bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Regeringen understryker att många av de kapacitets- och effektivitetsbrister som finns eller kan komma att uppstå i transportsystemet kan åtgärdas utan kostsamma investeringar om man konsekvent tillämpar fyrstegsprincipen vid analysen av trafikproblem och transportbehov anför regeringen att åtgärder i steg 13 i många fall kan visa sig tillräckliga. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning. Utskottet vill också lyfta fram att man inom har arbetat med att ta fram en handledning över arbetsmetodiken och redovisningen av analysen av tänkbara åtgärder i transportsystemet enligt fyrstegsprincipen. Handledningen Åtgärdsvalsstudier Nytt steg i planering av transportlösning (2012:206) publicerades . Av redovisningen ovan framgår att fyrstegsprincipen är väl beaktad i den transportpolitiska planeringsprocessen. Utskottet finner följaktligen inga skäl att vidta ytterligare åtgärder på området. Motionsförslagen 2012/13:T11 (MP) yrkande 6 och 2012/13:T503 (MP) yrkande 14 avstyrks. I kommittémotion 2012/13:T8 (S) yrkande 9 efterlyses en översyn av avgiftssystemet och styrmedlen för transportsektorn. Utskottet vill med anledning av detta inledningsvis påminna om att enligt gällande transportpolitiska riktlinjer som lagts fast i stor enighet är det trafikens samhällsekonomiska kostnader som ska vara en utgångspunkt när transportpolitiska styrmedel utformas. En tillämpning av detta är det s.k. kostnadsansvaret som innebär att de skatter och avgifter som tas ut för trafiken och som är transportpolitiskt motiverade bör motsvara trafikens samhällsekonomiska kostnader och bidra till att de transportpolitiska målen nås. Vidare gäller att kunderna ska ges stor valfrihet att bestämma hur de vill resa och hur en transport ska utföras och att transportproduktion ska ske i decentraliserade former. Samhället ska därför i första hand påverka transportkonsumtionen med styrmedel som ger transportkunderna så stor valfrihet som möjligt att bestämma hur de ska ordna sina transporter. En samhällsekonomiskt grundad marginalkostnadsprissättning har därför betraktats som en viktig förutsättning för att möjliggöra en sådan valfrihet. Utskottet påminner också om att förändringsarbetet inom transportområdet har genomsyrats av ett trafikslagsövergripande perspektiv. Detta har varit en central ansats vid bildandet av myndigheterna , Transportstyrelsen och Trafikanalys. Det trafikslagsövergripande synsättet gör sig också numera gällande vid utformningen av den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Ett syfte med detta reformarbete har varit att främja ett mer effektivt transportsystem som bättre bidrar till att uppfylla de transportpolitiska målen. Inom ramen för det transportpolitiska utvecklingsarbetet har uppmärksammats frågan om att skapa ett mer samhällsekonomiskt anpassat pris- och avgiftssystem. Efter beslut i samband med bildandet av Transportstyrelsen om att dess verksamhet i huvudsak ska avgiftsfinansieras (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:59) har också mer likartade regelverk utvecklats för trafikslagen när det gäller exempelvis avgiftssättning för tillsyn, tillstånd och registerhållning. Det har inneburit att trafikslag som inte helt stått för sina direkta kostnader, som vissa aktörer inom väg- och järnvägssektorn, har fått vidkännas ökade utgifter. Utgångspunkten att varje trafikgren ska bära sina egna kostnader, s.k. internalisering, har varit föremål för ständig transportpolitisk diskussion . Exempel på frågor som diskuteras är hur man ska mäta och värdera olika mer eller mindre tydliga konsekvenser av våra trafikslag, som emissioner, trafikolyckor, trängsel, vägslitage och nyttor, men också hur man ska kunna differentiera dessa kostnader och intäkter och rum samt mellan olika trafikutövare. Till följd av inte minst svenska forsknings- och utvecklingsinsatser har en ökad klarhet nåtts , men fortfarande återstår områden där ökad kunskap kan efterlysas. Regeringen pekar i den infrastrukturproposition som lagts fram exempelvis på att trängselkostnader är outforskade för samtliga fordon på väg och järnväg. I sammanhanget kan också nämnas att det vid den utfrågning som utskottet höll om godstransporter uppmärksammades att det är angeläget att vinna ökad kunskap om hur godskundernas nytta bör avspeglas i de samhällsekonomiska kalkylerna inför beslut om investeringar i trafikens infrastruktur. Regeringen framhåller vidare att styrmedlens ändamålsenlighet och effektivitet utvärderas kontinuerligt och att nivåerna på skatter och avgifter anpassas för att vi ska kunna nå ett optimalt utnyttjande av transportsystemet och största möjliga uppfyllnad av de transportpolitiska målen. För att t.ex. analysera utvecklingen i förhållande till klimatmålen pekar regeringen på att det genomförs en s.k. kontrollstation 2015 som kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Det understryks att regeringen arbetar kontinuerligt med frågan och att det är särskilt viktigt att ta fram kunskapsunderlag där det finns kunskapsluckor. Utskottet är positivt till det pågående arbetet. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att myndigheten , som bildades , har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Trafikanalys tar också fram regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet och gör omvärldsbevakning och omvärldsanalys inom transportområdet, särskilt med tonvikt på transportsystemets utveckling i Europeiska unionen och dess effekter för . Med hänvisning till vad som anförs ovan avstyrks motion 2012/13:T8 (S) yrkande 9. Infrastrukturens betydelse för arbetspendling och turism I motion 2012/13:T380 (S) behandlas frågan om infrastrukturens betydelse för en fungerande arbetsmarknad. Utskottet vill med anledning av detta peka på att regeringen i den infrastrukturproposition som lagts fram framhäver att transporter och infrastruktur är viktiga förutsättningar för fungerande och utvecklade arbetsmarknadsregioner. Regeringen framhåller att det är angeläget att skapa goda förutsättningar för kvinnor och män att arbetspendla för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och på så sätt bidra till målet om full sysselsättning. Utskottet ansluter sig till fullo till denna bedömning och välkomnar därför den grundläggande inriktning som fastslås i propositionen om att skapa förutsättningar för ett i alla avseenden hållbart transportsystem som bl.a. tillgodoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling i hela landet. Regeringen meddelar i propositionen att med tanke på arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet prioriteras förbättringar av pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårburen kollektivtrafik. Utskottet välkomnar detta och delar även regeringens uppfattning om att det också behövs en ökad fokusering på lösningar för andra typer av kollektivtrafik. Utskottet anser att syftet med motion 2012/13:T380 (S), att underlätta för arbetspendling, är väl tillgodosett. Motionsförslaget avstyrks följaktligen. I motion 2012/13:T470 (C) framhålls infrastrukturens betydelse för den svenska turistnäringen. Utskottet instämmer i detta och konstaterar att regeringen i den infrastrukturproposition som lagts fram framhåller att transportsystemet måste stärkas för att bättre kunna bidra till näringslivets konkurrenskraft och dess möjlighet att växa och utvecklas i alla delar av landet. Regeringen lyfter i sammanhanget fram behovet av goda förutsättningar för persontransporter för tjänstenäringar, däribland besöksnäringen. I propositionen föreslås ökade nivåer för drift och underhåll av järnväg och väg regeringen framhåller i detta sammanhang behovet av att tillgodose bl.a. besöksnäringens expansion. Utskottet delar denna uppfattning. I behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar fram och utblick mot framhålls att resmöjligheterna behöver förbättras för turister, både när det gäller kollektivtrafik och smidigare resor med bil. Särskilt gäller det under högsäsong och där resströmmarna är omfattande. Verket anför att åtgärder riktade mot besöksnäringens behov i första hand handlar om smärre investeringar i starka vägstråk, bättre drift och underhåll under högsäsong, dialog med destinationsansvarig om trafikering och möjligheter att styra och trafikleda, god information om färdmedels- och vägval inför och under resa samt översyn av tillförlitlighet och tilldelning av tåglägen till större fjälldestinationer. Följaktligen föreslås generella åtgärder för persontrafiken på de starka stråken till stora turistdestinationer för att uppnå hög tillförlitlighet för framför allt tågtrafiken, god kapacitet för båttrafiken, rimliga restider med bil och buss samt ett rimligt utbud för flygtrafiken. Utskottet välkomnar förslag och förutsätter att erforderliga åtgärder för att främja besöksnäringens förutsättningar kommer att vidtas i den stundande åtgärdsplaneringen. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen även i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) understryker att ett väl fungerande vägnät är avgörande för stora delar av vår besöksnäring. Regeringen framhåller att den växande besöksnäringen ställer stora krav på tillgänglighet även i landets glest befolkade områden. Regeringen pekar också på att med de satsningar som föreslås i budgetpropositionen liksom i infrastrukturpropositionen möjliggörs bärighets- och trimningsåtgärder för mer kapacitet på vägnätet. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även uppmärksamma att tillsammans med Visit fick i uppdrag att leda en samverkansgrupp för destinationsutveckling och ökad tillväxt inom besöksnäringen. Syftet är att samordna och effektivisera alla initiativ inom olika myndigheter som rör turism och att verka för att sektorns behov av en väl fungerande infrastruktur tillvaratas. I samverkansgruppen ingår bl.a. , , och Transportstyrelsen. Utskottet är positivt till detta initiativ. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2012/13:T470 (C). Nordiskt och europeiskt samarbete I flera motioner framförs önskemål om att stärka det gränsöverskridande samarbetet på transportområdet, såväl i som inom EU. Även regeringen understryker i budgetpropositionen att transporterna och de villkor som dessa bedrivs under till stor del är internationella och att det därför, för att skapa fungerande transportsystem för brukarna, är angeläget med perspektiv som sträcker sig utanför gränser. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning och menar liksom regeringen att behöver ett robust, hållbart och samverkande transportsystem som stöder hållbar tillväxt och sysselsättning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att i samband med har genomfört en internationell utblick. Här konstateras bl.a. att utvecklingen av infrastruktur och transporter internationellt är ett viktigt underlag för överväganden om kapacitet och effektivitet i . pekar bl.a. på att Ofotenbanan i är sammanlänkad med och att det därför är av stort intresse att och har samma syn på behovet av infrastruktursatsningar. anför också att samplaneringen mellan länderna i i och med råvaruindustrins expansion kommer att bli allt viktigare; enligt verket bör åtgärderna mellan länderna synkroniseras i allt högre grad, både vad gäller planeringen och rum och finansieringen. Utskottet vill också påminna om att regeringen tidigare gett i uppdrag att, mot bakgrund av råvarornas ökande betydelse för konkurrenskraften globalt, nationellt och regionalt, utreda vilka långsiktigt hållbara transportsystem och transportlösningar som krävs för att ta till vara och utveckla den råvarupotential som finns i . Arbetet bedrevs i samråd med bl.a. statliga och regionala företrädare från , och och avrapporterades genom rapporten och kommunikationer i Barents (TRV 2011/31274). anför i rapporten att det i större utsträckning kommer att vara nödvändigt att alla parter som har intresse av att infrastrukturen förbättras är delaktiga i planeringen och har en gemensam bild av vad som måste åstadkommas. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att infrastrukturminister , vid det möte som ägde rum på med anledning av överlämnandet av infrastrukturpropositionen, framhöll att det pågår ett utbyte med såväl på tjänstemannanivå som på politisk nivå när det gäller gränsöverskridande aspekter av infrastrukturplaneringen. Regeringen understryker vidare i budgetpropositionen att det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) är en viktig del i strävan att skapa ett väl fungerande europeiskt transportsystem i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential. Regeringen betonar här också att det inom ramen för de gällande TEN-T-riktlinjerna är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T. Utskottet delar denna uppfattning och noterar att regeringen också framhåller i infrastrukturpropositionen att bidrag från EU är en form av finansiering som regeringen ser positivt på. I ljuset av det pågående förhandlingsarbetet inom EU med de nya förslag om TEN-T som presenterade meddelar regeringen att man ser positivt på att hela , även de glest befolkade nordliga delarna, t.ex. genom Botniska korridoren, knyts samman med TEN-T:s stomnät. Utskottet delar denna uppfattning och anser liksom regeringen att det är positivt att ett flertal sträckor i är upptagna på listan över prioriterade projekt i den föreslagna förordningen för infrastrukturfonden. Utskottet noterar att detta är helt centralt för att ska få möjlighet att senare få medfinansiering från EU. Inför framtagandet av den nationella transportplanen 20102021 utpekades ett antal centrala stråk och noder för godstransporter. Utskottet noterar med tillfredsställelse att sedermera i kapacitetsutredningen har uppdaterat nätet med utgångspunkt från det pågående arbetet med TEN-T. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att EU genom förordningen (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik har beslutat att det ska inrättas ett antal internationella godskorridorer på järnväg. En av dessa ska inrättas mellan och . Regeringen framhåller i infrastrukturpropositionen att denna korridor är ett betydelsefullt medel för att förbättra förutsättningarna för att transportera gods på järnväg i . Regeringen stöder också att sträckningen kompletteras så att även sträckan MalmöOslo blir en del av godskorridoren. Utskottet välkomnar detta. Av redovisningen ovan framgår att frågan om gränsöverskridande samarbete på transportområdet är väl uppmärksammad. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2012/13:T8 (S) yrkande 14 i denna del, 2012/13:T477 (S) yrkandena 10 och 11 och 2012/13:T506 (MP). Utskottets förslag i korthet Utskottet framhåller att transportsystemets utformning är en viktig del i att uppfylla klimatmålen och att hänsyn också måste tas till att transportsystemet behöver utvecklas i takt med att befolkningen växer och samhället utvecklas. Flera steg har tagits mot ett trafikslagsövergripande synsätt, och en mängd åtgärder vidtas för att uppnå miljökvalitetsmålen. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 5 (S, MP, V). på väg mot klimatmålen? (RiR 2012:7) har granskat regeringens styrning mot de transportpolitiska målen och rapporteringen till utifrån de transportpolitiska målen och klimatmålen. framhåller i rapporten att transportsektorns utsläpp av växthusgaser är omfattande och fortsätter att öka. Vidare påpekar att i transportpolitiska mål ingår miljökvalitetsmålen (samt trafiksäkerhet och hälsa) som jämbördiga mål vid sidan om målet om ökad tillgänglighet. granskning i rapporten gäller styrningen och genomförandet av infrastrukturplaneringen utifrån de transportpolitiska målen och klimatmål. Den övergripande slutsatsen i rapporten är att lönsamheten för många objekt bygger på antaganden om trafikvolymer och trafikökningar som med nu tillgänglig kunskap sannolikt är svåra att förena med klimatmålen. Vidare anges att rapporteringen till inte är transparent, konsistent eller rättvisande utifrån klimatmålen eftersom regeringen inte har tydliggjort sambandet mellan lönsamhet, trafikökningar och ökade koldioxidutsläpp. Granskningen lyfter också fram att koldioxidutsläppen som följer av den nationella infrastrukturplanen har underskattats. drar i sin granskning slutsatsen att regeringens styrning har varit otydlig när det gäller hur klimatmålen ska beaktas. Denna otydlighet, och trafikverkens tillämpning av prognosmodeller under åtgärdsplaneringen har bidragit till underskattningen. Det är, enligt , osäkert om den nationella planen sammantaget leder till minskade koldioxidutsläpp och därmed bidrar till klimatmålen. Det framhålls i rapporten att det krävs ett stort genomslag av forskning och fordonsutveckling för att kunna nå de uppsatta klimatmålen. I rapporten konstaterar att fördelningen av medel mellan trafikslagen fastställs av regeringen först efter godkännande av inriktningspropositionen. I praktiken har dock regeringen, enligt revisionen, fastställt uppdelningen mellan vägar och järnvägar på förhand. Vidare framhålls i granskningen att , till skillnad från tidigare planeringsomgångar, inte har haft formell insyn i eller beslutsmakt över regeringens fördelning mellan trafikslagen. Det påpekas även i rapporten att regeringen inte på ett tydligt sätt har redovisat fördelningen av investeringsanslaget mellan vägar och järnvägar för . lönsamhet bygger på trafikökningar framhåller i rapporten att om infrastrukturplaneringen skulle genomföras med utgångspunkt från att klimatmålen ska nås påverkar det sannolikt vilka investeringar som blir lönsamma, eftersom lönsamheten för investeringarna bygger på förväntade trafikökningar. Detta förhållande, menar , har regeringen inte rapporterat till . Trafikverken har inte fått tydlig information om vilka åtgärder regeringen planerar för att begränsa klimatpåverkan För att ska kunna göra rimliga antaganden behöver regeringen, enligt , klargöra dels vilka åtgärder för begränsad klimatpåverkan som i huvudsak planeras i närtid, dels vilken ungefärlig utsläppsbana som regeringen anser att koldioxidutsläppen ska följa på för att klimatmålen ska kunna nås i önskvärd utsträckning. Det anförs i rapporten att regeringens styrning har varit otydlig i dessa avseenden. Trafikverken utgick från att EET-strategin skulle genomföras Det påpekas också i rapporten att det i regeringens direktiv till trafikverken inför åtgärdsplaneringen 20102021 saknades uppgifter om vilken klimatpolitik regeringen planerade. I avsaknad av styrning valde trafikverken att utgå från att strategin för effektivare energianvändning och transporter, den s.k. EET-strategin, skulle genomföras. EET-strategin föreslår de styrmedelsförändringar som krävs för att begränsa transport- och energisektorernas miljöpåverkan så att miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, luft och God bebyggd miljö uppnås. Strategin ska också bidra till att nå de transport- och energipolitiska målen. I strategin presenteras ett femtiotal förslag på nya eller förändrade styrmedel. Trafikverkens val att utgå från EET-strategin medförde, enligt rapporten, att den nationella planens effekter analyserades i ett scenario med hälften så stor trafiktillväxt på väg jämfört med ett scenario utan klimatstyrmedel. EET-strategin innebar även en kraftig överflyttning av trafik till järnvägar i prognosmodellerna. Vidare anförs i rapporten att det har visat sig att EET-strategin på viktiga punkter inte har genomförts. Myndigheterna tolkar begrepp på olika sätt anger att regeringen lämnar ett stort utrymme för tolkning av begrepp till myndigheterna och att det ofta anses oklart exakt vad regeringen åsyftar. Exempelvis anges att begreppen fossiloberoende och fordonsflotta kan tolkas på olika sätt. konstaterar att man kan hävda att fordonsflottan är fossiloberoende eftersom det går att framställa syntetisk bensin och diesel från biomassa som går att köra i konventionella fordon. tolkar vidare begreppet fordonsflotta som avgränsat till vägtrafik, medan däremot Trafikanalys bedömer att det gäller fordon och farkoster inom samtliga trafik- och transportslag. Koldioxidutsläppen underskattades i flera led Granskningen visar att ökad efterfrågan på trafik bara delvis innefattas i prognos. Vidare beaktades nya investeringar i järnväg i prognoserna för hur godstransportarbetet påverkas av den nationella planen. Däremot beaktades inte de nya väginvesteringar som ingick i planen. Det påpekas också i rapporten att trafikverkens uppskattning i prognosmodellerna av andelen bilar med låga koldioxidutsläpp är mycket optimistisk jämfört med resultaten från aktuell forskning. Under åtgärdsplaneringen underskattades även bilinnehavet. Utsläpp från produktion av el och biodrivmedel beräknas ge noll i koldioxidutsläpp, vilket inte är korrekt, framhåller . De höjda banavgifter för järnväg som regeringen har aviserat kommer, anger , att leda till ökad efterfrågan på vägtransporter. Detta analyserades, enligt , inte heller under trafikverkens åtgärdsplanering. Den trafikslagsövergripande inriktningen kan leda till ökade koldioxidutsläpp Slutligen lyfter fram att det enligt flera expertmyndigheter finns en risk att den trafikslagsövergripande inriktningen leder till ökade koldioxidutsläpp. Om den nationella planen underlättar mobilitet inom koldioxidintensiva trafikslag kan det leda till att sådana resor och transporter ökar. lämnar i rapporten följande rekommendationer till regeringen: Tydliggör sambandet mellan lönsamhet, trafikökningar och ökade koldioxidutsläpp i rapporteringen till av infrastrukturplanen. Fastställ en ungefärlig bana för hur utsläppen ska minska, detta för att säkerställa att samordnar rapporteringen av koldioxidutsläpp med infrastrukturplaneringen. Utsläppsbanan kan presenteras i samband med utvecklingen och genomförandet av Färdplan 2050. Redovisa för på ett tydligt sätt hur regeringen fördelat planeringsramen mellan trafikslagen i den långsiktiga infrastrukturplanen. Till lämnas följande rekommendationer: planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan anger att en fortsatt ökning av trafikvolymer på väg är svår att förena med klimatmålen. Infrastrukturplanen bygger på fortsatta trafikökningar. Denna målkonflikt behöver redovisas för regeringen och . Samordna myndighetens planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan med infrastrukturplaneringen, så att regeringen, och därmed även , kan få en rättvisande och konsistent bild som grund för infrastrukturbeslut. Regeringens skrivelse 2012/13:3 Regeringen redovisar i skrivelsen sina bedömningar av iakttagelser och rekommendationer samt de åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten. Regeringen påpekar att den i budgetpropositionen rapporterar om utvecklingen av transportsystemet i förhållande till de transportpolitiska målen. Däri ingår bl.a. uppföljning gentemot miljökvalitetsmålen om begränsad klimatpåverkan. I sin skrivelse lyfter regeringen fram vikten av ett trafikslagsövergripande synsätt och betonar att för framtagandet av förslaget till den nu gällande trafikslagsövergripande planen fanns fortfarande och . Det var också första gången som trafikverken gemensamt upprättade ett förslag till nationell trafikslagsövergripande plan. Regeringen anger att dess ambition om en trafikslagsövergripande insats har fått genomslag bl.a. genom att har tilldelats ett samlat ansvar för alla trafikslag i sin långsiktiga planering. Vidare påpekar regeringen att , med undantag av lånefinansierade projekt, inte beslutar om infrastrukturplaner eller objekt i planerna. Inför den senaste åtgärdsplaneringen slog fast ramar för drift och underhåll av väg respektive järnväg samt en totalsumma till utveckling av transportsystemet (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145).