bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Möjligheten för lärare att göra karriär och utvecklas inom läraryrket är avgörande för den svenska skolans framtid. Att införa karriärtjänster är ett viktigt steg i rätt riktning men en sådan satsning behöver omfatta hela skolväsendet inklusive förskolan och fritidshemmen. Regeringens satsning på karriärutvecklingsprogram för lärare omfattar endast en av tio lärare. Ska vi lyfta den svenska skolan måste varje lärare få bättre utvecklingsmöjligheter och högre lön. Gemensamt för de länder som har de mest framgångsrika skolsystemen är att lärarna får regelbunden och kvalitativ kompetensutveckling och att huvudmännen och staten delar på ansvaret för att stödja lärare. Vi avsätter därför 2013 på lärarnas samlade kompetens-, yrkes- och löneutveckling. Vårt förslag innefattar inte regeringens satsning på karriärutveckling för lärare om . En fungerande elevhälsa är viktig för att alla elever ska få en fungerande skolgång. För att förstärka elevhälsan satsar partiet därför mer än regeringen. Vi vill öka kontaktytorna mellan skola och arbetsliv bl.a. genom förbättrad studie- och yrkesvägledning och utvecklad prao. Elever ställs inför allt fler val i skolan . spelar en stor roll för att ge eleverna rätt förutsättningar för sina utbildnings- eller yrkesval. För att minska avhoppen i gymnasiet är en förstärkning av studie- och yrkesvägledningen viktig. Vi vill göra en översyn och uppdatering av de allmänna råden om studie- och yrkesvägledning och införa ett stimulansbidrag för implementering och uppföljning av råden. Vi satsar därför ytterligare för att kunna satsa på studie- och yrkesvägledningen. vill stödja de frivilligorganisationer som arbetar med att hjälpa elever med läxläsningen efter skoltid. För att jämna ut de skillnader som regeringens politik medför satsar partiet . anser att den som kommer ny till , oavsett tidigare bakgrund, ska få en bra start i det svenska samhället. Goda kunskaper i modersmålet ger bättre förutsättningar för att lära sig fler språk och andra ämnen. Modersmålsundervisningen måste prioriteras och i större utsträckning erbjudas under ordinarie skoltid utan att eleven missar andra ämnen. För att elever ska kunna fördjupa sina kunskaper i sitt modersmål vill vi utöka rätten till modersmålsundervisning till att gälla hela grundskoletiden. Det är också viktigt att satsa på modersmål redan i förskolan och i annan pedagogisk verksamhet. Det är i förskoleåldern som språkutvecklingen är som mest intensiv. Det behövs ökade resurser till modersmålsundervisningen, och vi avsätter därför för utökad rätt till modersmålsundervisning. är det många flerspråkiga elever som inte når kunskapsmålen i olika ämnen. Det skulle för dessa elever vara effektivare att få undervisning i framför allt matematik och engelska på det språk eleven behärskar bäst. Ämnesundervisning på modersmålet sker dock i liten utsträckning i skolan . Vi föreslår därför att avsätts för elevers rätt att få ämnesundervisning på sitt modersmål. Inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) finns det kvalitetsbrister, och anledningen till detta är att denna skolform är underfinansierad. Vi anser också att det finns för lite utrymme för att ge stöd på elevers modersmål inom sfi-undervisningen och att det framför allt är elever med kort utbildningsbakgrund som skulle ha nytta av detta. När det gäller nyanlända med lång utbildningsbakgrund anser vi att det ska gå att kostnadsfritt läsa sfi på en högskola eller ett universitet. vill därför tillföra mer resurser till sfi. anser att de medel som satsas på den ineffektiva sfi-bonusen ska ges till kommunerna i stället. Därför anser vi att de medel som regeringen satsar på svenska för invandrare inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ska flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Satsningen uppgår till . satsar för att lyfta fritidshemmen. Många elever tillbringar på fritidshemmet. Varje elev i skolan har rätt att möta utbildad personal, också på fritidshemmet. Endast en av tre pedagoger är utbildade för fritidshemsverksamhet . Vi vill därför se minskade barngrupper och fler behöriga fritidspedagoger på fritidshemmet. När det gäller barnomsorgen konstaterar vi att knappt hälften av alla kommuner erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid och att det skapar problem för föräldrar som arbetar kvällar, nätter, eller tidig morgon. Vi tillför därför ytterligare för ändamålet. Många arbetslösa har fel eller för kort utbildning för de krav som arbetsmarknaden ställer. Vi vill därför skapa 1 000 fler platser inom och avsätter för ändamålet 2013. När det gäller högre utbildning föreslår att den nya myndigheten och högskolerådets kapacitet att validera utländska betyg och erfarenheter förstärks genom en ökning av anslagsnivån med utöver regeringens förslag . Vi vill även öka antalet lärarledda timmar i högskoleutbildningen och avsätter för ändamålet. Vidare vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna för arbetsmarknaden genom utveckling av karriärcenter med . Vi avsätter också för en försöksverksamhet med praktik som ska vara studiemedelsberättigad och ge högskolepoäng. Vi anser att högskolan ska vara avgiftsfri för alla och avsätter för att slopa studieavgifterna för s.k. tredjelandsstudenter. anser också att forskningsanknytningen i grundutbildningen bör förstärkas och avsätter för detta. vill slutligen att anslagsnivån till Kungl. höjs med jämfört med regeringens förslag. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 3 (SD) (SD) anför: I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utökats med 2 på det sätt som framgår av motion. Den svenska skolan står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass, har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit alltmer stökig, otrygg och segregerad. vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter. Kännetecknande för dagens skola är att eleverna förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart fylla en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. , som eftersträvar en likvärdig skola och ett undervisningssystem i internationell toppklass, vill genomföra en rad genomgripande förändringar för att komma till rätta med den mycket allvarliga situation som den svenska skolan befinner sig i. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Den kanske viktigaste åtgärden är att staten återtar huvudmannaskapet för den svenska skolan. Vidare ska det ställas högre krav för att starta en friskola än vad det gör , och det ska finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge. Så länge skolan är kommunaliserad ska kommunerna ges möjlighet att lägga in veto mot startandet av nya friskolor. Vi vill dessutom införa en lag om ett förbud mot s.k. avknoppning av kommunala skolor. vill också, i likhet med , förbjuda uttag av vinster från friskolor. Förskoleklassen ska dessutom bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. Det sistnämnda är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan får möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Innan skolan förstatligas vill genomföra en rad förbättringar genom riktade bidrag. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna och för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Vi satsar 2013 för ändamålet. Skolan är en arbetsplats, och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. menar att det ska vara en regel och inte ett undantag att flytta på elever som mobbar, slåss och inte fungerar i den normala skolsituationen. Det är av största vikt att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap motverkas genom ett aktivt agerande av lärarna och skolledningen. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran. Det är därför av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta viktiga arbete. För att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier vill att regeringen avsätter 2013 för det ändamålet. gör också en satsning på barn med särskilda behov och avsätter 2013 för det ändamålet. När det gäller anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. anser att anslaget ska minskas med 2013. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att förhöja kvaliteten på maten i våra skolor krävs en rejäl statlig satsning, och avsätter därför 2013 i ett riktat stöd till kommunerna för en skolmatsreform. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv från en generation till en annan. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter, samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflexion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta och visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Modersmålsundervisningen främjar inte assimilationen i det svenska samhället och dess effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamma. Kommunerna eller staten bör inte stå för kostnaderna för modersmålsundervisningen då det är ett intresse för den enskilda familjen. Vi yrkar på att skollagen ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, undantaget för de nationella minoritetsspråken. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför bör skolorna generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. För ändamålet avsätts 2013 i ett riktat stöd till kommunerna. Som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning mellan utbildning och arbetsmarknad ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Vi anslår därför 2013 som vi efterfrågar en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgott effektiv matchning kräver. Vi efterfrågar en allmän effektivisering bland högskolorna så att de i högre grad matchar sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. väljer därför bl.a. att öka anslagen till läkarutbildningen med för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. I samband med denna effektivisering föreslår vi också att en utbildningsform för avancerade specialistsjuksköterskor införs. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen har urholkats . Som en följd av detta får dagens studenter allt färre timmar lärarledd undervisning som undervisningsgrupperna blivit större, vilket innebär att utbildningskvaliteten har sänkts. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån. Den s.k. Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå dvs. att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena . Vi anslår 2013 för detta ändamål. Den svenska arbetsmarknaden präglas, trots den rådande massarbetslösheten, av ett överskott när det gäller efterfrågan på yrkesutbildade. Detta tyder på att den svenska utbildningspolitiken i alltför låg grad har varit anpassad till arbetsmarknadens verklighet. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, under förutsättning att resurserna ökar. Eftersom ser det utökade stödet till som en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna , och då vår bedömning är att matchningen på arbetsmarknaden kan öka avsevärt genom ökade medel, väljer vi att skapa utrymme för 16 000 nya utbildningsplatser . Vi anslår 2013 för detta ändamål. Vidare vill att anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet ökas med 2013 med en inriktning mot säkerhetsfrågor. Det finns bl.a. ett behov av internationella satellitkommunikationslösningar vid krishantering. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Vi vill, som har framförts, att ska vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen för forskning inom högskolorna och universiteten med . Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 3 (V) (V) anför: har i sin budgetmotion presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram har fallit väljer vi att i detta särskilda yttrande redovisa den politik vi menar att behöver för en bättre framtid. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi lägger fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Vi vill investera i gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi. Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet, vilket vi finansierar. Tillgängligheten ska förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet för järnvägen kan förseningarna på allvar minskas för både människor och gods, och satsningarna skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Det behövs bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi gör en stor satsning på äldreomsorgen, bl.a. genom fler anställda och utbildning. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras, både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. En gymnasiegaranti föreslås som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan de fyller . satsar på ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med 25 000 jobb- och utbildningsplatser. Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten i , och vi föreslår en extra förstärkning av resurserna till skolor med särskilt stora behov. De som arbetar kvällar, nätter och ska ha rätt till den skattefinansierade barnomsorgen; därför satsar vi för att skapa 15 000 platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Vi föreslår också en stimulans till kommunerna så att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola. Sjukförsäkringen förbättras, bl.a. genom slopad tidsbegränsning och möjligheter att återförsäkra de som har utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. En individualiserad föräldraförsäkring föreslås och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. Vi föreslår också att studiemedlen höjs. För oss är utbildning centralt, och därför gör vi omfattande satsningar på utbildningsplatser i komvux, högskolor, yrkesutbildningar m.m. satsar också på arbetsmarknadsåtgärder för att rusta människor för ett hållbart arbetsliv med plats för fler. Därför lägger vi bl.a. fram förslag om en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Vi avskaffar programmet fas 3 och ersätter det med subventionerade jobb med avtalsenlig lön och utbildningsplatser. Vi satsar på förbättrad tillgänglighet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och ett förstärkt arbetsmiljöarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 16 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. vill att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med sammanlagt utöver regeringens förslag. satsar på öronmärkta statsbidrag riktade till de skolor och elever som har de största behoven för att kunna nå målen. Det handlar bl.a. om att anställa fler lärare men även andra former av stöd som bidrar till elevernas lärande och förbättrar deras möjligheter att nå kunskapsmålen. För att satsningen ska få avsedd effekt bör få i uppdrag att utvärdera hur medlen ska användas och vilka resultat som ska uppnås med hjälp av dem. föreslår att satsningen ska uppgå till . En bra frukost är viktig för hälsan och lärandet. Många barn äter dock inte frukost hemma. Det kan bero på att tiden inte räcker till eller att det finns föräldrar som inte har råd att ge sina barn en fullgod frukost. vill därför att alla grundskolor ska erbjuda eleverna en kostnadsfri frukost och föreslår att anslaget ökas med för detta ändamål. Vi anser också att kvaliteten i skolbespisningarna behöver höjas. Det ska ske genom att skolbespisningslokaler byggs om i de skolor där det inte går att laga maten på plats samt genom utbildning av personalen. Anslaget föreslås öka med för ändamålet. För att ska kunna hantera arbetet med lärarlegitimationer föreslår en förstärkning av anslaget med . anser också att ska användas för att alla grund- och gymnasieskolor ska kunna erbjuda kurser i feministiskt självförsvar för flickor fr.o.m. årskurs 7. Sådana kurser ger kunskap om det sexualiserade våldet och handlingsberedskap för mentalt, verbalt och fysiskt försvar. När det gäller de som regeringen föreslår att ska få för att utöka informationen om det fria skolvalet anser att medlen i stället ska användas till att ge studie- och yrkesvägledningen extra stöd. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet ska enligt förslag öka med utöver regeringens förslag. En stor grupp föräldrar jobbar , nätter och . Barnomsorg är en förutsättning för hög sysselsättning. Vi föreslår därför en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg inte bara utan även , nätter och . Anslaget tillförs för det ändamålet utöver regeringens förslag. Alla barn bör ha möjlighet att gå i förskola eftersom det är ett bra stöd i deras utveckling. menar att förskolan ska vara avgiftsfri, tillgänglig och likvärdig för alla. Därför vill vi införa en avgiftsfri allmän förskola. Som ett första steg anslår vi 2013 som stimulansmedel så att barn till arbetslösa och föräldralediga får rätt till minst 30 timmars vistelsetid i förskolan. Vi anser att grupperna i fritidshemmen är för stora för att en meningsfull verksamhet ska kunna erbjudas barnen. Miljön i fritidshemmen är tyvärr torftig och osäker för många av barnen. Det blir sämre , och sedan högerregeringen tillträdde har den negativa utvecklingen accelererat. Den genomsnittliga gruppstorleken har ökat . Vi satsar därför 2013 till personalförstärkningar i fritidshemmen så att det blir färre än 30 barn i den genomsnittliga barngruppen. Anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning ska enligt förslag öka med utöver regeringens förslag. Enligt ska ökningen bl.a. användas för en satsning på ytterligare 26 600 platser för en rätt till gymnasieutbildning och komvux samt ytterligare 8 000 platser på . vill öka antalet högskoleplatser som en följd av satsningen för att öka sysselsättningen och utbildningsnivån och avsätter för att finansiera 8 600 fler platser. föreslår en förlängning av utbildningen till förskollärare och fritidspedagoger och avsätter för detta ändamål. Vidare anslår Västerpartiet till utökad undervisningstid för att höja kvaliteten i högskolan. Detta innebär att alla heltidsstudenter garanteras minst undervisning oavsett ämnesval. I syfte att öka kvaliteten i högskolan föreslår också ett förstärkt studentinflytande genom att det riktade statliga stödet till studentkårernas verksamhet höjs med . De ekonomiska villkoren för forskarstuderande bör förbättras, och det bör inte vara tillåtet att finansiera doktorander med stipendier. För att förbättra villkoren genom fler doktorandanställningar satsar . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: antar förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (avsnitt 2.1 och 4.6.1). antar förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) (avsnitt 2.2 och 4.6.1). antar förslaget till lag om ändring i lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material (avsnitt 2.3 och 4.6.1). antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.4, 4.6.7 och 10.2.45). antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning i vissa fall (avsnitt 2.5 och 4.6.7). antar förslaget till lag om ändring i bibliotekslagen (1996:1596) (avsnitt 2.6 och 4.6.7). antar förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) (avsnitt 2.7 och 4.6.7). bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till och (avsnitt 4.7.7). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016 (avsnitt 10.1.5).