bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Myndigheterna bör också samarbeta så att inte ett enskilt företag måste lämna samma uppgifter till flera olika myndigheter. Hanteringen av gruvärenden bör därför centraliseras till mark- och miljödomstolarna. Vidare bör dessa domstolar förstärkas för detta ändamål. Kriminalvårdens resurser, punkt 34 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 59. Satsningarna på polisorganisationen har ökat trycket på resten av rättskedjan. Antalet klienter inom kriminalvården ökar. De har inte sällan komplexa problembilder. Denna utveckling ställer stora krav på kriminalvårdens utveckling och innehåll. Bristande resurser skapar en ineffektiv kriminalvård som riskerar att motverka de intagnas rehabilitering och försämrar arbetsmiljön inom kriminalvården. har tidigare rapporterat om kraftig överbeläggning och ett hårdare klimat inom anstalterna. Det är trångt både på anstalter och på häkten runt om i landet. Det förekommer att häktade transporteras långa sträckor, vilket är ineffektivt och resursslukande. Det är viktigt att personalstyrkan och lokalerna är anpassade efter de behov som finns för att skapa en väl fungerande kriminalvård. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för om kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Tillsyn över Kriminalvården, punkt 35 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 60. En väl fungerande tillsyn är central för den slutna verksamhet som kriminalvården utgör. () tillsyn över Kriminalvården är inte kontinuerlig och inte heller fullständig. Det är inte tillfredsställande att myndigheten själv ansvarar för den övervägande delen av tillsynen. En modern kriminalvård ska stå under tillsyn av ett utomstående organ. Vi vill därför att det inrättas en oberoende instans som ska sköta tillsynen över Kriminalvården. Bemanningen på häkten och anstalter, punkt 36 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 62. Kriminalvården har utvecklats radikalt på säkerhetssidan. Anstalterna med högst säkerhetsnivå har byggts ut och säkerheten har höjts över lag. Detta har varit nödvändigt. Men en ökad säkerhet kan också skapa frustration hos de intagna. Det är därför viktigt att bemanningen på anstalter och häkten är så pass god att det finns möjlighet till en personlig kontakt med de intagna. Häkten i och , punkt 38 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju239 av (S), 2012/13:Ju312 av och (båda S), 2012/13:Ju390 av m.fl. (KD, M, FP, C) och 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 1. är det enda län som inte har något häkte. häktas emellertid mer än 200 personer i , och vid varje häktning måste polisen ringa runt i hela för att hitta en ledig plats och sedan köra den häktade personen dit. Stora delar av polisens resurser i används alltså för att transportera häktade personer till och från andra län. Poliserna är frustrerade över att de måste ägna en stor del av sin arbetstid åt häktestransporter i stället för att arbeta med att förebygga och utreda brott. Situationen är ohållbar. I hyr Kriminalvården några arrestplatser av polisen i en tillfällig lösning. Det närmaste riktiga häktet finns i , dvs. Detta leder inte bara till oacceptabla transportkostnader utan det försvårar även polisens och åklagarens utredningsarbete. Det är inte möjligt att på ett flexibelt och smidigt sätt förhöra och bygga upp en relation med den misstänkte när varje förhör innebär en sammanlagd resväg . Det är inte heller rimligt att ett enstaka förhör ska ta en hel arbetsdag i anspråk. Regeringen måste se till att det inrättas riktiga häkten i både och . Att Kriminalvården provisoriskt hyr några arrestplatser av polisen löser inte problemen varaktigt, och det är därför inte en tillräcklig åtgärd. Ökad information om var brott begås, punkt 40 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 19. Människor som vistas i vårt land har rätt att känna sig trygga i och utanför den egna bostaden, på arbetet och . Här spelar bostaden och dess omgivningar stor roll, liksom hur de vägar den enskilde går eller färdas på är utformade och hur det offentliga rummet används. Det finns uppfattningar hos enskilda om att vissa områden eller delar av områden är mer brottsutsatta än de är, som det finns felaktiga uppfattningar om att områden är tryggare än de är. Detta riskerar att leda till felaktiga beslut av enskilda individer men också av olika beslutsfattare. Ett sätt för såväl den enskilde som offentliga beslutsfattare att kunna fatta rationella beslut om hur han eller hon ska utforma sitt liv är att ha tillgång till statistik om var brotten finns. Jag anser därför att det finns ett behov av ökad information om var brott begås. Kartläggning av djurrättsaktivism, punkt 41 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju398 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:Ju337 av (M) yrkande 1. intrång, skadegörelse, olaga hot och ofredande är exempel på brott som i stor utsträckning begås av s.k. djurrättsaktivister. Trenden tycks vara att brott kopplade till djurrättsaktivism blir allt vanligare, något som bl.a. bekräftas av och . Dessutom tycks djurrättsrelaterad brottslighet ur ett internationellt perspektiv vara särskilt utmärkande för . Exakt hur vanlig denna typ av politiskt motiverad brottslighet är i vet dock ingen. Varken Säkerhetspolisen (), , (Brå) eller största polismyndighet, dvs. i , kan säga hur många brott som anmäls . Att polisen inte särskilt registrerar brott kopplade till djurrättsaktivism, trots att de är uttryck för politisk extremism, tyder på att de rättsvårdande myndigheterna tar alltför lätt på denna typ av kriminalitet. Att ingen inom polisen, enligt , arbetar övergripande med brott kopplade till djurrättsaktivism signalerar även det att dessa brott inte tas på tillräckligt stort allvar. Jag anser att det är märkligt att detta arbete ses som lokala polisfrågor, trots att brotten ofta begås av personer som är organiserade och som begår systematiska brott mot såväl enskilda näringsidkare som hela branscher. Bättre statistik om misstänkta och dömdas bakgrund, punkt 42 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju395 av (SD). För att få en tydligare bild av generella mönster för kriminella anser jag att bör särredovisa brottsdömdas samt brottsmisstänktas bakgrund avseende ursprungsland samt deras föräldrars och far- och morföräldrars ursprungsländer i sin statistik. Utredning om systemhotande verksamhet, punkt 43 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 9. har i sin årliga statistik över utvecklingen av hatbrotten i (rapport 2011:8) redovisat att ungefär 270 anmälda brott baserades på islamofobi, vilket var en ökning jämfört med och följer en uppåtgående trend sedan mätningarna startade . Det är inte klart i vilken grad islamofobi och antimuslimska åsikter funnits med som skäl för personer att begå terrorhandlingar. Det är vidare inte klarlagt på vilket sätt och i vilken omfattning islamofobi och antimuslimism leder till utövandet av systemhotande brottslighet i . Vi anser att detta bör klarläggas. Vidare bör förslag redovisas på åtgärder för att minska såväl förekomsten av islamofobim och antimuslimism i som islamofobi och antimuslimism som skäl för terrorism. Egen brottskod för fornminnesbrott, punkt 44 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkande 4. Jag anser att fornminnesbrott i enlighet med Brottsförebyggande rådets rekommendation bör få en egen brottskod. På så sätt kan statens tillsyn över den anmälda fornminnesbrottsligheten förenklas genom bättre kriminalstatistik, så att alla fornminnesbrott samlas på ett ställe och trender kommer att kunna utläsas. finns ingen sådan statistik utan många fornminnesbrott hänförs ofta till och blandas in i brottskod 4013 Övriga brott enligt speciallagstiftningen för vilka fängelse ingår i straffskalan. Hatbrott, punkt 47 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju336 av (FP) yrkandena 1 och 2. Vid i finns en hatbrottsgrupp. Vi anser att även övriga polismyndigheter bör inrätta specifika hatbrottsgrupper. Den grupp som finns i har fått både telefonsamtal och e-post från personer som har varit utsatta för hatbrott i övriga delar av landet men som inte har fått den hjälp de förväntat sig. Ett led i etablerandet av hatbrottsgrupper måste rimligen vara en kunskapshöjning om hatbrott, inte bara hos dem som ska arbeta i hatbrottsgrupper utan generellt bland polisens personal. Handlingsplan mot grov organiserad brottslighet m.m., punkt 48 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 29. Den socialdemokratiska regeringen presenterade en handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten 2004. Det arbetet har den borgerliga regeringen dessvärre valt att inte fullfölja. Vi menar att det är dags att presentera en ny handlingsplan med ett bredare grepp där både grov organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet ingår. Ungdomsbrottslighet m.m., punkt 49 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju241 av och (båda S) yrkandena 2 och 3. Kampen mot ungdomsbrottsligheten borde stå högre på den politiska dagordningen. Nyrekryteringen till ungdomsgäng måste vara en prioriterad fråga. För att minska ungdomsbrottsligheten är det avgörande att samhället kan erbjuda tydliga alternativa livsvägar, och i detta arbete har skolan, föreningslivet och idrottsrörelsen en central roll. För att öka tryggheten i bostadsområden och förortskommuner behövs det fler aktiva föräldrar och föreningar som deltar i nattvandringar. Kommunerna behöver öka sitt ansvar för att skapa mötesplatser, ge möjlighet till fritidsverksamhet i form av traditionella fritidsgårdar och ett bra föreningsliv. Vidare behövs insatser från kommunerna i form av fältassistenter som rör sig bland ungdomarna och som på ett tidigt stadium kan upptäcka t.ex. gängbildningar. Samhället behöver stimulera kommuner och föreningar att delta och göra mer för att öka tryggheten i lokalsamhället. Vardagsbrott och mängdbrott, punkt 50 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:Ju233 av och (båda M) yrkande 3. Vi anser att alla ska kunna känna sig trygga i vardagen. Men så är det inte alltid inte i alla miljöer och situationer. Inbrottet i lägenheten eller i sommarstugan, misshandeln i krogkön, den stulna plånboken i gymmet, bilstölden på parkeringsplatsen eller cykelstölden vid jobbet är alla exempel på vardagsbrott som påverkar vår syn på samhället. Många blir upprörda över att de inte får den hjälp de förväntar sig eller på att reaktionerna från polisens sida uteblir. Polisen är över lag ganska bra på att klara upp grova brott, t.ex. mord. Men när det gäller vardagsbrottsligheten är det betydligt färre brott som upp, endast några procent. Här måste polisen bli effektivare. Många blir upprörda över att de inte får den hjälp de förväntar sig, anmälningar avskrivs direkt utan åtgärd eller blir liggande. Dessutom är ofta handläggningstiderna orimligt långa. Polisen måste bli bättre på att lösa dessa brott och återkoppla vad som händer till dem som drabbas. Många brott sker , kvällar och nätter. En modern poliskår måste organisera sig på ett sätt som både främjar brottsförebyggande arbete och brottsbekämpande arbete genom att arbeta på de tider där de behövs som bäst. Vidare bör modern teknik användas så att fler poliser befinner sig i yttre tjänst. Det behövs även en bättre samverkan inom polisen så att ärenden inte faller mellan stolarna. Det är inte ovanligt att vardagsbrott är så kallade seriebrott, där de kriminella rör sig över stora landsdelar för att begå t.ex. inbrott. Vi anser dessutom att poliskåren måste gå mot en ökad professionalisering om polisen framgångsrikt ska kunna förebygga och klara upp dagens och framtidens brottslighet. Det innebär bl.a. att polisens arbete ska bygga på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund. Det behövs även större användning av moderna utredningsmetoder även när det gäller vardagsbrott, t.ex. användning av dna-tester i samband med bostadsinbrott. Stölder på landsbygden, punkt 51 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju293 av (S). har antalet stölder kraftigt ökat på landsbygden. Mest stöldbegärligt tycks diesel vara som är lätt att tillgripa från traktorer och skogsmaskiner. har stölderna intensifierats. Boende på landsbygden tror att brotten är organiserade och att de utförs av professionella ligor. anser många på landsbygden att det inte är lönt att polisanmäla då anmälningarna läggs ner omgående i brist på bevis. Dessa reaktioner och denna utveckling är mycket oroande. I ett rättssamhälle som är det nödvändigt att allmänheten har ett stort förtroende för de rättsvårdande myndigheterna. är myndigheterna beroende av en aktiv medverkan från allmänheten för att kunna lösa brott. Vi anser att en negativ utveckling av det slag som beskrivs här måste få ett slut. Därför är det nödvändigt att man från myndigheternas och regeringens sida vidtar åtgärder som möjliggör en sådan förändring. Olovlig tobaksförsäljning, punkt 53 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So581 av och (båda SD) yrkande 1. Åldersgränsen för att få köpa tobak är tänkt som ett led i att minska tobaksbruket och förhindra att unga fastnar i tobaksberoende. Tillgången på tobak för unga är dock fortfarande god, inte minst då många tobakshandlare högst medvetet säljer till unga . För att komma till rätta med detta problem bör polisen få tydliga direktiv för att visa att staten tar försäljning av tobak till minderåriga på allvar. Ett kraftfullt instrument i sammanhanget torde vara att polisen beivrar olaglig tobaksförsäljning som kommunerna använder sig av möjligheten att förbjuda fortsatt försäljning av tobak. Ökad kompetens gällande sexuella övergrepp mot barn, punkt 55 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju228 av (S). Antalet polisanmälningar om sexuella övergrepp mot barn har ökat sedan lagstiftningen om sexuellt våld mot barn förstärktes . Ett problem som blir ännu mer påtagligt när antalet anmälningar ökar är att det inom rättsväsendet inte finns tillräcklig kompetens för att ta emot och hantera anmälningarna. Även om kompetensen har ökat inom rättsväsendet, bl.a. genom utbildningsinsatser från och utvecklingen av s.k. barnahus, så finns det fortfarande brister. () har exempelvis påpekat att försvarsadvokater inte ingick i den utbildningssatsning som genomfört. Många sexuellt utnyttjade barn far illa under rättsprocessen och har svårt att få rättvisa. Brister i polisens och åklagarens hantering av utredningar gör att många förövare sannolikt går fria och att barnen aldrig får upprättelse för de kränkningar som de utsatts för. Både , barnpsykiatrin och rättsväsendet måste bli mycket bättre på att möta barnens speciella behov. Utbildning i att bemöta barn som varit utsatta för sexuella övergrepp bör bli obligatorisk för alla som har att göra med barnet genom den juridiska processen. Särskild utbildning behövs om ärendet gäller barn med funktionsnedsättning och kommunikationssvårigheter. Rättsprocessen måste barnanpassas så att hänsyn tas till barns speciella sätt att hantera och vittna om sexuella övergrepp. Utbildningsinsatser om övergrepp mot barn bör genomföras redan på polishögskolorna, speciellt om barns utsatthet på internet. Vi anser att regeringen bör ta ett samlat grepp kring barns rättssäkerhet i samhället. Barnkompetens inom rättsväsendet, punkt 56 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju360 av m.fl. (S). Det finns inga särskilda domstolar för barn, utan barn behandlas på samma sätt som vuxna. Det är svårt för domare att döma rätt då barn inte alltid kan förklara så domaren förstår. Barn är vidare oftast inte lika verbala som vuxna och kan därför inte på samma sätt berätta vad de varit utsatta för. Det behövs därför utbildning för personer inom de yrkeskategorier som arbetar med barn. startades Familjevåldsroteln för att höja statusen på de yrken som kommer i kontakt med brott som berör barn. Den berörda personalen fick högskoleutbildning för att tillägna sig ytterligare kompetens. kallades de barnutredare, men med utbildningens stöd ändrades detta. I utredningen boende, vårdnad och umgänge var en av slutsatserna att utbildningsnivån på de berörda rättsinstanserna måste höjas när det gäller barnfrågor. En handlingsplan bör upprättas med syfte att höja statusen för polis och domare som arbetar med brott som rör barn. Kompetens inom familjerätt m.m., punkt 57 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C243 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:C430 av och (båda KD) yrkande 4. I flera domstolar har man börjat handlägga vissa vårdnads- och umgängestvister efter en modell kallad Konflikt och försoning. Modellen kommer från . Som det nu är har svenska domstolar dock inte uttryckligt stöd för denna metod i . När det gäller mål om vårdnad och umgänge anser jag att det är önskvärt att det finns specialdomare (familjedomare) med erfarenhet och kompetens vid varje domstol. Utbildning om våldtäktsoffer inom rättsväsendet, punkt 59 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju295 av (S). Enligt begås ca 30 000 våldtäkter i på personer . Cirka en tiondel av fallen anmäls. Mindre än en femtedel av anmälningarna leder till åtal. Många flickor och kvinnor som låter bli att anmäla gör det av rädsla för att inte bli trodda. Tyvärr visar statistiken också att chansen att få upprättelse är låg. Det finns myter om våldtäktsoffer, t.ex. att man får skylla sig själv om man är berusad och att utmanande klädsel som kort kjol, urringning e.d. inbjuder till övergrepp. Dessa myter florerar inte bara bland ungdomar utan i hela samhället och förekommer även inom rättsväsendet. För många kvinnor som går igenom en rättegång efter att ha utsatts för sexuellt våld kan processen vara ytterst svår och smärtsam. Därför är det av största betydelse att åklagare, försvarare, biträde och domare har kunskap om hur en våldtagen person reagerar psykiskt på det sexuella våldet och om hur traditionella könsrollsmönster och myter påverkar vår syn på sexualitet. Ett dåligt bemötande, t.ex. genom irrelevanta frågor om klädsel eller dylikt, under förundersökning och rättegång kan innebära att den målsägande upplever situationen som oerhört traumatisk och som ytterligare en kränkning. Utbildning om hbtq-frågor inom rättsväsendet, punkt 60 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 12. Att människor vågar anmäla hatbrott förutsätter att det finns en tilltro till att bli väl bemött av polisen. Trots att utbildningsinsatser har gjorts och att utbildning om hatbrott numera ingår i polisutbildningen är hbtq-personer långt ifrån säkra på att få ett självklart bra bemötande när de vänder sig till polisen. Samtliga polisers kompetens behöver öka kring hatbrott, och behöver få detta uppdrag tydligt i regleringsbrev. Detta är också helt centralt för att man verkligen ska uppmärksamma vilka brott som är hatbrott. Inställningen hos åklagare, jurister och domare är lika viktig, och hbtq-kunskap behöver finnas hos var och en i dessa grupper. Vi är inte där och mer utbildningsinsatser behövs därför. Våld i samkönade relationer, punkt 61 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 14. Det är oerhört viktigt att våld som förekommer mellan samkönade par får lika mycket uppmärksamhet som mäns våld mot kvinnor eller kvinnors våld mot män. En svensk omfångsundersökning med fokus på samkönat våld visar att utsatts för någon typ av psykiskt, sexuellt och/eller fysiskt övergrepp från nuvarande eller tidigare partner. Resultatet är likartat med vad som framkommer om kvinnors utsatthet i heterosexuella relationer. Partnermisshandel har stora likheter med mäns våld mot kvinnor. Det är samma process av nedbrytning, förödmjukelse och sexuellt, fysiskt och psykiskt våld. Särskilda inslag kan handla om att den ena partnern hotar att avslöja den andras läggning, i det fall den andra partnern inte lever öppet, något som också kan leda till exempelvis internaliserad homofobi. Samhällets syn på våldet är dock annorlunda. Även om all misshandel är olaglig ses våldet ofta inte som lika allvarligt. Det faktum att partnerna är av samma kön misstolkas som att de är jämbördiga.