterna utnyttjar heller aldrig sin räntekontokredit. Utskottet anser därför att regeringen bör överväga om rådande praxis, dvs. att tilldela varje myndighet en räntekontokredit om av myndighetens anslag, bidrag och avgiftsinkomster, är kostnadseffektiv och ändamålsenlig, och återkomma till utskottet i budgetpropositionen med eventuella förslag till ändringar. tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om myndigheternas räntekontokrediter i . 8 Bemyndigande att överskrida ramanslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (punkt 13). Enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen får regeringen med bemyndigande besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. För de flesta anslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 3 kap. 8 § första stycket budgetlagen. När det däremot gäller anslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter och oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om ändrade anslag. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis föreslå ändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. I skrivelsen Årsredovisning för staten 2011 (skr. 2011/12:101 s. 59 och 60) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit överskridanden för . har regeringen inte medgivit några överskridanden som innebär att anslagen behöver tillföras ytterligare medel. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet senare , dvs. efter att höständringsbudgeten lämnats, kommer att redovisas i årsredovisningen för staten 2012. tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om bemyndigande att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslår i reservationen. 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9 samt avslår proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11. är ett unikt land och svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. Förutsättningar finns för att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behövs en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för jobb och stärkt konkurrenskraft. Höj kompetens till en världsledande nivå Målet bör vara att ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Trenden med sjunkande resultat i den svenska skolan måste brytas. Nyckeln till högre skolresultat består i högre kvalitet i undervisningen. Det handlar om investeringar i mindre klasser och i kompetensutveckling för lärare och skolledning. bör investeras för att minska klasstorlekarna. Både internationell och svensk forskning pekar på att detta är ett effektivt sätt att höja resultaten. Bättre skolresultat kräver också insatser för en likvärdig skola. Fler barn bör gå i förskoleklass. Ett särskilt bör bildas. De skolor som har tuffast förutsättningar bör få ökade resurser. Det bör också införas en stimulans för mer läxhjälp i för alla. Högre utbildning lönar sig för såväl den enskilde som samhället. Samhällets investeringar i utbildning ger mångdubbelt tillbaka i form av tillväxt och utvecklingskraft. Fler utbildningsplatser behövs i yrkeshögskola och högskola kombinerat med en kvalitetssatsning och utökade praktikmöjligheter i högskolan. Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag behöver fler entreprenörer och fler företag som växer och anställer. För att fler företag ska våga anställa bör arbetsgivarnas ansvar för den andra sjuklöneveckan slopas. Många av framtidens jobb finns där lösningar på klimatkrisen utvecklas. Ett nytt stöd bör införas för att stimulera klimatinnovationer genom bl.a. satsningar på pilotprojekt. På så sätt ges svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket kan främja framtida svensk export. Statens ambitioner inom exportfrämjande bör öka och exporten stärkas genom förbättrade förutsättningar för företagen att etablera affärskontakter och ta sig in på nya marknader. Merparten av företagens investeringar i forskning sker i storföretagen. Inslaget av FoU-investeringar i små och medelstora företag bör främjas genom att företag under ett uppbyggnadsskede får göra avdrag för FoU-utgifter. Samverkansmodeller mellan det privata och det offentliga har historiskt varit mycket viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. En samverkansmodell bör utvecklas i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna. Modellen bör ta sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Identifieringen av vilka områden som ska bli föremål för strategisk samverkan bör genomföras förutsättningslöst och i nära dialog med representanter från olika samhällssektorer. Ett intressant område för strategisk samverkan är miljö- och energiområdet. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan bör det även inrättas ett nationellt innovationsråd i Statsrådsberedningen. Rådet bör ledas av statsminister. Särskilda insatser behövs också för att öka tillgången på riskkapital, stimulera innovativa upphandlingar och för att stärka mindre företags patentskydd. behöver en långsiktig forsknings- och innovationspolitik som ligger fast vid regeringsskiften genom att det görs en tioårig blocköverskridande överenskommelse. Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden Arbetslösheten bland unga i är hög och växande. Också långtidsarbetslösheten bland unga har ökat kraftigt . Ungdomsarbetslösheten måste knäckas. Ingen ung ska vara arbetslös mer än . Eftersom arbetslösheten ser väldigt olika ut i olika ungdomsgrupper behövs en bred palett av insatser i linje med vad Socialdemokraterna föreslår i sin budgetmotion. Utgångspunkten är att unga ska jobba eller studera. Sammantaget föreslår Socialdemokraterna 35 000 jobb och utbildningsplatser för unga till en kostnad av 2013. För det första bör det införas utbildningskontrakt för unga utan fullgjord gymnasieutbildning. Olika ersättningar från det offentliga ska villkoras av att man påbörjar och fullföljer utbildningskontraktet. Detta krav innebär att utbildningskontraktet kan liknas vid en utökad skolplikt. Fullt utbyggt skulle utbildningskontraktet omfatta 10 000 platser i komvux, yrkesvux och folkhögskola. Inom ramen för dessa platser bör unga också kunna kombinera deltidsjobb med deltidsstudier. För det andra bör kraftigt subventionerade yrkesintroduktionsjobb införas , i det offentliga och i näringslivet, där unga nyanställda ges möjlighet att kombinera jobb med utbildning inom yrket. För det tredje behövs breda investeringar i bristyrkesutbildningar i syfte att sluta rekryteringsgapet på arbetsmarknaden. Fas 3 bör avvecklas till förmån för åtgärder som ger dokumenterad effekt. Den nuvarande artificiella sysselsättningen bör ersättas med subventionerade anställningar utan restriktioner vad avser de arbetsuppgifter som får utföras. Vi står bakom Socialdemokraternas förslag om en kraftig ökning av utbudet av åtgärder för dem som befinner sig i Fas 3. Det handlar bl.a. om nya jobb med särskilt anställningsstöd i kommuner och landsting, nya föreningsjobb samt nya platser inom intensifierad arbetsförmedling. Dessutom bör de som befinner sig i Fas 3 ges möjlighet att studera med bibehållen ersättning på nya platser inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkesvux, yrkeshögskola samt universitet och högskola. Generell välfärd stärker efterfrågan Den generella välfärden har varit en grundläggande del av den svenska modellen. Generell välfärdspolitik handlar om mer än att bara korrigera orättvisor som skapats av det ekonomiska livet. Det handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. Arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras. En av de viktigaste förändringarna som behövs är att sänka avgifterna till försäkringen så att fler skaffar sig ett försäkringsskydd. Arbetslöshetsavgiften bör tas bort helt. Därutöver bör taket i arbetslöshetsförsäkringen höjas och ersättningsnivån höjas till under hela ersättningsperioden. Också sjukförsäkringen bör stärkas med högre tak och en ersättningsnivå på under hela sjukdomsperioden. Den bortre tidsgränsen i sjukpenningen bör tas bort och rehabiliteringen förbättras. Barnbidraget bör höjas med . Barnbidraget är en central del av den generella välfärden. Barnbidraget bidrar till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Flera reformer bör genomföras för att stärka skolan, vården och omsorgen. Äldreomsorgen bör förbättras och tillgängligheten i vården bör öka. Steg ska tas för att minska klyftan mellan hur pensionärer och löntagare beskattas. Bostaden är en viktig del av den generella välfärden. Den akuta bristen på bostäder gör det nödvändigt att stärka incitamenten för bostadsbyggande. Det mest effektiva sättet är enligt vår mening Socialdemokraternas förslag om att införa ett investeringsstöd riktat till studentlägenheter och små lägenheter. Dessutom bör det inrättas kreditgarantier för renovering av hyresfastigheter från rekordåren på en ram om totalt . En central del i välfärden är också den gemensamma infrastrukturen. En fungerande politik för hållbara transporter och infrastruktur är viktig för att nå Socialdemokraternas höga målsättningar när det gäller sysselsättning, välfärd, minskade klimatutsläpp och ett minskat oljeberoende. En mobilisering mot brottsligheten är nödvändig och särskilt mot den organiserade brottsligheten. Det svenska kulturarvet ska vara tillgängligt för så många som möjligt. Exempelvis bör den fria entrén på de statliga museerna återinföras. Likaså bör det framgångsrika s.k. som ledde till viktiga arbetstillfällen i kulturbranschen återupptas. Svenska företag ska ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. ska vara en drivande kraft inte minst inom EU för en ambitiös klimatpolitik. Med investeringar i ny miljövänlig teknik skapas gröna jobb. Ett nytt program bör införas för klimatinnovationer och stöd ges till lokala klimatinvesteringar. Stödet för installation av solceller bör öka och även anslagen för skydd av värdefull natur. En miljöbilsbonus bör införas där den som köper en bil med lägre utsläpp premieras. I det föreslagna investeringsstödet för bostadsbyggande bör krav på klimateffektivitet ställas. Ett program för att minska övergödningen i och bör genomföras, och för att minska läckaget från jordbruket föreslås bl.a. en skatt på handelsgödsel. Delar av Socialdemokraternas förslag till förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan påverkar kommunsektorns finanser. Alla förslag är utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn, dvs. genom att justeringar görs via utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Undantaget är minskade socialbidragsutgifter till följd av bättre försäkringar och fler insatser för jobb, vilkas effekter på kommunernas finanser inte beaktats alls. tjänar på att ha ett skattesystem som är logiskt utan alltför stora undantag. Två mycket ineffektiva undantag bör avskaffas, nämligen nedsättningen av socialavgifter för unga som redan har ett jobb samt nedsättningen av moms på restaurang- och cateringtjänster. Jobbskatteavdraget bör kvarstå fullt ut för löntagare med en lön men därutöver trappas av så att det är helt avskaffat vid miljoninkomster. RUT-avdraget bör kvarstå men skattereduktionen begränsas till . Det är vidare lämpligt att de miljöstyrande skatterna följer med den allmänna prisutvecklingen. Alkoholskatten bör höjas. Det finns skäl att se över det statliga ägandet av bolag. Dock är det nu en illa vald tidpunkt att sälja. Vi avvisar därför regeringens förslag om bolagsförsäljningar. Vi tillstyrker sammanfattningsvis Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjer. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11 samt avslår proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9 samt 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9. står inför stora utmaningar. Vi behöver möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. Därför behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Vår omedelbara närhet präglas av stora ekonomiska svårigheter. Krisen i euroområdet kan mycket väl fördjupas under de kommande månaderna med negativa följdverkningar för och svensk ekonomi. dras vi med mycket hög arbetslöshet bland ungdomar och en mycket hög långtidsarbetslöshet. Den ekonomiska oron i vår omvärld måste tas på största allvar. som ett litet exportberoende land kommer att drabbas hårt av en svagare ekonomisk utveckling i vår omvärld. Ett ytterligare orosmoln är den fortsatt höga privata skuldsättningen. Ordning och reda i de offentliga finanserna är av mycket stor betydelse för svensk ekonomi. Eftersom risken för en kraftig konjunkturnedgång är stor bör regeringen behålla ett visst utrymme för att kunna sätta in åtgärder som syftar till att hålla uppe efterfrågan om det blir en mer negativ utveckling av konjunkturen. Det finansiella sparandet bör därför, som föreslår i sin budgetmotion, vara . På detta sätt skapas marginal för att möta ytterligare konjunkturförsvagningar längre fram. behöver ökade gröna offentliga investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska industriföretag. behöver också investeringar som bidrar till en omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Sammantaget innebär förslag till riktlinjer att nya jobb kommer att skapas, att miljö- och klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. Det skapar förutsättningar för nya jobb i ett modernare . Nya jobb och ett modernt arbetsliv Det finns ett stort behov av att ställa om ekonomi i en mer hållbar riktning, en grön omställning, och det behövs därför större offentliga investeringar i . En sådan utveckling bidrar också till social utveckling, att ekonomin kan effektiviseras genom minskad resursanvändning, att nya jobb kan skapas och att därmed kan utvecklas. föreslår i sin motion gröna investeringar för och , vilket möjliggör att tiotusentals nya jobb inom industrin och tjänstesektorn skapas. Investeringarna finansieras fullt ut genom miljöskattehöjningar. Det är vidare viktigt att gå vidare med miljöskattehöjningar, vilka är nödvändiga för att vi ska klara att nå klimat- och miljömålen. De utgör ett rimligt och välavvägt sätt att finansiera nödvändiga långsiktiga investeringar som behövs för att säkra jobb och utveckling i vårt land . Miljöskatter har också få negativa effekter på ekonomin. För att ytterligare stärka svensk konkurrenskraft, skapa nya jobb och ta konkreta steg mot ett hållbart samhälle föreslås ett industripaket som bl.a. innehåller en grön innovationsfond. Syfte med fonden är att stimulera forskning i svenska företag för att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker eller systemlösningar som ökar konkurrenskraft, bidrar till hållbar utveckling och skapar nya jobb. Småföretagen är en grundpelare i ekonomi. För att möta framtidens utmaningar måste komplettera storföretagskulturen med en entreprenörskapskultur. Bara har fyra av fem nya jobb skapats i företag med färre än 50 anställda. Utöver förslaget om en allmän sänkning av arbetsgivaravgifterna föreslås därför också en riktad sänkning som speciellt gynnar små företag. Sjuklöneansvaret för företag med färre än 10 anställda, vilket upplevs som krångligt och besvärligt av småföretagarna, ska avskaffas. Fler unga måste in i arbete. Ungdomsarbetslösheten i har bitit sig fast på höga nivåer, vilket främst förklaras genom att många unga saknar den utbildning som arbetsmarknaden efterfrågar. För att bekämpa ungdomsarbetslösheten avskaffas arbetsgivaravgifterna för den som anställer en ung arbetslös. Regeringen bör också satsa på traineeplatser i näringslivet och välfärden. I ett modernt arbetsliv ska föräldrar kunna hitta en bra balans mellan arbetsliv och familjeliv, och därför bör regeringen kraftigt stimulera en ökning av kommuners tillhandahållande av barnomsorg på obekväm arbetstid. Den strukturella diskrimineringen mot kvinnor i arbetslivet ska motarbetas genom ett aktivt arbete för mer jämställda löner. Klimatförändringen är här. I och på smälter isen med rekordfart, kan vara helt isfritt . Andra regioner drabbas av översvämningar, torka, hetta, bränder och oväder i en ökande omfattning. I deras kölvatten följer fattigdom, hunger, plundring, våld, konflikter, personliga tragedier och dödsfall. Klimatförändringen är också en ekonomisk katastrof. Investeringar som följer av en aktiv klimatpolitik ger många efterlängtade jobb, och presenterar därför ett paket med tolv viktiga åtgärder som kan ge en omstart av klimatarbetet. Ett klimatpolitiskt ramverk, enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket, med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak m.m. ska upprättas. Investeringarna i klimatvänliga transporter som järnväg, sjöfart, cykel och kollektivtrafik ökas kraftigt. Satsningarna präglas av en helhetssyn där resenären och klimatet är i fokus. Målsättningen är att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik. Villkoren för godstransporter på järnväg behöver förbättras och en lastbilsskatt för den tunga vägtrafiken införas. Inom lokaler, bostäder och service finns också en stor potential för klimatinvesteringar. Ändringar bör genomföras i ROT-avdraget för att styra mot klimatvänliga och energieffektiva ombyggnader. En viktig del av klimat- och energipolitiken är omställningen till förnybar energi. Genom att öka produktionen av förnybar energi som åtgärder genomförs för minskad energianvändning kan målet om att 2030 uteslutande använda förnybar energi nås. Ett ansvarsfullt arbete för klimatförändringarna kan inte bara bedrivas inom gränser. Det är en global ödesfråga tätt sammankopplad med frågor om utveckling och rättvisa. bör ta en aktiv roll i det internationella klimatarbetet, och resurser behöver avsättas i statens budget för internationella klimatinvesteringar. Regeringen bör intensifiera arbetet med skydd av områden med höga naturvärden och genomföra satsningar för att hejda förlusten av biologisk mångfald genom att förhindra avverkning av särskilt värdefulla nyckelbiotoper. Välfärd och trygghet för alla Det behövs större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Politiken ska präglas av humanism och öppenhet mot andra människor. Andelen äldre i befolkning blir allt större, vilket kommer att kräva satsningar på trygg äldreomsorg som ger god omvårdnad och erbjuder delaktighet.