bet · GZ01SkU15 · 2012-03-02 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att utredningen om sänkt moms på vissa tjänster fortsatte sitt arbete med att analysera effekter av en sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn (SOU 2011:70) och att utredningen inte lämnade några lagförslag om sänkt mervärdesskatt för någon av de tjänster som skulle analyseras enligt uppdraget. Utskottet ser inte heller någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Jämför särskilt yttrande 2 (S, MP, V). Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:20), förkortad ML, inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar liksom privatpersoner möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med och måste tas bort. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EU:s mervärdesskattedirektiv. Finansministern sade i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2008/09:533) följande: Regeringens utgångspunkt är att undvika ändringar i momsreglerna för ideella föreningar och registrerade trossamfund, men vi kan komma att behöva ändra våra regler i ljuset av hur den fortsatta rättsliga processen utvecklar sig. Regeringen har bett två utredare att undersöka hur de svenska skattereglerna kan utformas för att dessa ska överensstämma med EG-rätten, om en lagändring behöver genomföras (Fi2008:D). Utgångspunkten för utredarnas arbete är således att undvika ändringar men om ändringar i lagen måste göras som leder till negativa ekonomiska konsekvenser för den ideella sektorn i sin helhet ska utredarna föreslå kompenserande åtgärder. Regeringen eftersträvar enkla regler som inte innebär ökat administrativt krångel. I rapporten 2009:58 Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m. som överlämnades lämnade utredarna ett antal förslag till ändringar av mervärdesskattelagen för att anpassa de svenska reglerna till mervärdesskattedirektivet. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 finansplan m.m. avsnitt 6.12.2 Mervärdesskatt och den ideella sektorn s. 276) sägs att Den ideella sektorn bedriver ett ovärderligt arbete i det svenska samhället. Ett starkt medborgerligt engagemang i idrottsföreningar, kulturföreningar och andra ideella organisationer är ett uttryck och en förutsättning för ett livaktigt och demokratiskt samhälle. Europeiska kommissionen inledde 2008 ett fördragsbrottsförfarande mot . Kommissionen anser att den svenska lagstiftningen strider mot EU:s mervärdesskattedirektiv eftersom den svenska lagen innehåller alltför generösa undantag från mervärdesskatt för allmännyttig verksamhet som bedrivs av ideella föreningar och registrerade trossamfund. gav två utredare i uppdrag att utreda frågan. Uppdraget redovisades i promemorian Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58). De förändringar som utredarna föreslår skulle kunna påverka ideella föreningars situation i mervärdesskattehänseende. Regeringen beslöt att hos kommissionen ansöka om tillåtelse att få införa en regel om s.k. omsättningsgräns för mervärdesskatteredovisning avseende ideell sektor. Ansökan innebar att verksamheter inom ideell sektor som har en skattepliktig omsättning på högst skulle kunna undantas. Enligt ett besked från kommissionen godtas dock inte ansökan. Regeringen och kommissionen har därefter inlett en fortsatt dialog i frågan om den ideella sektorns mervärdesskattesituation. Regeringen har lämnat synpunkter på kommissionens s.k. grönbok om den framtida mervärdesskatten. I sina synpunkter har regeringen lyft fram betydelsen av en förmånlig behandling av ideell verksamhet och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn från mervärdesskatt. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att finna en gynnsam lösning för den ideella sektorn. Regeringens utgångspunkt är att ideell sektor inte ska förlora ekonomiskt på eventuella förändringar av regelverket. Ideella sektorn kan även komma att påverkas av de förslag vad gäller inkomstskatt som lämnas av Stiftelse- och föreningsskatteutredningen i betänkandet Moderniserade skatteregler för ideell sektor (SOU 2009:65). Betänkandet bereds inom . I ett frågesvar av finansministern (fr. 2011/12:223) framgår följande. För att undvika att kommissionen skulle gå vidare i fördragsbrottsförfarandet ansökte regeringen hos kommissionen om att få införa en regel om så kallad omsättningsgräns för momsredovisning avseende ideell sektor. Enligt ett besked från kommissionen godtogs dock inte ansökan. EU-kommissionär Šemeta besökte därefter mig för att diskutera frågan. Vi fann inga lösningar då, men dialogen med kommissionen har fortsatt. Dessutom lämnade regeringen synpunkter på kommissionens diskussionsunderlag om en reform av momssystemet, den så kallade grönboken om momsens framtid. Regeringen har i sina synpunkter lyft fram betydelsen av en förmånlig behandling av ideell verksamhet och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn. Nästan 1 000 svenska ideella föreningar har också lämnat synpunkter till kommissionen. Trots detta har kommissionen i sitt meddelande om momsens framtid inte uttryckt någon ambition att tydliggöra de nuvarande bestämmelserna om ideell verksamhet i momsdirektivet. Jag är besviken över att kommissionen inte har tagit och den ideella sektorns synpunkter på större allvar. Dialogen med kommissionen fortsätter och arbetar mina tjänstemän med att sammanställa svar på ett antal frågor som kommissionen ställt om den ideella sektorn i . Jag kommer att i diskussionerna med kommissionen fortsätta att föra fram vikten av en gynnsam behandling av den ideella sektorns värdefulla verksamhet och ett tydligt undantag för sektorn. Arbetet med att säkerställa goda förutsättningar för en stark ideell sektor i bedrivs alltså vidare. Skriftväxlingen mellan och kommissionen har fortsatt, och kommissionär Šemeta meddelade så sent som februari i ett brev att man fortsätter att analysera situationen och den ytterligare information som lämnat om den ideella sektorn i samt att man avser att återkomma när analysen slutförts. I motion 2011/12:Sk288 av och (KD) yrkande 1 anförs att regeringen skyndsamt måste fortsätta att arbeta i riktning mot fortsatt momsfrihet för den ideella sektorn, och man ser helst att det generella undantaget får vara kvar i sin helhet. I motion 2011/12:Sk350 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att den ska verka för att ideell second hand-verksamhet fortsättningsvis ska vara momsbefriad. I yrkande 2 anförs att ideella organisationer inte ska omfattas av momsplikt vid uthyrning av lokaler. I yrkande 3 föreslår motionärerna att den söker vägar för att kompensera den ideella sektorn för minskade ekonomiska resurser till sin verksamhet vid en eventuell förändring av mervärdesskattelagen avseende ideella föreningar. I motion 2011/12:Sk386 av (M) anförs att ideella second hand-butiker är momsbefriade och bör så förbli. En förändring skulle medföra kraftigt ökad administration och arbetsbelastning, minskade intäkter och följaktligen minskad social och humanitär verksamhet. I motion 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 7 förslås ett tillkännagivande om att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. Utskottet framförde vid förra årets behandling av motioner om mervärdesskatt (bet. 2010/11:SkU19) att man liksom regeringen ansåg att den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Verksamheten inom den ideella sektorn ger alla medborgare verktyg för samhällsengagemang och bidrar till ett samhälle där medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och hälsofrågor som t.ex. idrott. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Utskottet vidhöll också sin inställning från föregående år om att alla de åtgärder som kan förväntas bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn. Det är viktigt att de sammanvägda förslagen inte innebär en försämring. I sitt utlåtande om Europeiska kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem (KOM(2010) 695) fortsatte utskottet att argumentera med utgångspunkt i den stora betydelse den ideella sektorn har för svenskt samhällsliv och vikten av att man kan finna en rimlig lösning avseende dessa frågor (bet. 2010/11:SkU25). I detta sammanhang vill utskottet starkt betona vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete, utbildning m.m. och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn. Den ideella sektorn tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald och delaktighet. Samtliga partier i riksdag vill se ett samhälle där medborgarna, inte minst de yngre, är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och idrott. Föreningslivet utvecklar också särskilda förutsättningar för den representativa demokratin genom att erbjuda medborgarna möjlighet att gemensamt värdera, argumentera och fatta beslut. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Forskning har visat att föreningslivet även bidrar till att öka tilliten i samhället. I har den ideella sektorn (dvs. ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser) en lång tradition. Den är en viktig kraft och tillgång för svenskt samhällsliv. Som exempel kan nämnas att var av vuxna befolkning () medlemmar i någon förening. Den ideella sektorn i ombesörjer normalt sett sina ekonomiska och administrativa funktioner med ideell arbetskraft, vilket innebär att de är särskilt sårbara för administrativa bördor och andra ökade kostnader i verksamheten. Att införa momsplikt på sådan icke vinstdrivande verksamhet som bedrivs inom den ideella sektorn skulle avsevärt öka den administrativa bördan och således gå stick i stäv med ambitionen att förenkla momssystemet och minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. En sådan åtgärd skulle heller inte medföra några betydande skatteintäkter eftersom det mycket sällan uppstår något ekonomiskt mervärde i verksamheten. Utskottet har också träffat kommissionär Šemeta och båda gångerna framfört den samfällda åsikten att det är av stor vikt att en lösning hittas på dessa angelägna frågor som inte innebär några avgörande försämringar för den ideella sektorn i . Liksom finansministern uttryckte känner utskottet en besvikelse över att kommissionen i sitt meddelande om momsens framtid inte uttryckt någon ambition att tydliggöra de nuvarande bestämmelserna om ideell verksamhet i momsdirektivet. Utskottet ser emellertid fortfarande positivt på de ansträngningar som görs för att bevara de goda förutsättningar för ett aktivt föreningsliv och den ideella sektorns verksamhet som vi har i men avvaktar uppmärksamt den vidare utvecklingen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag till ändrade regler för mervärdesskatt på s.k. applikationer. Applikation, s.k. app, är en term som används för att beskriva internetprogram som körs på smartmobiler och andra mobila enheter för kommunikation. Kunden laddar ned applikationen till sin mobil och kan därefter spela spel, läsa tidningar m.m. på mobilen. De flesta applikationer säljs på ett fåtal stora marknadsplatser som drivs av utländska näringsidkare. En näringsidkare som utvecklat en applikation samarbetar i regel med dessa marknadsplatser. Privatpersoner som vill köpa och ladda ned applikationer gör i regel detta via de utländska näringsidkarnas marknadsplatser. Från mervärdesskattesynpunkt är en försäljning av en applikation ett tillhandahållande av en elektronisk tjänst. Tjänsten beskattas i om den är omsatt inom landet. Avgörande för bedömningen av var en tjänst är omsatt är i vilken egenskap de utländska företagarna (företrädare för marknadsplatserna) agerar. Sammanfattningsvis sade i ett ställningstagande (dnr 131 427715-11/111) följande: har tittat på flera av de avtal som finns vid försäljning av applikationer via de ledande marknadsplatserna och där applikationerna har utvecklats av någon annan än de utländska näringsidkare som driver marknadsplatserna. anser att det av de aktuella villkoren framgår att de utländska näringsidkarna medverkar som förmedlare av tjänsterna för de näringsidkare som utvecklat applikationerna och i deras namn. Av avtalen framgår att privatpersonen ingår avtalet om köp av applikationen med den svenska näringsidkaren som utvecklat applikationen. Det framgår också att den svenska näringsidkaren är ansvarig för support och eventuella fel på applikationen, bestämmer priset m.m. Det medför att en svensk näringsidkare som under dessa förutsättningar säljer applikationer till privatpersoner inom EU ska betala svensk mervärdesskatt för omsättningen av tjänsten. har emellertid i ett nytt uppdaterat ställningstagande omprövat sin tidigare inställning (dnr 131 831773-11/111): har i ett ställningstagande redogjort för sin uppfattning i frågan om vem som är skattskyldig när en svensk näringsidkare säljer applikationer via utländska näringsidkares marknadsplatser. ställningstagande leder till att svensk mervärdesskatt tas ut även i vissa fall då den utländske näringsidkaren betalar mervärdesskatt för samma omsättning. Se dnr 131 427715-11/111. Frågan om beskattning av elektroniska tjänster diskuteras på EU-nivå i syfte att komma överens om gemensamma riktlinjer för tolkningen av bestämmelserna. Medlemsländerna har dock ännu inte kommit överens om några riktlinjer. Så länge diskussion pågår och för att dubbelbeskattning inte ska uppkomma ska ställningstagandet inte tillämpas när båda nedanstående förutsättningar är uppfyllda: den svenske näringsidkaren omsätter applikationen till en privatperson inom EU via en marknadsplats som drivs av en utländsk näringsidkare och den utländske näringsidkaren är skattskyldig enligt det berörda EU-landets myndighet för motsvarande omsättning i det landet. I dessa fall kommer inte att påföra mervärdesskatt på den svenska näringsidkarens försäljning. Beslutet gäller fr.o.m. och omfattar även tidigare försäljning. I motion 2011/12:Sk256 av och (M) framförs att det behövs en översyn av reglerna för moms på applikationer för att undvika dubbelbeskattning. I motion 2011/12:Sk423 av och (SD) föreslås ett tillkännagivande om att ett tillfälligt undantag från momsuttaget skyndsamt bör införas i de fall då en produkt beläggs med dubbel moms och att detta undantag bör gälla tills dess att lagstiftningen förhindrar dubbelt momsuttag. Försäljning av en applikation är från mervärdesskattesynpunkt ett tillhandahållande av en elektronisk tjänst. Tjänsten beskattas i om den är omsatt inom landet. Avgörande för bedömningen av var en tjänst är omsatt är i vilken egenskap de utländska företagarna (företrädare för marknadsplatserna) agerar. initiala ställningstagande när det gäller tillämpningen av de aktuella reglerna ledde till att svensk mervärdesskatt skulle tas ut även i vissa fall då den utländska näringsidkaren betalar mervärdesskatt för samma omsättning. har därför omprövat sitt ställningstagande eftersom frågan om beskattning av elektroniska tjänster diskuteras på EU-nivå i syfte att komma överens om gemensamma riktlinjer för tolkningen av bestämmelserna. Medlemsländerna har dock ännu inte kommit överens om några riktlinjer. har därefter fattat beslutet att så länge diskussionen pågår och för att dubbelbeskattning inte ska uppkomma ska ställningstagandet inte tillämpas när vissa förutsättningar är uppfyllda. I dessa fall kommer inte att påföra mervärdesskatt på den svenska näringsidkarens försäljning. Beslutet gäller fr.o.m. och omfattar även tidigare försäljning. Då frågan numera har lösts genom förnyade ställningstagande finner skatteutskottet inte anledning att överväga frågan vidare och avvaktar en lösning av det grundläggande problemet på EU-nivå. Andra frågor om mervärdesskatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av andra bestämmelser om mervärdesskatt. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (SD). Omvänd skattskyldighet i byggsektorn infördes nya regler om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Kort innebär dessa regler att byggföretag är skyldiga att redovisa utgående moms vid förvärv av särskilt uppräknade tjänster. Den utgående momsen utgör även ingående moms hos köparen, som får göra avdrag om förvärvet är hänförligt till byggföretagets momspliktiga verksamhet. Detta innebär att ingen moms betalas in till . I regleringsbrevet för gavs i uppdrag att utvärdera den omvända skattskyldigheten för byggsektorn när det gäller reglernas effektivitet för att motverka skatteundandragande samt om och i vilken mån reglerna medfört en ökning av den administrativa hanteringen för dessa företag. har gjort den ovan nämnda utvärderingen, vilken redovisades (dnr 131 213362-10/113). Utifrån det som framkommit i kontrollinsatser konstateras i utvärderingen att bestämmelserna slår effektivt mot enskilda undandraganden inom tillämpningsområdet. Innan införandet av den omvända skattskyldigheten var det ofta förekommande att underentreprenörer efter att ha utfört byggtjänster eller tillhandahållit personal underlät att redovisa och betala den utgående skatten som de fakturerat sina uppdragsgivare. Genom införandet av den omvända skattskyldigheten har denna möjlighet till undandragande upphört då sådana byggtjänster som omfattas av regelverket inte längre ska faktureras med mervärdesskatt. När fråga är om organiserade undandraganden är bilden av effektiviteten en något annan. Regelverket visar sig effektivt i vissa fall medan det i andra fall är osäkert om reglerna motverkar skatteundandragande. I fråga om regelverkets effektivitet att motverka undandraganden av mervärdesskatt är det viktigt att framhålla att effektiviteten är beroende av att de företag som berörs innehar tillräckliga kunskaper om regelverket. har vid utvärderingen kunnat se att bestämmelserna har haft positiva effekter i form av ökad redovisning av utgående skatt inom byggsektorn med ca . Den omvända skattskyldigheten medför ökad administration för de företag som berörs av regelverket. I den enkätundersökning som genomförts av Byggindustrier i samarbete med framkommer att en stor andel företag anser att den omvända skattskyldigheten medfört ett ökat administrativt arbete motsvarande eller mindre . I enkätundersökningen framkom att den administrativa bördan främst är förknippad med bestämmelsen som avser tillämpningsområdet för den omvända skattskyldigheten. En annan svårighet som följer av regelverket och som påverkar hanteringen är bedömning av köparens status. Vidare framhålls varatjänsteproblematiken där flera företag menar att det förekommer svårigheter att avgöra om tillhandahållandet avser en tjänst där tillhandahållandet av varor är underordnat tjänstetillhandahållandet eller en leverans av varor. Utifrån de synpunkter som byggföretagen har lämnat kan konstateras att flera företag anser att det förekommer svårigheter att bedöma vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten. Flera företag anser också att det i vissa fall är svårt att avgöra om köparen är en sådan förvärvare att reglerna kan bli tillämpliga. Ytterligare ett problem som har framhållits är att det vid tillhandahållanden som innefattar både varor och tjänsteprestationer kan vara svårt att avgöra om ett tillhandahållande avser leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst. Antalet frågor om vilka tjänster som omfattas av reglerna har minskat betydligt och det har börjat bildas en praxis på området. Att ändra definitionen skulle medföra att företagen och skulle få göra nya bedömningar. Den praxis som har utvecklats på området skulle också bli inaktuell. Enligt uppfattning är det inte lämpligt att göra några förändringar av definitionen. Flera företag har framfört att det i vissa fall kan vara svårt att avgöra om köparen är en sådan förvärvare att reglerna kan bli tillämpliga. I avsaknad av ett alternativ som på ett relevant sätt definierar ett företag i byggbranschen och undanröjer den osäkerhet som vissa säljare upplever med den nuvarande lagstiftningen, saknas det dock, enligt uppfattning, anledning att ändra den nuvarande definitionen av förvärvaren. Frågan om ett tillhandahållande avser leverans av en vara eller ett tillhandahållande av en tjänst kan i vissa fall vara svår och medföra osäkerhet för företagen. Det måste göras en bedömning i det enskilda fallet och med beaktande av unionsrätten, innefattande avgöranden. Det torde inte vara möjligt att konstruera en lagregel som är i överensstämmelse med unionsrätten och uttömmande reglerar hur bedömningen ska göras. Behov av särskild förteckning Det har förekommit önskemål om att det ska upprättas en förteckning över vilka tjänster som ska omfattas. Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI, 2002 ska vara vägledande vid bedömningen av vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. Det kan dock förekomma att den indelning som görs i SNI 2002 inte överensstämmer med vilka tjänster som ur ett allmänt perspektiv kan anses utgöra bygg- eller anläggningstjänster. När sådana fall har kommit till kännedom har verket i ställningstaganden redogjort för sin syn på om den aktuella tjänsten kan anses omfattas av reglerna. För att förenkla för företagen skulle informationen på webbplats kunna struktureras på ett sätt som gör det enklare för företagen att finna relevant information om de tjänster som respektive företag tillhandahåller. Informationen bör innefatta en förteckning över olika tjänster som enligt uppfattning ska omfattas respektive inte ska omfattas av reglerna. Denna kan vägleda vid bedömningen av vilka tjänster som ska omfattas av reglerna. Den kommer dock inte att kunna vara heltäckande. Utskottet fann i betänkande 2010/11:SkU20 med stöd av vad som framkommer i utvärdering inte anledning att föreslå några åtgärder inom detta område. Avdragsrätt för inventarier i stadigvarande bostad Enligt bestämmelserna i 8 kap. 3 § ML får den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Av 8 kap. 9 § första stycket 1 ML framgår dock att avdrag inte får göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad. har gjort bedömningen att det av rättspraxis (RÅ 2003 ref. 100) framgår att avdragsförbudet i 8 kap. 9 § första stycket 1 ML måste uppfattas som en schablonregel varför det inte kan anses vara avsett att omfatta enbart privat konsumtion eftersom något särskilt avdragsförbud i så fall inte hade behövts. Avdragsförbudet kan således även omfatta anskaffningar som används i en verksamhet som medför skattskyldighet och som skulle ha medfört rätt till avdrag för den ingående skatten om avdragsförbudet inte hade funnits. Lös egendom som kan hänföras till bostaden är enligt uppfattning sådan inredning eller inventarier som kan anses vara typiska för boende i en normal bostad (se ställningstagande dnr 131 602507-10/111).