bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — har i alliansregeringen drivit fram konkreta och framåtsyftande åtgärder. Vi har inte nått ända fram varje gång, men vi har tagit steg i rätt riktning. I den allmänna debatten har vi varit en konsekvent röst för en mer flexibel och öppen arbetsmarknad. Vi har varit tydliga och konsekventa i vår syn på hur resurser skapas.Fru talman! Det förtjänar att ställas i kontrast mot en opposition som gärna kritiserar och som gärna talar väl om företagandets betydelse men som i den konkreta politiken riktar dråpslag efter dråpslag mot de företagare som bygger och den svenska välfärden. vill jag säga att jag uppskattar det förändrade tonläget från flera partier här i . Det bådar gott inför en framåtsyftande diskussion där vi kanske vågar vända på fler stenar och ifrågasätta gamla sanningar och där vi kanske också i många fall kan nå en större samsyn och kontinuitet i frågorna för att undanröja den politiska osäkerhet som , liksom tidigare, präglar många människors framtidsfunderingar. Det är att ta ansvar för som man har en obruten tro på framtiden.Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det är rätt intressant men också avskräckande, måste jag säga, att lyssna på det nya som springer om på högerkanten. Det märks mycket tydligt att huvudkontoret har flyttat till Stureplan.Tittar man på den förda politiken kan man se att det är en mycket tydlig klasspolitik. Den lägsta inkomstdecilen, det vill säga de fattigaste i , har fått en negativ inkomstutveckling på 2 700 under ledning. De rikaste har fått hela i månaden.Att dessutom försöker sprida myter om att LAS skulle vara ett stort problem är väl en del i den nya politiska uttryck. Det är de facto så att det är äldre arbetslösa som har det allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. Unga har ofta visstidsanställningar, men det är framför allt unga utan utbildning som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden.Det jag tänker ta upp handlar om lönerna. Det är mycket tydligt att tre av fyra partier i regeringen har en uttalad låglönepolitik framför ögonen. Man vill alltså se sänkta löner på arbetsmarknaden. Först ut var som skällde på landstings- och kommunpolitiker och ansåg att det var för höga ingångslöner i kommunsektorn. Därefter var ute och krävde sänkta ingångslöner i kommuner och landsting. Sedan toppade det hela med att kräva lägre ingångslöner på hela arbetsmarknaden. Det betyder att en undersköterska som jobbar heltid skulle tjäna i och en sjuksköterska 15 000-16 000. De flesta känner till sjuksköterskeuppropet som kräver 24 000.Min fråga till Per Åsling är: Varför ska en undersköterska i jobba för att tjäna lika mycket som gör på en månad? Du står i talarstolen och far med osanning, . Vi har inte krävt eller föreslagit någon generell sänkning för alla. Däremot har vi lagt fram förslag på hur vi ska få en bättre fungerande arbetsmarknad och en mer dynamisk arbetsmarknad. Vi har tagit intryck av hur det fungerar i där unga i betydligt större utsträckning har en fot inne på arbetsmarknaden på grund av att de har andra regler och större flexibilitet. Vi har tagit intryck av hur det ser ut i . Det viktigaste för dessa ungdomar är att de kommer in på arbetsmarknaden.Därför har vi också föreslagit att utbildningssystem ska förändras, att möjligheten att praktisera ska utökas och att nya lönesystem ska införas där man varvar med praktik för att kunna kombinera praktisk utbildning med teoretisk utbildning, och den teoretiska delen ska vara förlagd till arbetsplatsen. Om ni i är intresserade av att ungdomar ska få ett arbete, och det är väl bra, skulle ni enkelt kunna föreslå en ändring av lagstiftningen där rätten till fasta jobb på heltid blir norm på arbetsmarknaden. Då skulle unga slippa att springa omkring på olika visstidsvikariat, spring-och-ring-vikariat och så vidare. Ni kunde göra en mycket stor utbildningssatsning och ge unga rätt till gymnasieutbildning, för det är unga arbetslösa utan utbildning som har de största problemen. Ni skulle också kunna satsa på att gymnasieskolan ska ge högskolebehörighet. Vi ser nu hur unga människor lämnar yrkesutbildningarna på gymnasiet just för att de inte längre ger högskolebehörighet.Per Åsling väljer att inte svara på min fråga. var ute i tidningarna och krävde sänkta ingångslöner på hela arbetsmarknaden. Det förslag hon lade fram innebar att en undersköterska som jobbar heltid i , och ska vi veta att det är väldigt få undersköterskor i som jobbar heltid, skulle ha i månadslön. En sjuksköterska skulle ha 15 000-16 000. Det var ett förslag som ni presenterade offentligt. Här väljer Per Åsling att lägga skulden på mig. Du får väl stå för den politik ni presenterar eller ta avstånd från den!Det är faktiskt så att tre av fyra partier i regeringen offentligt har krävt sänkta löner. skällde på kommun- och landstingspolitiker för att det var för höga ingångslöner och sade: Håll nere löneutvecklingen! instämde och krävde sänkta ingångslöner, och gick längst. Det är så det är.Varför ska en undersköterska jobba för att få samma inkomst som får på en månad? Vad gör som är så unikt att det ska ta för en undersköterska att uppnå detta? Jag tror inte att det praktiska ansvaret är så mycket större hos än hos en undersköterska. Förklara nu varför en undersköterska ska ha i , Per Åsling! Jag är förvånad över den retorik som använder från talarstolen. Det är viktigt att vi ökar efterfrågan på arbetskraft för att även unga ska komma in på arbetsmarknaden.Den politik som alliansregeringen för och den politik som har på sin dagordning är att det måste skapas fler företag som anställer, för det är fundamentet i Välfärdssverige genom att det är näringslivets samlade insatser och ekonomi som genererar skatter till välfärdssamhället.Jag tycker att många av de frågor som lyfter här nu ligger inom parternas ansvarsområde. Apropå parterna tycker jag att det är glädjande att vi nu börjar få se att det tas initiativ för att underlätta för insatser för unga att komma in på arbetsmarknaden i form av bland annat det avtal som Handels tecknade som jag exemplifierade med i mitt anförande. Metall är ett annat exempel.Utbildningsinsatserna är av avgörande betydelse för att få ned ungdomsarbetslösheten. Här måste det göras mer, och här måste arbetsmarknadsutbildningarna anpassas så att de i större utsträckning är inriktade på företagens behov.Det är också viktigt, återigen, att det skapas fler praktikplatser. Den offentliga sektorn har inte tagit sitt ansvar här. Det är den privata sidan som framför allt öppnar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden, och vi kommer från sida att återkomma när det gäller detta. Min fråga handlar om miljön och näringslivet. Per Åsling tog i sitt anförande upp frågan om låginblandning och höginblandning, vilket är en fråga som jag också har arbetat en hel del med.Efter det att vårpropositionen presenterades blev jag kontaktad av en hel del personer från näringslivet som var väldigt oroade över de satsningar som har gjorts, och man undrar om de kommer att hålla i längden. Det handlar inte om låginblandningen. Där är snarare problemet att man är rädd för dålig kvalitet på till exempel etanolen, vilket har visat sig vara en följd av låginblandningen, exempelvis i Tyskland.När det gäller höginblandningen har man satsat mycket stora resurser, byggt fabriker och arbetat hårt för att etablera sig som ett teknikdrivande land när det gäller hållbar utveckling och alternativa bränslen. Men man är nu orolig för om detta kommer att hålla i längden.Regeringen verkar ha en väldigt kort startsträcka. Det handlar , och får man inga satsningar färdiga. Man kan inte skriva av de satsningar man gjort när det gäller produktionsmedel, fabriker etcetera. Min fråga till Per Åsling är: Vad kommer att gälla rörande den fortsatta skattebefrielsen på höginblandning? Från regeringens sida har man varit tydlig med den omställning vi vill göra när det gäller fordonsbränslet, alltså att gå från fossilbränslen till förnybara fordonsbränslen. Ribban är lagd högt och bra - ska vi ha en fossiloberoende fordonsflotta. Delmålet är att ha 10 procents inblandning i den totala volymen bränsle.Vad vi nu gör är att vi i vårpropositionen anför ett förslag på ett kvotpliktssystem för inblandningen, vilket vi gör för att tydliggöra för näringsliv och konsumenter att här kommer en förändring. Vi har också sagt mycket tydligt att vi återkommer med en strategi för hur det mer konkret ska utformas.Det är angeläget att det finns en långsiktighet i omställningen för att klara tydliga spelregler, såväl för hushåll som för näringsliv. Jag noterar att det också var en av dina poänger, , när du ställde din fråga. Jag delar din uppfattning att det är viktigt att klara ut spelreglerna för att på så sätt underlätta omställningen eftersom det är fråga om investeringar i ny teknik.Det är också glädjande att konstatera att det förnybara tar en allt större del av den svenska energibudgeten och är uppe i . Speciellt glädjande är det att kunna konstatera att vindkraft, solenergi och bioenergi växer starkt. Jag tror inte att vi tycker så olika när det gäller vilken riktning detta ska ta. Från sida vill vi bara gå fortare framåt. För att konkretisera det hela blir min följdfråga till Per Åsling: Kan Per Åsling garantera att den fortsatta produktionen av bränslen med höginblandning blir ekonomiskt lönsam för företagen ? Det är det man undrar. Man har investerat väldigt stora summor i dessa anläggningar. Man vill fortsätta denna investering. har blivit ett ledande land, men producenterna är oroliga över om man kan hålla detta. Kommer man att kunna fortsätta eller måste man skrota hela konceptet? Där famlar man och är orolig.Ställtiden från när höstpropositionen läggs fram till när detta ska träda i kraft är, tror jag, eller så. Du bygger inga anläggningar eller skriver av anläggningar som finns på den tiden.Jag undrar: Kan Per Åsling säga någonting om detta, och kan han garantera att det kommer att vara vettigt och lönsamt att i även fortsättningsvis satsa på denna teknikutveckling? Jag har egentligen svarat på frågorna. Jag har tydligt redogjort för ambitionen när det gäller omställningen av energisystemet. Det är angeläget och viktigt, och det är en viktig del i att skapa ett robust och långsiktigt hållbart samhälle.Jag har också redogjort för att fordonssidan prioriteras just för att vi ser att omställning från fossilberoende till förnybart bränsle har stor inverkan på miljö och klimat. När det gäller detaljer måste jag hänvisa till det vi har sagt tidigare om att här återkommer regeringen så snart man kan. Det är angeläget och viktigt att ha både tydliga och långsiktiga spelregler för att stimulera en grön energi- och teknikomställning i det svenska samhället. stora bidrag till debatten handlade om förslaget att sänka ingångslönerna på hela arbetsmarknaden . Per Åsling var inne på det i sitt anförande, men sedan tryckte lite på den ömma punkten blev det rena fanflykten från den ståndpunkt som både partiledare och andra talespersoner har uttryckt. Det är lite märkligt.Jag skulle ändå vilja be Per Åsling att fundera lite grann över effekterna av en sådan förändring som ni ju faktiskt har föreslagit, även om Per Åsling nu inte riktigt vill kännas vid detta.Hur har du tänkt att det ska isoleras till den här delen av arbetsmarknaden? Får det inte ganska stora effekter på lönebildningen rent allmänt i samhället så att det blir ett tydligt tryck ned på lönerna på hela arbetsmarknaden?En annan fråga är: Hur tror Per Åsling att det skulle påverka drivkraften att gå från bidrag till försörjning som de borgerliga partierna gärna lyfter fram? möter stora grupper som lever på socialbidrag närmare hundraprocentiga marginaleffekter när de vill gå från bidrag till arbete. Vi har förslag för att komma till rätta med det problemet.Jag har alltså två konkreta frågor till Per Åsling: Får inte det här väldigt stora effekter på lönebildningen på hela arbetsmarknaden? Hur påverkar det människors vilja att arbeta? Den svenska lönesättningen är ett ansvar för arbetsmarknadens parter. Det har också mycket tydligt sagts i debatten, inte minst från vår sida.Det förslag som vi har lyft in har bäring på att underlätta för unga människor att komma in på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten har varit hög , vilket är oroväckande.Jag dristade mig till att titta i den socialdemokratiska vårpropositionen och kan konstatera att ni där i en graf mycket tydligt visar på att ungdomsarbetslösheten passerade 20-procentsstrecket 2003-2004 under den socialdemokratiska regeringstiden. Tyvärr har den sedan legat och fluktuerat mellan , enligt det nya sättet att räkna ungdomsarbetslösheten.Detta är allvarligt. Det behövs krafttag. Vi har sagt att en viktig åtgärd är att underlätta genom att skapa nya incitament för den unga att ta steget ut på arbetsmarknaden eller genomgå utbildningsinsatser som är mer anpassade till de egna behoven, men också genom att stimulera arbetsgivare att ta hand om ungdomar för att på så sätt hjälpa till att få ut dessa människor i näringsliv och offentlig sektor. Det är viktigt att detta kombineras med relevanta utbildningsinsatser som gör att dessa människor får en långsiktig möjlighet att bli en del av arbetsmarknaden. Men är det inte det som har föreslagit. har föreslagit sänkta ingångslöner med upp till 25 procent.Per Åsling säger att detta är någonting som parterna ska ta hand om. Ja, men varför lyfter ni då in detta förslag? Jag utgår från att ni på något vis vill agera för att det ska bli en sådan utveckling som ni säger att ni önskar. Då handlar det väl om att försvaga de fackliga organisationerna och löntagarnas möjligheter att värna sin kollektiva styrka. Det är därför ni riktar udden mot LAS och a-kassan och har en del andra förslag som går i den riktningen. Det är i grund och botten naturligtvis en viktig maktfråga.Vi har definitivt problem med en alldeles för hög ungdomsarbetslöshet. Framför allt är det de ungdomar som inte har tillräcklig utbildningsbakgrund som hamnar i arbetslöshet och riskerar att bli fast där . Det är därför vi vill satsa på gymnasieskolan, där ni skär ned. De ungdomar som är arbetslösa och inte har gymnasieexamen ska kunna få en sådan genom det utbildningskontrakt som vi föreslår och lägger avsevärda resurser på. Naturligtvis kostar det pengar. Men det är en investering som människor kommer att ha med sig hela livet. Det är ingenting som är bortkastat på den lunch som vi går och äter om någon timme, utan en insats som man kommer att ha med sig . Vi kommer att ha nytta av att vi har investerat i unga människor. (Applåder)I detta anförande instämde (V). Jag tycker, , att det är klädsamt att du intar en mjukare attityd, för det är viktigt att vi skapar politiska lösningar som är långsiktiga och har utgångspunkt i vad de unga människorna behöver, en bra utbildning. Vi har reformerat utbildningssystemet för att på så sätt få till stånd utbildning som är bättre anpassad till individernas behov. Vi har utökat utbildningarna som är riktade mot unga i form av lärlingsutbildning. Vi har byggt ut och initierat ordentligt med praktikplatser.Det här är en bra grund att gå vidare med. Men enligt den centerpartistiska agendan för utbildningspolitiken måste i den fortsatta reformeringen praktiska inslag in i både grundskola och gymnasieskola, så att människor kommer ut på arbetsplatser i offentlig sektor och i näringslivet och så att utbildningarna anpassas mer till vad arbetsgivare i form av industri och företag behöver och frågar efter. Det är först då vi skapar utbildningssystem som bidrar till att på ett ordentligt och relevant sätt öka anställbarheten. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut att fatta här i dag.Vi har å ena sidan hört en dyster och hemsk beskrivning av hur det står till i landet . Å andra sidan har vi hört hur hoppfullt det är och hur vi i jämförelse med andra länder har det ganska bra i vårt land. Hur vi än vrider och vänder på detta ser vi att vi är en vinnare när det gäller ekonomi jämfört med många andra länder. Men det är som med vädret i fjällen; det kan ändras oerhört snabbt. Då är det viktigt att man har bäddat med marginal för att kunna hantera väderförändringarna och de ekonomiska vindar som blåser runt om i vår omvärld.Jag kan förstå oppositionen. Det är frustrerande att vara i det läge som egentligen är i och sitta i opposition. Vi står långt framme på flera olika områden, och vi står ganska stadigt, trots att det dallrar rejält runt om oss. Jag förstår att Socialdemokraterna försöker fokusera på inhemska frågor för att därigenom dra fokus från att står relativt bra i jämförelse med många andra länder. Man försöker få debatten att handla om sakfrågor som inte speglar förhållande gentemot andra länder. Det är en taktik man jobbar med, och den taktiken förstår jag att man försöker föra in, för man har stora problem med att hantera det läge som vårt land är i.Vi är ett exportberoende land. av vår bnp utgörs av export. av den går till europeiska länder. Omvärlden beskrivs nu som väldigt dyster och tung, och den är väldigt dyster och tung. och har senast lagt fram rapporter om att det gäller att ha marginaler för att kunna agera, och det är precis det vi beskriver i vårpropositionen från regeringens sida. Det gäller att ha marginaler och se hur det kommer att se ut jämfört med vad som händer och hur det ser ut i dag.Självklart finns det en hel del att göra i vårt land. Det råder inga tvivel om det. Vi jobbar med de frågorna och synar dem. Självklart sitter oppositionen och har en del förslag. Men allt måste bedömas i en omvärldsanalys. Annars kommer vi fel och kan dra fel slutsatser.Anna var inne på det nya OECD-indexet, Better life. Det är ett nytt sätt att beskriva förhållandet gentemot andra länder. Man väger in fler saker än bara ekonomiska kalla fakta. tar upp detta och skriver: För går det bra. Vi mår gott, lever och är ganska nöjda med livet i stort. Vi är inte rikast, men vi har den bästa miljön med den renaste luften och en välfungerande arbetsmarknad. Dessutom behöver vi inte jobba särskilt mycket. Det räcker ganska långt, och vi ligger på en fjärdeplats bland alla de 36 länder som jämförs.Jag tycker att det är ganska intressant att man försöker jobba med ett lite annat sätt att mäta hur det är att bo och leva i och hur vi förhåller oss till andra länder i olika delar.Utvecklingen inom den kommunala sektorn diskuterade vi i går. Jag brukar kalla det vår välfärdsmotor. Vi har i vårt land ett system där det kommunala självstyret är en tämligen självklar del, med ganska långtgående delegeringar till kommuner och landsting.Vi ser också att ekonomin ser ganska bra ut . Man får en ganska stark injektion via återbetalningarna av AFA-premierna som kommer att ske på grund av den politik som förs. Jo, därför att det nu blir en återbetalning med på de man betalade in från kommuner och landsting för att hantera en del av arbetsgruppförsäkringarna. Det kan ske på grund av en fungerande sjukförsäkringsreform som rehabiliterar människor tillbaka i arbete. Det gynnar välfärdsmotorn kommuner och landsting. De kan nyttja mer resurser att använda för att just generera mer välfärd åt alla.Vi har också diskuterat statsbidragen. Det är en del av vårpropositionen. Det är ett ständigt trätoämne mellan kommun- och landstingspolitiker och riksdagsledamöter. Ska man värdesäkra statsbidragen, eller hur ska man se på dem för att kunna hantera framtiden? har ingen regering gjort den delen. Man vill använda statsbidragen som en konjunkturell åtgärd när det börjar svikta med den inhemska ekonomin. använder man dem för att ersätta kommuner och landsting för de tjänster de utför på uppdrag av staten. Jag tycker att det är en rimlig hållning i de delarna.Det är också viktigt att komma ihåg att statens politik för att generera fler arbetade timmar är den stora grunden för välfärdsmotorn och den funktion man har för att utföra den delen. Det är av intäkterna till kommunsektorn som kommer via skatten när man arbetar fler timmar, och kommer via statsbidragen.Detta är viktigt att ha i åtanke. För staten en klok politik via det vi har sett , med 200 000 fler i sysselsättning, genererar det fler arbetade timmar i kommunsektorn. Den årsredovisning som man nu lämnade bekräftar det. Det är fler arbetade timmar som har gjort att skatteintäkterna ökar i kommunsektorn. Man kan gå in och läsa på Kommuner och Landstings hemsida om man vill få bekräftelse på detta.Regeringens politik fungerar. Man har dessa två bitar att arbeta med: Fler arbetade timmar och fler människor i sysselsättning, och att via statsbidragen arbeta för att också hantera andra delar samt kompensera för en del saker som man inte kan få in via enbart skatteintäkterna.Skatter är en annan del vi diskuterar mycket. Vad använder vi över huvud taget skatter till? Skatter är mycket till för att omfördela saker i vårt land. Det är inte för ro skull har den lägsta inkomstspridningen i hela . Det inte för ro skull som vi har en ganska jämlik situation med inkomstfördelningen i vårt land.Men skatter används också för en annan sak. Det är för att mota bort och peka ut vad som är skadligt beteende och peka ut det som inte är bra. Sådant ska det vara höga skatter på, och det ska vi styra undan. Det gäller fossila bränslen, alkohol, cigaretter etcetera. Det använder vi också skatter till, för att styra över mot andra saker.Vad gör då oppositionen? De använder också skatter. Men de använder skatter för en annan verksamhet, nämligen för att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. Man ska höja skatten på ungdomar. Är ungdomar farlig verksamhet? Är ungdomarna ett hot mot miljön? Är ungdomarna någonting som vi ska försöka hindra från att komma in på arbetsmarknaden?Man kan ju fundera när Socialdemokraterna, ska fördubbla arbetsgivaravgifterna. Det är så vi använder skatter. Det är så vi resonerar. Det är så vi jobbar.Här vill man sätta en ungdomsskatt. Jo, man ska lösa ungdomsarbetslösheten på det sättet. Man blir fundersam på hur det egentligen fungerar och vilken krispolitik som Socialdemokraterna och övriga oppositionspartier vill arbeta med.Vi kan se fler exempel på detta, olika recept för att komma till rätta med saker och ting. Det är inte bara Socialdemokraterna som vill höja skatterna mot ungdomar och fördubbla arbetsgivaravgiften. Vi har fler partier i oppositionen som vill göra en hel del andra saker. De vill införa kilometerskatter. De vill införa förmögenhetsskatter. De vill införa arvskatter och ännu mer skatt på löneinkomster. Här spretar det ganska rejält inom oppositionen.Man kan alltid fundera: Vad kommer att hända i slutändan om oppositionen i någon form skulle få makten framöver? Hur har man tänkt sig det? Hur mycket skatt ska höjas för att man ska slå ut och försämra möjligheten att få ett jobb i vårt land och minska möjligheten att driva företag?Fru talman! Bostäder är oerhört viktigt. Vi kristdemokrater är glada för att vi nu har fått in delar. Vi hoppas att vi nu kan få ännu mer injektion i bostadssektorn. Det är huvudsakligen kommunerna som har ansvar för att se till att det byggs bostäder. Det kan vi aldrig komma ifrån. Det står klart uttryckt i de lagar som gäller. Det är viktigt att de tar sitt ansvar.Men det är också viktigt att vi gör det lättare att kunna hyra ut de bostäder som redan finns och nyttja de lägenheter som kanske ibland står tomma. Det gäller att kunna använda dem mer, och då speciellt i storstadsområdena. Jag är glad över att vi kan ha en politik som syftar till att förhoppningsvis underlätta och skaka loss fler bostäder. Det kan kanske vara runt 20 000 lägenheter bara i som skulle kunna komma loss och användas i dessa bitar.Minskade marginaleffekter för dem som är i behov av försörjningsstöd är också någonting som man tittar på i vårpropositionen och annonserar att det kanske kan komma.