bet · GZ01NU10 · 2012-03-12 00:00:00 — 2011/12:NU10 Näringspolitiska frågor Utskottet har beslutat att behandla motioner från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor i förenklad ordning. Utskottet hänvisar till ställningstaganden som utskottet och reservanter gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1) och avstyrker samtliga motionsyrkanden. har utskottet tagit ställning för att det ska hållas en allmän näringspolitisk debatt i anslutning till att behandlar det nu aktuella betänkandet. I fyra särskilda yttranden redovisar företrädarna för Socialdemokraterna, sin respektive syn på hur näringspolitiken bör utformas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sk288 av och (båda KD) yrkande 2, 2011/12:Sk404 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2011/12:Kr261 av (M), 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 7, 2011/12:T412 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:N215 av m.fl. (FP), 2011/12:N222 av (S), 2011/12:N223 av (S), 2011/12:N226 av (S), 2011/12:N227 av (S), 2011/12:N230 av (M), 2011/12:N235 av (M), 2011/12:N241 av (M), 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3, 6, 7 och 1014, 2011/12:N253 av och (båda MP), 2011/12:N263 av m.fl. (S), 2011/12:N269 av (M), 2011/12:N270 av (S), 2011/12:N272 av och (båda S), 2011/12:N273 av (S), 2011/12:N276 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N277 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N279 av (M), 2011/12:N288 av (M), 2011/12:N290 av m.fl. (S), 2011/12:N294 av (KD), 2011/12:N298 av (M), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:N307 av (M), 2011/12:N308 av (M), 2011/12:N314 av (KD), 2011/12:N315 av (M), 2011/12:N316 av och (båda M), 2011/12:N318 av m.fl. (S), 2011/12:N324 av m.fl. (S), 2011/12:N327 av m.fl. (S), 2011/12:N329 av och (båda S), 2011/12:N330 av m.fl. (S), 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkande 9, 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5, 7 och 13, 2011/12:N352 av och (båda M), 2011/12:N354 av och (båda S), 2011/12:N355 av och (båda S), 2011/12:N356 av m.fl. (S), 2011/12:N357 av m.fl. (S), 2011/12:N358 av m.fl. (S), 2011/12:N359 av m.fl. (S), 2011/12:N361 av (KD), 2011/12:N370 av m.fl. (S) yrkandena 14, 2011/12:N375 av m.fl. (M, C, KD, FP), 2011/12:N378 av i (C), 2011/12:N380 av (C), 2011/12:N382 av och (M, C), 2011/12:N383 av m.fl. (S), 2011/12:N384 av m.fl. (S), 2011/12:N389 av m.fl. (S) yrkandena 2, 3 och 5, 2011/12:N393 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N396 av och (båda M), 2011/12:N397 av (M), 2011/12:N399 av (M), 2011/12:N402 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:N408 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S) och (MP). I detta betänkande behandlas 65 motioner med totalt 85 yrkanden från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor. Utskottets förslag i korthet avslår motioner från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor. Utskottet har beslutat att detta behandla dessa motioner i förenklad ordning. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Under den allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner om olika näringspolitiska frågor. Det rör sig om 65 motioner med totalt 85 yrkanden. Huvuddelen av de nu aktuella motionsyrkandena är likartade dem som väcktes under den allmänna motionstiden eller behandlar likartade frågor. Utskottet har beslutat att tillämpa en förenklad motionsberedning när det gäller de näringspolitiska motionerna från den allmänna motionstiden . har utskottet tagit ställning för att det ska hållas en allmän näringspolitisk debatt i kammaren i anslutning till att fattar beslut om det nu aktuella betänkandet. Motionsyrkandena om näringspolitiska frågor avser tre olika områden: företagsfrämjande insatser, turism och särskilda näringsgrenar. Av de totalt 85 motionsyrkandena avser 54 yrkanden () företagsfrämjande insatser, 24 yrkanden () turism och 7 yrkanden () särskilda näringsgrenar. I bilaga 2 finns en redovisning av yrkandena, fördelade på de nyssnämnda grupperna. Redovisningen omfattar endast motionsnummer, motionärernas namn och förslagen till riksdagsbeslut. Motionsyrkandena om företagsfrämjande insatser kan delas upp i sex undergrupper: företagsfrämjande allmänt, kapitalförsörjning, innovationer och forskningsfrågor, kvinnors företagande, ungas företagande samt social ekonomi och socialt företagande (se bilaga 2). I den förstnämnda gruppen, företagsfrämjande allmänt, finns yrkanden om bl.a. entreprenörsprogram, mentorer och ägarskiften av motionärer från , , , och . Motionsyrkandena om kapitalförsörjning, av motionärer från , och , tar upp olika förslag för att förbättra tillgången till riskkapital. I gruppen innovationer och forskningsfrågor finns synpunkter och förslag på insatser för att stimulera innovationer och innovationsupphandling av motionärer från , , och . Insatser för att främja kvinnors och ungas företagande förordas i respektive två motioner av motionärer från Socialdemokraterna och och en motion av en motionär från . Den sista gruppen social ekonomi och socialt företagande, som omfattar 28 yrkanden av motionärer från Socialdemokraterna, innehåller olika förslag för att främja denna typ av företagande. Synpunkter och förslag på insatser för att främja turism och att olika typer av evenemang förläggs i förs fram i 20 motioner av motionärer från , , , , , och . I fyra motioner av motionärer från Socialdemokraterna finns förslag om olika insatser för att främja utvecklingen i näringsgrenarna fordonsindustrin, skogsindustrin och miljöteknikbranschen. För att främja utvecklingen i näringsgrenarna mjukvaruindustrin samt kreativa och kulturella näringar föreslås insatser i två motioner av motionärer från . De nu aktuella motionsyrkandena är, som nämnts, i stora drag likartade med yrkanden om olika näringspolitiska frågor som utskottet behandlade i ett näringspolitiskt motionsbetänkande (bet. 2010/11:NU20). I det betänkandet lämnades under rubriken uppgifter bakgrundsinformation och faktauppgifter om de olika frågor som då var aktuella och som i sina huvuddrag återkommer i de nu aktuella motionerna. Utskottets respektive reservanternas ställningstaganden framgår av det nyssnämnda betänkandet. När det gäller näringspolitikens inriktning redovisade utskottet sin syn i denna fråga i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1). I fyra reservationer (S; MP; SD; V) presenterades dessa partiers respektive uppfattning i frågan. Som redovisats inledningsvis har utskottet beslutat att behandla motioner från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor i förenklad ordning. Utskottet hänvisar till ställningstaganden som utskottet och reservanter gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1) och avstyrker samtliga motionsyrkanden. har utskottet tagit ställning för att det ska hållas en allmän näringspolitisk debatt i anslutning till att behandlar det nu aktuella betänkandet. Särskilt yttrande (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har en annan syn på hur näringspolitiken bör utformas än vad regeringen har. Vår syn presenterades i en reservation (S) i betänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1). Vi anser att näringspolitiken ska bygga på insikten om betydelsen av värdeburen tillväxt och den kunskapsbaserade ekonomin, i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa jobb. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner för att stå starkt i en globaliserad ekonomi. Den nuvarande tillväxten ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. För att stå starkt måste sträva efter såväl en hållbar ekonomisk utveckling som ökad jämlikhet. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla människor till del. Vi vill riva hinder för människors frihet, så att de kan förverkliga sina drömmar. Därför vill vi arbeta för en modern näringspolitik där kunskap och kreativa idéer står i fokus för människors företagande. Vår åsikt är att välutbildade människor är grundläggande för ett lands utveckling. Vi tror på en kunskapsbaserad ekonomi, där ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Den bästa vägen till ett välavlönat jobb är god utbildning. ska vara bäst, inte billigast. När det gäller företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling krävs också andra åtgärder än vad som ingår i regeringens näringspolitik. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Villkoren för entreprenörskap måste stärkas om framtidens jobb ska växa fram i de små och medelstora företagen. Det måste bli lättare att starta och driva företag och lättare för företagen att växa. Den näringspolitik som vi förespråkar har som målsättning att underlätta för entreprenörer inom t.ex. servicesektorn att anställa, expandera och exportera. Detta förutsätter bl.a. att tillgången till riskkapital förbättras för små och medelstora företag. Ett annat område inom näringspolitiken som regeringen har förhållit sig alltför passiv till gäller forskning, innovationer och branschprogram. framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i forskning och utveckling från staten och näringslivet. Den svenska konkurrenskraften kan dock inte tas för given utan måste ständigt tryggas. Därför behövs en ny politik för uthållig ekonomisk tillväxt och för att utveckla den svenska konkurrenskraften. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet, de fackliga organisationerna och forskningen kan det ske en utveckling av den kunskapsbaserade delen av ekonomin, där har konkurrensfördelar. En framåtsyftande näringspolitik ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. Vi är övertygade om att inte ska möta den allt hårdare internationella konkurrensen med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. För att ska stå starkt måste det finnas strategier för att den svenska industrin ska kunna konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor. Arbetsförmedlingens rapport om 25 000 färre jobb inom den svenska industrin visar på en strukturomvandling som är värd att tas på stort allvar. Strukturomvandlingar är nödvändiga för att göra den svenska ekonomin konkurrenskraftig, men de måste mötas med investeringar i arbetsmarknadsutbildningar och infrastrukturen. Den svenska arbetsmarknadens oförmåga att matcha lediga jobb med arbetssökande som har rätt kompetens är exempelvis ett problem som återfinns bl.a. inom industriområdet, och där det finns stora behov av utbildad arbetskraft, t.ex. ingenjörer. Vi anser att det på arbetsmarknads- och utbildningsområdena bör göras investeringar för framtiden. Därutöver måste också rusta för en långsiktig energipolitik som ger konkurrenskraftiga villkor för företagen. Den offentliga sektorns behov av framtida arbetskraft, på grund av generationsväxlingen på den svenska arbetsmarknaden, finns det också behov av att belysa i ett näringspolitiskt sammanhang. Genom politiska prioriteringar av det som stärker den svenska konkurrenskraften utbildning, innovationskraft, export samt forskning och utveckling kan byggas starkare inför nästa högkonjunktur. Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt samtliga här aktuella motioner om olika näringspolitiska frågor. Då det gäller dessa förslag hänvisar vi till de ställningstaganden som företrädare för vårt parti gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11: NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). Bland de motioner som behandlas i det här aktuella betänkandet finns motioner från företrädare för Socialdemokraterna som rör olika insatser för att främja företagande, bl.a. kvinnors företagande och socialt företagande. Särskilt yttrande (MP) (MP) anför: Min syn på näringspolitikens inriktning skiljer sig från regeringens. Min och syn framgår av en reservation (MP) i betänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1). Den svenska ekonomin behöver moderniseras så att nya, hållbara jobb skapas i fler och växande företag. En bärande del i strategi handlar om de nya jobb som växer fram i en grön modernisering av samhället. Jobben ska växa fram i tjänstesektorn och i miljöteknikföretag, men också inom den traditionella industrin genom investeringar i forskning och utveckling, i infrastruktur, i förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder. I en grön ekonomi får entreprenörer, innovatörer och forskare ökat utrymme. Det ska vara lika självklart att starta ett företag som att söka ett arbete. Villkoren för entreprenörskap och företagande ska förbättras genom sänkta kostnader för att anställa personal och minskat regelkrångel. behöver en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. Småföretagen i utgör en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. Dessa företag pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att växa och skapa nya jobb. I syfte att underlätta för de små företagen bör arbetsgivaravgiften permanent sänkas på en lönesumma upp till maximalt ca och sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda avskaffas helt. Arbetslösheten för unga har hållit sig kvar på höga nivåer . Det krävs en rad åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten. Arbetsgivaravgiften bör avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa. Möjligheten att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskola eller inom den kommunala vuxenutbildningen behöver förbättras, och 5 000 nya utbildningsplatser bör inrättas. Unga som saknar fullgod gymnasieutbildning bör också ges möjlighet till studiemedel utan återbetalningskrav för att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux. Utöver dessa platser bör det införas ett tillfälligt konjunkturpaket i form av 2 500 platser i arbetsmarknadsinriktad yrkesutbildning för unga och 1 000 fler platser på . Dessutom bör 1 200 platser inrättas i ett traineeprogram i välfärden. Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt samtliga här aktuella motioner om olika näringspolitiska frågor. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag till de ställningstaganden som företrädare för mitt parti gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). Bland de motioner som behandlas i det här aktuella betänkandet finns två motioner från företrädare för en som gäller social ekonomi och socialt företagande och en som rör en internationell standard för socialt ansvarstagande. Särskilt yttrande (SD) (SD) anför: Jag har i långa stycken en med regeringen likartad syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas. vill jag erinra om att jag, vilket anfördes i en reservation (SD) i betänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1), anser att ytterligare resurser bör tillskjutas de delar inom näringspolitiken som syftar till att stimulera innovationer, investeringar, exporten och tillväxten. Jag vill särskilt lyfta fram att det bör göras en kartläggning av basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv. Den svenska basindustrin, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, har stor betydelse för ekonomi för tillväxten och välståndet. Basindustrin står för av den svenska exporten. I den allmänna debatten om morgondagens arbetsmarknad och ekonomi hamnar basindustrin ofta i skuggan av tjänstesektorn, som sägs ha de bästa förutsättningarna i den internationella konkurrensen. har historiskt haft en mycket god tillgång till billiga råvaror, billig energi och välutbildad arbetskraft, vilket har varit avgörande för den starka ställning som den svenska industrin har globalt. Industrin och industritjänsterna svarar för av BNP, vilket är mer än . Basindustrin sysselsätter fler än 350 000 personer, och indirekt sysselsätter tillverkningsindustrin närmare 1,5 miljoner människor. För många orter i skogslänen och i andra delar av landet är basindustrin avgörande för sysselsättningen. Vissa regioner är beroende av en stark basindustri för en fortsatt positiv utveckling. De planer som finns på att öppna nya och gamla gruvor runt om i landet kommer att ha mycket stor betydelse för norra och hela Bergslagsområdet. Basindustrins framtida villkor är avgörande för hur ska kunna konkurrera internationellt. En av de viktigaste förutsättningarna för basindustrin är att det finns tillgång till el i tillräcklig mängd och till ett pris som är konkurrenskraftigt i förhållande till elpriset i resten av världen. Basindustrin är i behov av en långsiktig energipolitik som ger klara och hållbara spelregler för framtiden. Det handlar bl.a. om att investera i forskning kring förnybara energikällor, uppgradera de svenska kärnkraftverken, se till att vattenkraftverken har den modernaste tekniken och se över industrins möjligheter att utveckla sin egen energiproduktion. Inom området för en hållbar miljö- och klimatutveckling behöver basindustrin också ges långsiktiga regler att förhålla sig till. Forskning och utveckling är vidare ett område som behöver prioriteras. är, enligt FN (United nations conference on trade and development ), det land som i relation till ekonomins storlek satsar mest på forskning och utveckling. Större delen av detta arbete utförs dock inom industrin. Om industrin inte ges goda villkor kan den forskning och utveckling som utförs inom industrin riskera att förläggas till andra länder, och avancerade arbetstillfällen inom forskning och utveckling skulle kunna gå förlorade. Samverkan mellan industriforskningsinstitut och regionala industrier behöver stärkas, och spetskompetensen inom områden från ekologi och miljövård till materialteknik behöver utvecklas. Industrin bör också ha tillgång till en god infrastruktur. För att behålla och utveckla basindustrin är det avgörande att det finns ett fungerande väg- och järnvägsnät samt flygförbindelser som motsvarar industrins behov. Transportsystemen måste vara effektiva, och flaskhalsar när det gäller vägar och järnvägar måste elimineras. Vidare behövs det en kvalificerad arbetskraft för att möta basindustrins behov på den framtida arbetsmarknaden. Utbildningsinsatserna måste utformas så att studenternas kunskap och kompetens motsvarar kraven från basindustrin som blir alltmer tekniskt inriktad. Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt samtliga här aktuella motioner om olika näringspolitiska frågor. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag till de ställningstaganden som företrädare för mitt parti gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). Särskilt yttrande (V) (V) anför: Min syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas skiljer sig från regeringens. I likhet med vad som anfördes i en reservation (V) i betänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1) bör fokus i större utsträckning ligga på innovationsfrågor, och statens långsiktiga ansvar bör betonas. Den globala konkurrensen ökar. För att kunna behålla välfärden måste konkurrera med kunskap och innovationer och inte med låga löner. Därför behövs en sammanhållen innovationspolitik och en särskild innovationsminister. För att behålla och utveckla det svenska välfärdssamhället är det nödvändigt att exportindustrin kan upprätthålla sina marknadsandelar. Ett problem är den s.k. svenska paradoxen, dvs. att är bra på att forska och ta fram innovationer men dåligt på att kommersialisera dessa till produkter och tjänster. Om skulle lyckas bättre med kommersialiseringen skulle det leda till nya företag och fler sysselsatta. Näringslivets problem utgörs inte av en för hög lönenivå, en för omfattande arbetsrättslig trygghet eller för mycket inflytande för löntagarna, utan det rör sig om ett strukturellt problem. Ny teknik och utslagning av företag med låg produktivitet bidrar till strukturförändringar. Den svenska industrin är fortfarande framgångsrik i fråga om forskning och utveckling och innovationer. Mot bakgrund av den globala utvecklingen gäller det dock att olika aktörer är lyhörda för ekonomiska och miljömässiga skiften. En regering som känner sig nöjd med den befintliga situationen tappar i förmåga, och på motsvarande sätt tappar nöjda företagsledare och ett passivt näringsliv i förmåga. Regeringen har inte förmått att agera och verkar inte heller ens ha förstått de utmaningar står inför. Basen för en ekonomiskt uthållig tillväxt är en jämn tillgång till material, energi och kunskap. Om tillgången till råvaror minskar, blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärden och lägre resursförbrukning allt viktigare. Mot den redovisade bakgrunden anser jag att det behövs ett innovationsprogram. Innebörden av begreppet innovation skulle behöva fastställas. Enligt () uppkommer en innovation då kunskap omsätts i nya värden. IVA har exemplifierat med begreppen produktinnovation (mobiltelefon), processinnovation (internetbank), organisatorisk innovation (lean management), affärsmodellinnovation (Spotify) och inputinnovation (maxfasmaterial som ersätter guld). Jag anser att denna precisering täcker in det viktigaste av begreppet innovation. Många länder har inrättat nationella innovationsstrategier. Jag anser att också behöver en innovationsstrategi. Verket för innovationssystem () har i en rapport, Att utveckla öppna innovationsarenor erfarenheter från Vinnväxt (VR 2011:09), identifierat avsaknaden av långsiktighet i svensk innovationspolitik som ett problem. Statliga insatser för att stimulera investeringar i forskning och utveckling och i innovationer har mycket stor betydelse för framtida konkurrenskraft. Sådana insatser bör riktas till områden där är starkt och som utgör globala tillväxtområden. Samverkan mellan företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att åstadkomma långsiktighet. Eftersom de små och medelstora företagen har svårast att ta till sig innovativ utveckling bör en stor del av insatserna riktas till dessa. Jag vill också påpeka att det är centralt att har en fungerande infrastruktur för bl.a. transporter. Det är vidare djupt otillfredsställande att det råder en ordning som innebär att många människor är arbetslösa som vissa sektorer inom industri- och tjänstesektorerna efterfrågar kvalificerad arbetskraft. I jämförelse med andra länder har en något lägre andel små företag. Det största problemet är dock bristen på växande småföretag. Små och medelstora företag svarar för en mycket liten del av den forskning och utveckling som utförs. av den totala FoU-verksamheten inom företagssektorn utförs av företag med färre än 50 anställda. Dessutom köps dessa företag ofta upp av utländska investerare, och arbetstillfällen skapas därmed utanför . Den kris som världen nu genomgår ger en möjlighet att förändra företagen i riktning mot framtidens produkter och tjänster. Under en kris råder det av flera anledningar brist på kapital för innovationer, och risktagande från privata investerare uteblir. Staten bör i ett sådant läge ta ett långsiktigt ansvar för framtiden. Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt samtliga här aktuella motioner om olika näringspolitiska frågor. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag till de ställningstaganden som företrädare för mitt parti gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk288 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler aktörer i det civila samhället bör få möjlighet att utföra offentligt finansierade tjänster. 2011/12:Sk404 av Per Åsling och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att främja ägarskiften. 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP):