bet · GZ01KU9 · 2012-04-24 00:00:00 — PUL slår fast de grundläggande kraven för skyddet av den enskildes personliga integritet vid behandlingen av personuppgifter, men det är enligt utskottets mening också viktigt att lagstiftningen följer den tekniska utvecklingen. Utskottet anser dock att den genomgång av lagstiftningen som har genomfört och nu genomför gör att det inte finns behov av någon ytterligare översyn av lagstiftningen. Utredningen om åtgärder mot kränkande fotografering är vidare föremål för beredning inom och resultatet av detta arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2010/11:K294 och 2010/11:K336. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden om att se över Datainspektionens uppgifter. (S) yrkar i motion 2010/11:T275 yrkande 4 att ska tillkännage för regeringen att Datainspektionens uppdrag bör ses över. Den digitala utvecklingen och den snabbt växande användningen av internet i hemmen, skolan och arbetslivet har enligt motionären betydelse för bl.a. skyddet av den personliga integriteten. Datainspektionen redovisar visserligen en rapport om hur den personliga integriteten påverkas av lagar, beslut och ny teknik. Rapporten ger emellertid enligt motionären inte någon egentlig överblick över hur integritetsfrågorna har förändrats . Datainspektionens uppdrag bör därför ses över för att myndigheten på ett bättre sätt ska kunna tillvarata enskilda medborgares intresse när det gäller den personliga integriteten. (M) yrkar i motion 2011/12:K306 att i ett tillkännagivande till regeringen ska begära en översyn av Datainspektionens möjlighet att döma ut viten. Datainspektionen är enligt motionären en tillsynsmyndighet utan muskler eftersom den saknar möjlighet att besluta om ekonomiska sanktioner vid allvarliga överträdelser av personuppgiftslagen. Bristen på sanktionsmöjligheter riskerar att tolkas som att staten inte tar dessa problem på tillräckligt stort allvar. Motionären hänvisar dels till den brittiska motsvarigheten till Datainspektionen, dels till Skolinspektionen, som båda har rätt att utdöma viten vid lagöverträdelser. I lämpligt sammanhang bör det därför ses över om inte Datainspektionen ska få motsvarande möjlighet. Även i motion 2011/12:K338 av (FP) begärs en översyn av Datainspektionens uppgifter och resurser. Den ökade registreringen av personuppgifter, både av myndigheter, företag, organisationer och enskilda, innebär möjligheter till kartläggning av enskilda. Datainspektionens arbetsfält har mångdubblats som en följd av denna utveckling och av nya lagar, utan att myndighetens resurser har utökats i tillnärmelsevis samma utsträckning. En utredning om Datainspektionens uppgifter och resurser bör avse bl.a. en utbyggnad av analysavdelningen och bör utgå från det hot som samkörning av dataregister medför och bör beakta sekretessfrågor och de problem som uppstår på grund av bristande säkerhet inom myndigheters hantering av stora datamängder. En utredning bör dessutom diskutera behovet av att förhindra viss samkörning av uppgifter. Datainspektionen ska genom sin tillsynsverksamhet bidra till att behandlingen av personuppgifter inte leder till otillbörligt intrång i enskilda individers personliga integritet. Myndighetens uppgift är enligt 1 § förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen bl.a. att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Datainspektionen ska särskilt inrikta sin verksamhet på att informera om gällande regler och ge råd och hjälp åt den som är personuppgiftsombud enligt PUL samt på att följa och beskriva utvecklingen på it-området när det gäller frågor om integritet och teknik. Datainspektionen är också tillsynsmyndighet enligt det s.k. dataskyddsdirektivet (och rådets direktiv /46/EG, ändrat genom och rådets förordning EG nr 1882/2003). Myndigheten fullgör även de förpliktelser som nämns i artikel 13 i konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter när det gäller att lämna uppgifter till en behörig myndighet i en stat som är ansluten till konventionen. Vidare är Datainspektionen nationell tillsynsmyndighet för hur personuppgifter behandlas enligt bl.a. Europol- och Schengenkonventionerna. Den största delen av Datainspektionens resurser läggs på tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser och områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på frågor som har stått i fokus för tillsynen är hanteringen av kunddata, elektroniska spår i kollektivtrafiken, e-förvaltning, nya system för hanteringen av personuppgifter i skolan, kameraövervakning i skolan, gps-övervakning av tjänstefordon samt genetisk självtestning på internet. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 1 s. 65) konstaterar regeringen att Datainspektionen har uppfyllt målen vad avser tillsynen över behandlingen av personuppgifter. En motion med liknande innehåll behandlades av utskottet . Utskottet anförde då att Datainspektionens uppgifter i arbetet med att hindra att enskildas personliga integritet kränks var mycket viktiga och värdefulla. Utskottet konstaterade att myndigheten hade ägnat särskild uppmärksamhet åt flera av de frågor som berördes i den då aktuella motionen och att den hade fullgjort sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt eftersom den hade uppnått de mål som har satts för verksamheten. Utskottet ansåg därför inte att det fanns skäl att föreslå ett tillkännagivande om en översyn av myndighetens uppgifter, varför motionen avstyrktes (bet. 2009/10:KU5 s. 14). Utskottet konstaterar att Datainspektionen även i budgetpropositionen har ansetts uppfylla målen när det gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter, och vidhåller sin uppfattning att det inte finns skäl att se över myndighetens uppgifter. Motionerna 2010/11:T275, 2011/12:K306 och 2011/12:K338 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden om att utreda förstärkningar av den personliga integriteten. I motionerna 2010/11:K268 yrkande 1 och 2011/12:K291 yrkande 2, båda av och (båda M), begärs ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att kräva att det för alla förslag till nya lagar och förordningar ska genomföras en analys av de konsekvenser som förslagen medför. Alla frågor som på olika sätt berör eller kan påverka den personliga integriteten måste enligt motionärerna prövas rutinmässigt och öppet. Ett sätt att genomföra detta vore att tillsätta en politiskt oberoende kommission som värderar för- och nackdelar med en ökad övervakning. Ett annat sätt vore att låta varje lagförslag åtföljas av en redovisning av de konsekvenser förslaget kan få för den personliga integriteten. I motionerna 2010/11:K372 av Finn och (båda M) och 2011/12:K291 av Finn och (båda M) yrkande 1 begärs också ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en allmän översyn av hur skyddet av den personliga integriteten kan stärkas. Ny teknik och nya möjligheter till övervakning leder till allt fler inskränkningar i den personliga integriteten. En ökad övervakning följer bl.a. av användningen av s.k. smarta biljetter som bygger på RFID-teknik och som ger möjlighet att registrera resehistorik och koppla detta till personnummer och namn. Ett liknande yrkande finns i motion 2010/11:K268 av Finn och (båda M) yrkande 2. Där begärs ett tillkännagivande om att uppgifter om enskildas resehistorik som bygger på RFID-tekniken ska få sparas . (M) begär i motion 2010/11:K320 ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av den personliga integriteten och hur den kan värnas på internet och i det vardagliga livet som behovet av bl.a. brottsbekämpning tillgodoses. (FP) begär i motionerna 2010/11:K236 och 2011/12:K335 ett tillkännagivande till regeringen om att se över integritetsfrågorna när det gäller indrivningen av trängselskatt i . Den personliga integriteten träds enligt motionären förnär av den registrering av registreringsnummer som sker för alla bilar som passerar en vägtull. Regeringen bör därför låta utreda möjligheten att införa ett kontantalternativ. I kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om de konsekvensanalyser som ska genomföras och redovisas av kommittéer och särskilda utredare som har ett utredningsuppdrag beslutat av regeringen. Av 1415 a §§ framgår att en redovisning av utredningsförslagens olika ekonomiska konsekvenser ska lämnas. Vidare ska det redovisas om förslagen har betydelse för bl.a. den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, småföretagares förutsättningar eller jämställdheten mellan kvinnor och män. Datainspektionen noterade i ett antal tillsynsärenden att kollektivtrafikföretag i ökande utsträckning inför nya biljettsystem med s.k. smartkort och att dessa möjliggör långtidslagring av detaljerad information om identifierbara personers resor. Med anledning av denna granskning har Datainspektionen genom en skrivelse uppmärksammat regeringen på vad inspektionen anser är en brist i arkivlagens bestämmelser om gallring. Frågan bereds inom . Trängselskatt tas ut för svenskregistrerade bilar som körs in i och ut ur måndagfredag klockan 6.3018.29. Under dessa tider registreras bilar automatiskt. Uppgifter om tid och plats för passagerna lagras hos Transportstyrelsen så länge de behövs för skattebeslutet, som normalt fattas den nästföljande kalendermånaden. Om den skattskyldige har betalat skatten och inte begärt omprövning tas uppgifterna bort. Vid en begäran om omprövning av skattebeslutet skrivs de uppgifter som är relevanta för ärendet ut och arkiveras i pappersform hos . Om ett skattebeslut överklagas förvaras relevanta uppgifter hos den instans som behandlar ärendet (t.ex. , länsrätten eller en annan domstol). Sekretess gäller enligt 27 kap. 1 § OSL i en verksamhet som avser bestämmande av skatt eller taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att en analys av konsekvenserna för den personliga integriteten ska genomföras i samband med lagförslag, . Utskottet konstaterade då att hade gjort en bred kartläggning och analys av den lagstiftning som rör den personliga integriteten. Utskottet fann inte skäl att överväga någon ytterligare utredning av frågor som rör integritetsskydd. Vidare utgick utskottet från att konsekvenserna i integritetshänseende alltid analyseras när nya bestämmelser både om brottsbekämpning och inom andra områden utreds och föreslås (bet. 2009/10:KU17 s. 17). Motionsyrkanden om trängselskatt och skyddet av den personliga integriteten genom införandet av ett kontantalternativ behandlades senast av utskottet . Utskottet konstaterade att det tidigare hade uttalat att man vid en avvägning mellan intresset av övervakningen och enskildas intresse av att inte bli övervakade kan acceptera kameraövervakning inom ramen för systemet med trängselskatt och att utskottet då fäste stor vikt vid att fordonet är det primära objektet för övervakningen (yttr. 2003/04:KU6y). Det fanns enligt utskottet inte anledning att göra en annan bedömning, varför motionsyrkandet avstyrktes. Utskottet har tidigare behandlat likalydande motionsyrkanden och ser inte någon anledning att nu göra någon annan bedömning i fråga om behovet av en utredning rörande skyddet av den personliga integriteten. Utskottet avstyrker motionerna 2010/11:K236, 2010/11:K268, 2010/11:K320, 2010/11:K372, 2011/12:K291 och 2011/12:K335. Utskottets förslag i korthet Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker två motionsyrkanden om införande av sekretess för s.k. samverkansgrupper. (S) begär i motionerna 2010/11:K360 och 2011/12:K342 ett tillkännagivande till regeringen om att överväga ändringar i sekretesslagstiftningen så att det blir möjligt för samverkansgrupper till stöd för exempelvis barn och ungdomar att utbyta information utan hinder av sekretess. I vissa kommuner finns samverkansgrupper med representanter för bl.a. , skolan och polisen. Deras arbete skulle underlättas om en möjlighet till gemensam gruppsekretess infördes och samverkansgruppens medlemmar skrev under en gruppsekretessförbindelse. Enligt 8 kap. 1 och 2 §§ OSL får en sekretessbelagd uppgift hos en myndighet inte röjas för annan myndighet eller för annan verksamhetsgren inom samma myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Syftet med sekretess mellan myndigheter är i första hand att värna om den enskildes integritet (prop. 1979/80:2 del A s. 90, bet. 1979/80:KU37 s. 12). Det har dock ansetts vara en självklar princip att alla myndigheter är skyldiga att samarbeta och bistå varandra i den utsträckning det kan ske. Principen kommer till uttryck bl.a. i 6 § förvaltningslagen (1986:223), där det föreskrivs att varje myndighet ska lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. I 6 kap. 5 § OSL föreskrivs dessutom att en myndighet på begäran av en annan myndighet ska lämna uppgifter som den förfogar över, i den mån det inte finns något hinder på grund av sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. För att myndigheterna ska kunna ha ett informationsutbyte i viktiga situationer finns det i OSL flera undantag från sekretessen. En sådan sekretessbrytande bestämmelse finns i 10 kap. 28 § enligt vilken sekretess inte hindrar att uppgifter lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldigheten följer enligt lag eller förordning. Flera av bestämmelserna i 10 kap. OSL möjliggör i många fall att myndigheter utbyter uppgifter om syftet är t.ex. att bekämpa eller beivra brott eller att en enskild ska få nödvändig vård eller behandling. Sekretess för personliga uppgifter inom hindrar inte att uppgifter som angår misstanke om överlåtelse av narkotika, dopningsmedel eller alkoholdrycker till den som inte har fyllt lämnas till en åklagarmyndighet eller polismyndighet. Sekretessen hindrar vidare inte att uppgifter som behövs för ett polisiärt ingripande lämnas till en polismyndighet när någon som kan antas vara under påträffas av personal inom under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller utveckling. Detsamma gäller om den unge påträffas när han eller hon begår brott. Sekretess hindrar inte heller att uppgifter om en enskild som inte har fyllt eller som fortgående missbrukar alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel eller närstående till denne lämnas från en myndighet inom hälso- och sjukvården och till en annan sådan myndighet, om det behövs för att den enskilde ska få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Enligt den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL hindrar lagen inte myndigheter från att utväxla uppgifter i situationer där intresset av att uppgifterna lämnas ut måste ges företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Vissa områden har dock undantagits från tillämpningen av generalklausulen. Undantagen avser bl.a. hälso- och sjukvården och . Enligt 10 kap. 2 § OSL hindrar sekretessen inte att en uppgift lämnas om detta är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Enligt förarbetena ska bestämmelsen tillämpas restriktivt. Sekretessen får brytas bara om det är en nödvändig förutsättning för att en myndighet ska kunna fullgöra ett åliggande. Sekretessen får inte brytas enbart av det skälet att myndighetens arbete ska bli mer effektivt. Utskottet har tidigare behandlat en motion med motsvarande innehåll, senast (bet. 2008/09:KU8 s. 12 f.) Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till den då pågående översynen av sekretesslagstiftningen. Utskottet anförde att frågan om i vilken utsträckning myndigheter ska kunna utbyta information med varandra är principiellt viktig. En ökad möjlighet för t.ex. att lämna uppgifter om unga till polisen i brottsförebyggande syfte skulle dock utgöra en nyhet i sekretesslagstiftningen. Att sekretess som huvudregel gäller mellan myndigheter är, menade utskottet, viktigt med hänsyn till den enskildes sekretess. är det enligt utskottet av stor betydelse att myndigheter kan samarbeta effektivt utan hinder av sekretess i situationer när det finns tungt vägande skäl för det. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionerna 2010/11:K360 och 2011/12:K342. Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om sekretess för uppgifter i ansökningar om anställningar i den offentliga sektorn. och (båda M) begär i motion 2010/11:K399 ett tillkännagivande till regeringen om införande av sekretess vid ansökan om anställning inom kommuner och landsting. Många tänkbara kandidater till en anställning kan uppleva det som känsligt att det blir offentligt att de önskar byta jobb. Den enskildes integritet skulle öka, och därmed enligt motionärerna sannolikt även den enskildes benägenhet att söka en ledig anställning, om ansökningarna omfattades av sekretess under hela rekryteringsprocessen. När anställningsbeslutet är fattat skulle den anställdes handlingar bli offentliga, medan övriga kandidaters uppgifter även i fortsättningen skulle omfattas av sekretess. Regeringen har enligt motionärerna gått i rätt riktning i och med införandet av sekretessregler för ärenden om tillsättning av högre statliga tjänster, men samma möjligheter bör gälla vid anställningar inom kommuner och landsting. Bestämmelser om sekretess till skydd för en enskild i anställningsärenden finns i 39 kap. 5 a och b §§ OSL. Sekretess gäller enligt 5 a § i ärende om anställning för uppgift som hänför sig till urvalstester, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller vidare enligt 5 b § i ärenden om anställning av myndighetschef vid en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen för uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretess gäller inte beslutet i ärendet eller uppgifter om den som har fått anställningen. Motioner med liknande innehåll behandlades av utskottet (bet. 2008/09:KU8 s. 15 f.). Motionerna avstyrktes med hänvisning till den då pågående utredningen om sekretess i ärenden om anställning av myndighetschefer. Utskottet konstaterar att det ibland görs gällande att den omständigheten att en ansökan om en ledigförklarad anställning blir offentlig kan göra tänkbara kandidater mindre benägna att söka en anställning eller på annat sätt anmäla sitt intresse. Öppenhets- och demokratihänsyn talar emellertid enligt utskottets mening för öppna rekryteringsförfaranden. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det bör införas den typ av sekretessbestämmelser som motionärerna efterlyser. Motion 2010/11:K399 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om sekretessbrytande bestämmelser för uppgifter om personer som förekommer i vårdnadsutredningar. (SD) begär i motion 2011/12:K354 ett tillkännagivande till regeringen om att se över OSL för att underlätta vårdnadsutredningar. vårdnadsutredningar har enligt motionären stort inflytande över en domstols beslut i vårdnadstvister. Det har vid många uppmärksammade tillfällen konstaterats att vårdnadsutredningar har varit dåligt underbyggda. Något som kan ha medverkat till detta är att den nuvarande sekretesslagstiftningen gör det omöjligt att få fram all nödvändig information i utredningsprocessen. En kontroll av uppgifter om bl.a. missbruk och sexualbrott kan hindras av sekretessbestämmelser. Sekretess gäller enligt 26 kap. 1 § OSL inom för en uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Till socialtjänst räknas i detta sammanhang bl.a. de uppgifter som socialnämnderna har med anledning av mål vid domstolar om vårdnad, boende och umgänge. Sekretess gäller gäller också enligt 3 § inom familjerådgivning för uppgifter som en enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med rådgivningen. Sekretess gäller också enligt 35 kap. 1 § OSL för uppgifter i exempelvis förundersökningar i brottmål om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Sekretess gäller vidare för uppgifter i belastningsregistret (35 kap. 3 § OSL). Vissa myndigheter har enligt 6 § i lagen (1998:620) om belastningsregister rätt att begära ut personuppgifter ur belastningsregistret. omfattas dock inte av denna bestämmelse. Utskottet anser att de nuvarande sekretessbestämmelserna utgör en lämplig avvägning mellan intresset av offentlighet och behovet av att skydda den enskildes integritet. Någon översyn av sekretesslagstiftningen i denna del behövs därför enligt utskottet inte , varför motion 2011/12:K354 avstyrks. Sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till den pågående beredningen av ett utredningsförslag avstyrker utskottet ett motionsyrkande om en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur. (FP) begär i motion 2011/12:K244 ett tillkännagivande till regeringen om införande av en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för hemtjänstpersonal att anmäla vanvård och djurplågeri. Det är enligt motionären inte ovanligt att personer som har hemtjänst också har husdjur som är svårt vanvårdade. Om hemtjänstpersonalen får kännedom om detta kan de på grund av sekretessbestämmelser inte anmäla detta till polisen eller djurskyddshandläggare. Det är av yttersta vikt att den sekretess som gäller för är sträng och att den personliga integriteten respekteras. Regeringen bör dock enligt motionären överväga en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för hemtjänstpersonalen att anmäla vanvård av djur. Enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) ska verksamhet bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Enligt 11 kap. 6 § ska dokumentationen utformas med respekt för den enskildes integritet. Den enskilde bör hållas underrättad om de journalanteckningar och andra anteckningar som förs om honom eller henne. I 12 kap. 510 §§ finns bestämmelser om att en socialnämnd i vissa fall har skyldighet att lämna ut personuppgifter om en enskild eller att på annat sätt anmäla t.ex. misstankar om missbruk. Genom en hänvisning till OSL erinras om att en socialnämnd i vissa fall utan hinder av sekretess kan anmäla misstankar om brott. Av 10 kap. 2 § OSL följer ett s.k. nödvändigt utlämnande av uppgifter, dvs. att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. I 10 kap. 2123 §§ OSL finns sekretessbrytande bestämmelser som gäller vissa misstankar om brott. Dessa gäller dock inte vid misstanke om djurplågeri eller annan form av vanvård av djur. lämnade betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Utredaren föreslår där bl.a. att en sekretessbrytande regel införs i OSL, enligt vilken personal i hälso- och sjukvård samt socialtjänst har möjlighet att lämna uppgifter till en kontrollmyndighet i tydliga fall av vanvård eller misshandel av djur. Förslagen är nu föremål för remissbehandling. Remisstiden går ut . Den pågående beredningen av förslag bör enligt utskottet inte föregripas. Motion 2011/12:K244 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden ett motionsyrkande om en översyn av sekretesslagstiftningen för uppgifter i bl.a. patientjournaler.