bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — I motion 2012/13:Sf222 av (MP) begärs ett tillkännagivande om en översyn av reglerna för vårdbidrag så att även föräldrar som lever med knappa ekonomiska resurser kan tillgodogöra sig bidraget. Motionären framhåller att för familjer som är beroende av försörjningsstöd kompenserar vårdbidraget inte för merarbete eller merkostnader eftersom det minskar försörjningsstödet. I motion 2012/13:Sf267 av (KD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om möjligheten att ta del av vårdbidraget. Reglerna om vårdbidrag bör ändras så att de i större utsträckning tar hänsyn till att barnet kan bo eller vistas i mer än ett hushåll och att båda föräldrarna kan vårda och ha merkostnader för barnet. Utskottet kan inte ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del utan tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Motionen avstyrks därmed. Utskottet noterar att på regeringens uppdrag presenterade rapporten handikappersättning och vårdbidrag. Av rapporten kan utläsas att lagstiftningen är otydlig, att stödformerna till viss del har svårt att passa in i dagens samhälle och att gränsdragningsproblem uppstår i förhållande till andra ersättningar både inom och utom socialförsäkringen. Enligt finns det behov av att förändra utformningen av förmånerna. Utskottet har senast i betänkande 2011/12:SfU1 uttalat att utskottet förutsätter att regeringen med anledning av rapporten tar initiativ till nödvändiga förändringar av vårdbidraget. Något tillkännagivande från ansågs däremot inte nödvändigt. Utskottet noterar att ISF på eget initiativ har inlett en granskning av om det finns tecken på regionala skillnader i bedömningen av vårdbidrag. Resultatet av granskningen ska presenteras . Vidare genomför ISF en utvärdering av i vilken utsträckning vårdbidraget kompenserar föräldrar för det inkomstbortfall som uppstår när föräldern vårdar sitt barn. Utvärderingen ska presenteras . Utskottet noterar vidare att i betänkande SOU 2011:51 föreslår att särlevande föräldrar som i respektive hushåll vårdar eller har merkostnader för ett barn med funktionsnedsättning eller sjukdom ska kunna få rätt till vårdbidrag var och en för sig. Utskottet, som inte har funnit anledning att ändra uppfattning i frågan om att regeringen bör ta initiativ till en förändring av vårdbidraget, förutsätter att regeringen nu vidtar nödvändiga åtgärder för att reformera vårdbidraget. Utskottet utgår från att regeringen då överväger om det finns skäl att ändra reglerna för hur vårdbidraget kan delas mellan vårdnadshavarna. Med det anförda kan motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 14 och 2012/13:Sf267 (KD) yrkande 6 anses vara i vart fall delvis tillgodosedda och avstyrks. Vårdbidraget ska kompensera för det extra vård-, omsorgs- och tillsynsarbete som föräldrar utför på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Det kan också kompensera för eventuella inkomstbortfall om en förälder måste avstå från förvärvsarbete för att vårda sitt barn. Bidraget kan dessutom kompensera för merkostnader som familjen har på grund av barnets funktionsnedsättning. Den del av vårdbidraget som avser kompensation för merarbete och inkomstförlust räknas som vanlig inkomst som påverkar t.ex. skatten och rätten till inkomstprövade bidrag och stöd. Merkostnadsdelen är däremot inte en beskattningsbar inkomst utan en kostnadsersättning och ska enligt utskottets mening inte påverka rätten till försörjningsstöd. Med det anförda får motion 2012/13:Sf222 (MP) anses vara i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. 1:7 Pensionsrätt för barnår Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Därmed avslår motionsyrkande om en annan medelsanvisning. Pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller . Om barnet är fött under någon av månaderna juli t.o.m. december tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i aktuell ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges räknat den försäkrade fick barnet i sin vård, dock längst tills barnet fyller . Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår, s.k. barnårsrätt. Under uppgick utgifterna till . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:7 anvisar ca mindre än regeringen. Minskningen avser minskade kostnader inom anslaget på grund av politik om minskad invandring. Utskottet kan inte ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del utan tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Motionen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:8 Bostadsbidrag. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om bl.a. åldersgräns för hushåll utan barn och en översyn av bostadsbidraget. Jämför reservationerna 36 (S) och 37 (V). Bostadsbidrag kan betalas ut dels till barnfamiljer, dels till hushåll utan barn om sökanden har fyllt 18 men inte . Bidrag beräknas med hänsyn till bl.a. familjens inkomst, antalet barn, bostadskostnaden och bostadens storlek. Ett preliminärt bidrag, beräknat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst, betalas ut med ett månadsbelopp. Den som får preliminärt bostadsbidrag är skyldig att anmäla ändringar av inkomsten och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek. Det slutliga bostadsbidraget bestäms när inkomsttaxeringen som bidrag har betalats ut för är klar. Om hushållet har fått ett för lågt preliminärt bidrag betalar ut ytterligare bidrag. Om hushållet i stället har fått ett för högt preliminärt bidrag kan hushållet bli återbetalningsskyldigt. Skyldigheten att betala ut bidrag eller att återbetala vad som har betalats ut för mycket gäller dock bara om skillnaden mellan det slutliga och preliminära bidraget är eller mer. Utgifterna för bostadsbidrag har minskat under den senare delen av och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet har reformerats. höjdes bostadsbidraget som särskilt bidrag med och lämnas med till familjer med ett barn, till familjer med två barn och till familjer med tre eller flera barn. sänkte regeringen den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut, vilket medför en höjning av bidraget med . En samtidig satsning gjordes på unga utan barn med bostadsbidrag. För att stärka deras ekonomi och öka deras marginaler höjdes den procentuella ersättningen för ungas bostadskostnader. De nya reglerna medför en ökning av anslaget med . Den underliggande trenden med ett sjunkande antal hushåll kvarstår dock som snittbeloppet för bostadsbidrag förväntas öka. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:8 Bostadsbidrag . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:8 anvisar ca mer än regeringen. Motionärerna anser att bostadsbidraget för barnfamiljer bör höjas med vilket medför en utgiftsökning med . Minskade kostnader inom anslaget på grund av politik om minskad invandring beräknas till . I partimotion 2012/13:Sf308 av m.fl. (V) i denna del begärs att till anslaget 1:8 anvisar mer än regeringen. Den högsta bidragsgrundande inkomsten innan bostadsbidraget börjar trappas ned har legat stilla på 1997. Allt fler hamnar därför över gränsen vilket innebär att bostadsbidraget reduceras. För att stoppa den utvecklingen föreslås att gränsen höjs till och därmed anpassas till dagens inkomstnivåer. Förslaget medför en utgiftsökning med . Ensamstående föräldrar bör få ytterligare ekonomiskt tillskott genom att det särskilda bidraget respektive umgängesbidraget höjs med 150 respektive . Förslaget innebär en utgiftsökning med ytterligare . I kommittémotionerna 2012/13:Sf223 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Sf305 av m.fl. (V) yrkande 5 yrkas en höjning av den högsta bidragsgrundande inkomsten samt att bostadsbidragets särskilda bidrag och umgängesbidraget höjs med 150 respektive . Motioner utan anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om bostadsbidraget. Mot bakgrund av de senaste årens förändringar av bostadsbidraget är det angeläget att se över det med utgångspunkt i såväl bostadsbidragets familjepolitiska betydelse som bidragets roll som bostadspolitiskt instrument. I motion 2012/13:Sf244 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över den övre gränsen för att kunna få bostadsbidrag. Det blir alltmer vanligt att unga människor väntar med att skaffa familj eller frivilligt väljer att leva ensamma. Motionärerna anser att man inte bör konservera att man ska ha familj och barn. I kommittémotion 2012/13:Sf223 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om bostadsbidraget. Utredningen bör analysera frågor om bl.a. boendekostnader och indexreglering, relationen mellan bostadens storlek och bostadskostnaden, om ensamstående utan barn ska ha rätt till bostadsbidrag och om återbetalning. Den omläggning av politiken som inleddes i samband med regeringsskiftet innebär att en rad åtgärder har vidtagits för att stärka möjligheten till egen försörjning genom arbete och minska bidragsberoendet. En politik med den inriktningen kommer successivt att minska behovet av såväl bostadsbidrag som övriga bidragssystem. måste utskottet konstatera att bostadsbidragen har en stor betydelse för de ekonomiskt svaga hushållens möjligheter att finansiera sitt boende. Till skillnad från generella bidrag har också bostadsbidragen den fördelen att de är riktade mot en avgränsad grupp och därmed är ett träffsäkert stöd till ekonomiskt utsatta personer. Efter beslut i att höja bostadsbidraget från har ekonomin för de sämst ställda barnfamiljerna stärkts. Utskottet anser inte att bostadsbidraget bör höjas ytterligare . Utskottet kan inte heller ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:8 Bostadsbidrag och avstyrker motionerna 2012/13:Sf314 (SD) i denna del, 2012/13:Sf308 (V) i denna del, 2012/13:Sf223 (V) yrkande 1 och 2012/13:Sf305 (V) yrkande 5. Utskottet anser inte att bostadsbidraget behöver ses över . Motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 13 och 2012/13:Sf223 (V) yrkande 2 avstyrks därmed. De grupper i samhället som i första hand bör bli föremål för bostadsstöd i form av bostadsbidrag är enligt utskottet barnfamiljer och yngre människor utan barn. Motion 2012/13:Sf244 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa vårdnadsbidraget. Jämför reservation 38 (S, MP, V). En kommun kan från lämna vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett men inte . Ett villkor är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp har lämnats för sammanlagt . Barnet måste också vara folkbokfört i kommunen. Vårdnadsbidrag kan betalas ut som ett skattefritt kommunalt bidrag på högst . Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Föräldern kan förvärvsarbeta och få vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på något annat sätt. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som erhåller vissa ersättningar, t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, introduktionsersättning eller föräldrapenning. Kommunerna får lämna reducerat vårdnadsbidrag som bestäms till en eller flera nivåer där nivån på bidraget svarar mot ett visst antal timmar i förskolan. () har på uppdrag av regeringen samlat in statistik över utnyttjandet av vårdnadsbidrag . har det totalt lämnats vårdnadsbidrag för ca 8 500 barn. Detta motsvarar av barnen i aktuell ålder i de sammanlagt 108 kommuner som har infört bidraget. I riket motsvarar det . Skillnaderna är dock relativt stora mellan kommunerna. Det är oftast kvinnor som ansöker om vårdnadsbidrag (i av fallen). Kommunerna tillämpar dock vitt skilda ansökningsförfaranden med olika krav om en eller två föräldrar är sökande, och det finns ingen kunskap om att den som söker bidraget är den som vårdar barnet. Föräldrar med utländsk bakgrund är något överrepresenterade i andelen beviljade vårdnadsbidrag. hade av de sökande utländsk bakgrund. Motsvarande andel bland befolkningen med utländsk bakgrund som har barn i åldrarna är . beviljades vårdnadsbidrag för . I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. Motionärerna anser att bidraget understöder en familjepolitik där kvinnorna är hemma med barnen och männen jobbar. Det försvagar således tvåförsörjarmodellen. Vidare åsidosätts barnens rätt till förskola och möjlighet att utvecklas och växa tillsammans med andra barn. Även i motionerna 2012/13:Sf251 av (S) och 2012/13:Sf347 av (S) begärs tillkännagivanden om att vårdnadsbidraget ska avskaffas. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 23 i denna del att vårdnadsbidraget ska avskaffas eftersom det inte bidrar till ett mer jämställt föräldraskap. I kommittémotion 2012/13:Sf297 m.fl. (V) begärs i yrkande 4 att vårdnadsbidraget ska avskaffas. Motionärerna framhåller bl.a. att barn som inte går i förskolan riskerar att få sin språkutveckling försenad vilket är speciellt allvarligt för barn till invandrade föräldrar. Bidraget tas främst ut av kvinnor som saknar ett fast arbete. Det går dock inte att försörja sig på det och det ger inte heller några pensionspoäng. Reformen ökar kvinnors beroende av en partner som försörjer dem. Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en del av regeringens familjepolitiska reform. För att föräldrar ska kunna få mer tid med sina barn när barnen är små skapades en möjlighet för kommuner att införa ett vårdnadsbidrag. En utgångspunkt för vårdnadsbidraget är att enskilda människor och familjer kan fatta rationella beslut utifrån sina egna förutsättningar. Vårdnadsbidraget innebär en möjlighet för föräldrar att ge sina barn ökad trygghet . Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 2, 2012/13:Sf251 (S), 2012/13:Sf347 (S), 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 23 i denna del och 2012/13:Sf297 (V) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf242 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Sf303 av m.fl. (MP) och 2012/13:Sf348 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Sjukförsäkringen bygger på den grundläggande principen att alla är med och bidrar till en gemensam försäkring och att alla har samma rätt att få del av den när och om det behövs. Vi betalar när vi är friska och får tillbaka när vi är sjuka, och vi betalar inte mer för att vi arbetar i yrken där risken är större att vi drabbas av sjukdom eller arbetsskada. Vi betalar i förhållande till inkomst och får också tillbaka för att täcka upp för inkomstbortfall. En allmän sjukförsäkring har särskild betydelse för många kvinnor som arbetar i yrken där risken att bli sjuk är hög. En väl fungerande sjukförsäkring är dessutom bra för tillväxten. Trygga människor vågar ta initiativ, starta företag, byta jobb och utbilda sig. Om försäkringen inte träder in och ger en rimlig ersättning vid sjukdom kommer fler att känna sig tvungna att teckna privata kompletterande försäkringar, och det generella systemet luckras därmed upp. Arbetslivet måste bli inkluderande med nya möjligheter till arbete för personer som har svårt att orka med ett heltidsjobb, eller som bara klarar en viss typ av jobb. Vid utformningen av regelverket måste regeringen beakta behovet av en generell sjukförsäkring och socialförsäkringarnas betydelse för välfärdssystemet. Detta bör ge regeringen till känna. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf303 av m.fl. (MP) och 2012/13:Sf242 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Sf348 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkande 1. I en framtida lösning bör sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen slås ihop och ersättningsnivåerna bli enhetliga. Vissa villkor bör dock fortfarande vara olika vid sjukdom respektive arbetslöshet. Fler bör omfattas av systemet, t.ex. studenter. Systemet ska vara skattefinansierat och och Arbetsförmedlingen bör slås ihop till en myndighet där arbetssättet präglas av helhetssyn, effektivitet och individfokus. Försörjningsstödet bör flyttas från kommunerna till den nya myndigheten, och förstatligas. bör ge regeringen till känna att den ska ge den parlamentariska socialförsäkringsutredningen tilläggsdirektiv att utreda hur förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras. Sjukpenningregler, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkandena 2, 17 och 18, 2012/13:Sf239 av och (båda S) och 2012/13:Sf264 av m.fl. (S) samt 2012/13:Sf232 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 6. Arbete måste utgöra grunden för den egna försörjningen. Även personer som har svårt att orka med ett heltidsarbete eller som bara klarar en viss typ av arbete måste därför ges möjlighet att arbeta. Detta är viktigt eftersom varje arbetad timme behövs. Regeringens hantering av sjukförsäkringen har drabbat enskilda människor hårt. Det gäller framför allt människor som har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen. Dessa personer har utförsäkrats trots att de är sjuka, och har i stället hänvisats till Arbetsförmedlingen. Ungefär hälften av de utförsäkrade har återvänt till sjukförsäkringen. De flesta av de utförsäkrade som inte har fått komma tillbaka till sjukförsäkringen finns i mer eller mindre passiva åtgärder hos Arbetsförmedlingen. Situationen för många av de utförsäkrade är ohållbar. gäller att arbetsförmågan fr.o.m. dag 181 i rehabiliteringskedjan ska prövas mot arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. gällde att prövningen skulle göras mot arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Det är angeläget att regeringen nu följer upp den nya lagstiftningen. Sjukpenningregler, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf232 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 6 samt 2012/13:Sf239 av och (båda S), 2012/13:Sf264 av m.fl. (S) och 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkandena 2, 17 och 18. I de fall särskilt stöd eller rehabiliteringsåtgärder behövs är det viktigt att det uppmärksammas och att rehabiliteringsinsatser planeras. bör därför göra en individuell bedömning av den försäkrades arbetsförmåga senast , räknat från den första sjukskrivningsdagen. Vidare bör efter 180 dagars sjukskrivning göra en fördjupad bedömning av den försäkrades möjligheter att komma tillbaka till det vanliga arbetet eller till ett annat arbete eller om det finns behov av fortsatt sjukpenning eller av rehabilitering. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bör överväga denna tidsgräns och lämna förslag som aktivt ger människor stöd att komma tillbaka i arbete. Dessutom måste utförsäkringarna stoppas och rätten till sjukpenning gälla till dess att den försäkrade har återfått sin arbetsförmåga. Om alla möjligheter att återgå till den vanliga arbetsplatsen är uttömda bör den försäkrade ha rätt att delta i arbetslivsintroduktionen hos Arbetsförmedlingen med bibehållen sjukpenning. Sjukpenning ska utbetalas så länge den försäkrade inte har återfått arbetsförmågan. Dessutom måste kunna ta individuell hänsyn till sådana faktorer som ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet när de gör sin bedömning av arbetsförmågan. Att utsättas för återkommande prövningar av arbetsförmågan kan för personer med t.ex. vissa psykiska sjukdomstillstånd påverka hälsan och tillfrisknandet negativt. Av det skälet bör kunna bevilja sjukpenning även för längre perioder utan återkommande kontroll av arbetsförmågan. Karensdag, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:Sf220 av (C), 2012/13:Sf266 av m.fl. (S) och 2012/13:Sf289 av (M). Karensdagen bör avskaffas. Som ett första steg bör den dock ersättas med ett karensavdrag. Det innebär att motsvarande av en genomsnittlig fiktiv veckoersättning dras från sjuklönen. Avdraget får dock aldrig bli högre än vad som skulle ha betalats ut i sjuklön. Politiska och ideella uppdrag, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) yrkande 11 i denna del. Det förekommer att personer som uppbär sjukpenning inte vågar arbeta ideellt eftersom de då riskerar att få minskad ersättning. Detta är problematiskt och en översyn bör därför göras för att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning att engagera sig ideellt. Studerande och sjukförsäkringen, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) yrkande 12, 2012/13:Sf248 av (S) och 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:Sf209 av (KD), 2012/13:Sf334 av (M) och 2012/13:Sf344 av i och (båda S). Många studenter med barn har svårt att klara sin ekonomi. Även om frågan utreds av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bör ett förstärkt socialförsäkringsskydd för studenter genomföras . Rehabilitering, punkt 10 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf243 av och (båda S) och 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8, 2012/13:Sf265 av m.fl. (S) och 2012/13:A374 av och (båda S) yrkande 2 och 2012/13:Sf232 av m.fl. (V) yrkandena 2, 5 och 6. Det behövs mer insatser för en ökad omställning och mer av snabb och väl fungerande rehabilitering. Fler måste således få tillgång till rehabilitering som hjälper dem tillbaka till arbete. En förutsättning för att få fler tillbaka till arbete är också en aktiv medverkan från arbetsplatserna. Arbetsgivaren har ett ansvar för att förebygga sjukskrivningar.