bet · GZ01CU17 · 2012-04-19 00:00:00 — Försvaret har under resans gång bytt argument för utvidgning av skyddsområdet till 4 mil från radarproblem och utbildning av utländska piloter till flygsäkerhet. Jämför man med , som har så många vindkraftverk på av yta, är det uppenbart att man gör olika bedömningar.Herr talman! Energiminister säger att det är viktigt att man har en samexistens med försvaret. Man får en bättre dialog. Därför menar vi att den beredning som pågår inom beträffande avvägningen är viktig. Vi får vänta på den, och förhoppningsvis kommer den snart. Därför är inte en sådan utredning som föreslås i en av reservationerna nödvändig.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. inledde med att ansluta till mitt försök att sätta in jordbruksmarkens betydelse i ett globalt sammanhang. Jag uppskattar det. Jag är över huvud taget mycket positiv till anförandet från . Det finns ju en motion från en kristdemokratisk ledamot som har en stark inriktning just på att prioritera skyddet av åkermarken.Avslutningen med förhoppningen att regeringen ska komma med positiva förslag som kan stärka mark- och vattenresursernas status är vi överens om.Egentligen skulle jag kanske inte behöva komma med någon replik. Men jag vill ändå, när jag har chansen, ge företrädare för regeringen möjlighet att utveckla sin inriktning åt det håll som vi från står för.I dag har vi fått en ny rapport som ger ytterligare vatten på kvarnen och säger att avsmältningen går fortare än vad vi har planerat. När vi bygger vårt samhälle och utnyttjar åkerjorden till att bygga våra samhällen som sväller ut - även om det rapporterade om från låter väldigt bra - innebär det att vi bygger ut samhället i ett åtminstone hundraårigt perspektiv eller i ett perspektiv på ett par hundra år.En fråga är då: Hur viktigt tycker man från sida det är att vi tar globala hänsyn och tänker på vad som händer när vi bygger vårt samhälle och disponerar den som vi har?Det är en första fråga. Jag tror att vi i mångt och mycket är överens när det gäller de här frågorna. Skillnaderna oss emellan kanske har att göra med vilka metoder som ska tillämpas. De här planfrågorna hör hemma på och mellankommunal nivå. Här finns ett arbete för länsstyrelserna att göra, så att de verkligen tar tag i saken, tittar på och inser att det finns en risk som gäller vattenhöjningar och så vidare. Det måste de ta hänsyn till i sin planering. Vi ser att det byggs väldigt nära kuster och stränder. Det är en risk som vi absolut måste ta i beaktande. Det finns en hel del statliga utredningar som gör det. På riksnivå är vi nog helt överens om de här farorna, men det har kanske inte sipprat ned till den kommunala nivån fullt ut, vilket gör att man kanske inte alltid vill se eller ibland vill blunda för problematiken, för det finns kanske andra intressen som står emot. Då får jag hoppas att regeringen i sitt beredningsarbete lyssnar ordentligt på , så att vi får bra förslag. Den andra lilla detalj jag tänkte fråga om var jämförelsen med . Det är ju inte bara man kan titta på. Det finns många andra länder som har kommit betydligt längre än vi när det gäller vindkraftsutbyggnad, till exempel och . Då är den konflikt som vårt svenska försvar vill göra gällande inte alls av samma dignitet.För säkerhets skull vill jag fråga, så att jag har tolkat det hela rätt. Jag förstod att man från sida tycker att det här är en överdriven konflikt och att den borde gå att lösa till andra intressens förmån - att försvaret försöker hävda ett för stort och för starkt revir. Är det på det sättet? Jag anser absolut att man bör ha betydligt bättre balans när det gäller hur försvaret lägger sina planer. Att man helt plötsligt lägger en 4 mils död hand över många redan existerande vindkraftverk är mycket märkligt. Det skapar en rättsosäkerhet och en risk för stora förluster för dem som har investerat i vindkraft. Vi har ju ett planeringsmål med vindkraft. Det är också av stort intresse att vi kan uppnå det. Här kan det bli väldiga begränsningar.I försvarets inlaga skyller man lite på att man inte har dialog och så vidare, men problemet är att försvaret har en imperativ inställning: Antingen får man lov att bygga, eller så får man inte lov att bygga. Flyttar man verket kan man få bygga, men av vilken anledning? Det är väldigt svårt. Därför uppskattar jag energiministerns syn på det hela, där hon säger att det måste bli en bättre dialog mellan försvaret och vindkraftsindustrin. Först vill jag tacka för att jag har fått tillfälle att delta i debatten om civilutskottets betänkande CU17 för att argumentera för min motion - ett riksintresse. Sedan vill jag yrka bifall till reservation.Jag ska ge lite bakgrund först. Jag har under varit bonde i med mjölkproduktion. Det kanske delvis förklarar min vördnad för jorden. Sambandet mellan jord och växtlighet står åtminstone för mig helt klart. Och det blir inga växter utan fotosyntesen. Därför är våra åkrar ingenting mindre än gigantiska solfångare.Med detta i minnet vill jag gå in i resonemanget om själva åkermarken.Runt jordklotet finns en mycket tunn hinna, en absolut livgivande hinna som vi kallar matjord. I varierar graden av matjord, men vanligt här i är ett spaddjup, säg . I svensk åkerjord finns det mellan 100 och 3 000 miljoner bakterier och många meter av svamphyfer. Den biomassa som utgörs av markens mikroorganismer kan i vissa fall överstiga växtligheten ovanför markytan. Dessa mikroorganismer lever av förna, det vill säga döda men inte helt nedbrutna växtdelar. Av detta bildas en stabil fraktion, humus, som består till mer än hälften av kol. Därför är humusbildning i åkerjorden ett viktigt bidrag i kampen mot klimatförändringar, men det är en annan debatt i ett annat utskott.Vår åkerjord ska naturligtvis i första hand förse mänskligheten med mat. Möjligtvis vill vi också kunna använda åkrarna till energiproduktion. Vi noterar att jordens befolkning ökar och att jordens bördigaste åkerarealer minskar för att bytas ut mot mindre bördiga nyodlingar av till exempel regnskog. Åkerarealen per capita på jorden minskar alltså, och dessutom tappar den i bördighet. I denna situation försvinner prima åkerjord för alltid - eller i alla fall nästan för alltid - och exploateras för att asfalteras eller bebyggas. Detta sker inte bara i utan runt om på jorden. Ofta är dock klimatförändringarna orsaken till torka, översvämningar och erosion. Försaltning är ett annat hot mot odlingsjorden.Oron över situationen sprider sig. har bildat ett nätverk för att skydda världens åkrar. Här i finns den ideella organisationen kan vi än så länge låta andra länder producera mat och foder på sin åt oss, men det ökar vår sårbarhet. För tillfället har vi råd, men bland annat av nämnda skäl anser vi i att ska öka självförsörjningsgraden när det gäller livsmedel, och då behövs åkermark.När det gäller bevarandet av har vår generation ett odiskutabelt ansvar för att överlämna förutsättningar för kommande generationer att föda sig. När den billiga fossila energin sinar kommer helt andra krav att ställas på samhället och på vår livsmedelsförsörjning. Det går då inte heller att lita till import från andra länder och från deras åkerjord, utan vi i måste förlita oss på egna resurser. Då återkommer åkermarkens absolut centrala betydelse.I det skenet är värnet av åkermarken av odiskutabel fundamental betydelse. Skyddet som finns finns dels i och i , men det skyddet har visat sig otillräckligt. Jordbrukets intressen väger lätt mot parkeringsplatser.Den svenska åkermarken måste klassas som riksintresse. Förvaltarskapstanken - var inne på den - det vill säga att vi inte äger marken utan förvaltar den åt kommande generationer, måste vara vägledande.Det har funnits en utredning, , som har haft i uppdrag att överväga frågan om som riksintresse. Utredningen har tyvärr avfärdat en sådan lösning.Bland annat mot bakgrund av vad jag har anfört anser vi att situationen är av sådan allvarlig karaktär att frågan om förstärkt skydd av måste upp till förnyad prövning.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation.I detta anförande instämde (MP). Jag vill först ta upp det som sade, som gläder mig väldigt mycket, och även hänvisa till statsrådet . Det krävs en bättre dialog mellan försvaret och, i det här fallet, vindkraftsanhängarna.Jag hoppas att det blir så , för är det tyvärr ganska ansträngt på just det området. Vi kan även titta på Vätternbombningarna, som Försvarsmakten gör. Den dialogen har tyvärr inte varit speciellt bra, som säkert känner väl till.Förr i tiden, om vi backar tillbaka , hade Försvarsmakten en väldigt god relation till sina medborgare. är det tyvärr väldigt ansträngt. Och det är lite grann av den anledningen som vi nu står här och diskuterar.Herr talman! i vår historia har varit så långt från krig som . har den säkerhetspolitiska situationen förändrats radikalt i vår omvärld.Den hotbild som finns är inte i första hand av militär natur. Men trots att det inte föreligger något invasionshot mot svenskt territorium syftande till ockupation av hela eller delar av vårt land är försvaret fortfarande i sin huvudsakliga struktur utformat för ett sådant hot. Vi menar att beredskapen för att möta andra icke-militära hot måste förändras radikalt.Hoten mot det svenska samhällets säkerhet kan inte längre mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Hit hör cyberhot, terrorism, miljöhot, klimatförändringar, narkotika- och drogrelaterad brottslighet, ekonomisk brottslighet, allvarligare dataintrång, sabotage med mera.Dessa hot ter sig betydligt mer konkreta än de traditionella militära hoten från andra stater.Herr talman! De flesta håller nog med om den beskrivning som jag har målat upp. Trots detta vill Försvarsmakten behålla av yta för just det svenska försvaret. Den ytan är lika stor som den var under trots att hotbilden ser helt annorlunda av yta är ungefär lika stor yta som . Det är helt oacceptabelt att Försvarsmakten i det här fallet ska lägga beslag på en sådan stor yta av diffusa försvarspolitiska skäl.Försvarsmakten påstår gång på gång att de vill ha den här ytan på grund av det är ett riksintresse utan att lägga fram något bevis för att det är på det sättet. Därför skulle det vara bra om vi fick en nyanserad och preciserad bedömning av hur mycket mark som Försvarsmakten faktiskt behöver.Försvarsmakten fattade ett beslut som innebar att man ville ha så kallade stoppområden kring tio militära flygplatser. Åtminstone förefaller det sannolikt att Försvarsmakten kommer att utpeka dessa stoppområden som just riksintressen. Enligt Försvarsmaktens beslut riskerar vindkraften att på flera sätt påverka riksintresset för totalförsvaret negativt.Det är enligt vår uppfattning för stora ytor som Försvarsmakten gör anspråk på för att det nu ska vara godtagbart med en slentrianmässig uppskattning där man för säkerhets skull också drygar ut det med god marginal.Med nya och ökade anspråk på användning av markområden ter det sig som motiverat med en mer, som jag sade, preciserad och snävare syn på vad som i dessa sammanhang kan anses ligga i begreppet "rikets säkerhet".Miljöpartiet anser att kraven för att mark- och vattenområden ska klassas som av avsevärd betydelse för totalförsvaret ska skärpas. Varje sådant område måste motiveras på ett tydligare sätt för att i fortsättningen kunna klassificeras som riksintresse.När två riksintressen står mot varandra kan det inte vara rimligt att Försvarsmakten ska ha tolkningsföreträde när det gäller vilket riksintresse som ska gälla.Herr talman! Det kan inte vara ett orimligt krav att regeringen ska återkomma till med ett förslag som skärper kraven för att mark- och vattenområden ska få anses vara av avsevärd betydelse för Försvarsmakten.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till vår reservation.I detta anförande instämde , och (alla MP). Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. I mitt politiska engagemang finns det en stark drivkraft att vilja göra rätt i ett långsiktigt perspektiv. Det handlar om att leva med vetskapen om att jag promenerar här , och andra kommer efter mig, med respekt för att förfäder har promenerat före mig.Det har för våra förfäder, historiskt, inte alltid varit en lätt sak att samla ihop tillräckligt med resurser för att äta sig mätt. När vi människor gick från att vara samlare till att vara brukare av marken var det steget inte heller enkelt. Det handlar om att skapa möjligheter till , att plocka sten, att bryta upp jord och skapa ett fungerande system med händer och kropp.Människans utveckling med hjälp av våra tekniska landvinningar har gett oss fantastiska möjligheter att få tid att göra andra saker än att ständigt arbeta för att stilla hunger.Vi som bor på den rikare delen av jorden kan sitta i soffan och se på en film. Vi kan läsa en bok, nödvändig eller onödig, strunt samma! Vi kan segla i en båt byggd för nöje. Vi kan äta en väl tillagad måltid utan att oroa oss för vår egen svält. I ett ganska begränsat perspektiv är allt frid och fröjd, men världen är större än så. Det vet vi allihop.Allt kommer inte alltid att vara som det är. Vi vet att förändringar sker . Fler magar behöver mättas . Vårt sätt att producera mat kan ifrågasättas ur många olika perspektiv. Kretsloppen är brutna på flera områden. Oljan blir allt dyrare att utvinna. Kemikalierna, som är i omlopp, ackumuleras i många levande organismer. Konflikter mellan dem som har och dem som behöver ökar.I det perspektivet blir det allt viktigare att det väsentligaste som behöver skyddas - mark att odla mat i, vatten som är rent och hållbara energisystem - behöver förstås av oss alla och att det är vår uppgift att rigga ett sådant skydd för mark och vatten och hållbara system.Varför vårt svenska försvar inte främst är de som skyddar dricksvatten och ser till att vi kan utveckla hållbara och säkra energisystem är något som jag inte riktigt begriper. I stället vill de bomba en av våra viktiga vattentäkter, , med mer föroreningar.Varför bromsar och stoppar man från det svenska försvaret i fall efter fall vindkraftens utveckling? Vindkraften är en mycket långsiktig och hållbar energiproduktion, och det borde ligga ett intresse i att utveckla säkra och hållbara energisystem som också leder till en minskad sårbarhet och en större trygghet.Lika viktigt för vår säkerhet är det att vi inte förstör förutsättningarna för att odla och producera mat. Bördig jord är inte något som värderas högt för syftet att producera mat. Däremot värderas den högt om den ligger på vad som bedöms som rätt plats, vilket kan variera från en generation till en annan.I dag är en klippa i utan matjord värd förmögenheter, även om det inte går att plantera så mycket som en blomma i berget och även om havet utanför är fattigt på fisk.Vårt så kallade välstånd ger oss märkliga sätt att värdera grundförutsättningarna för vår egen och kommande generationers möjlighet att leva.Det gör mig ont att se på vilket sätt vi förhåller oss till de naturresurser som är menade för oss att dela, hur vi fortsätter att exploatera i rasande fart med parkeringsplatser, köpcentrum och nya stora vägar.Vi vet att befolkningen växer, och vi håller på att förstöra den bästa åkermarken. Torka och erosion är stora problem i stora delar av världen. Dessutom breder städerna ut sig, och odlingar får ge vika. Också i bygger vi hus, köpcentrum och industrier på den bästa åkerjorden utan tanke på framtiden.300 hektar av åker asfalteras enligt en rapport som heter , utgiven av EU:s miljöbyrå EEA.I den säger man också att ökade snittförlusten av i EU . I vissa europeiska länder som , och var förlusten dock . Europeiska miljöbyrån konstaterar också att 19 medlemsstater på detta sätt sammanlagt förlorar en potentiell kapacitet för jordbruksproduktion motsvarande totalt vete. Detta påverkar även markanvändningen globalt, eftersom ett hektar fruktbar i motsvarar upp till tio gånger så mycket mark i andra delar av världen.I riksdag har inte frågan varit osynlig. har drivit denna fråga . Själv författade jag min första motion i ämnet 2007. Svaren är olika. Det är olika utredningar som pågår. Senast jag deltog i en debatt i ämnet var här i civilutskottet när frågan om externa köpcentra och dess utbredning på bördig jordbruksmark var uppe. Landsbygden påverkas också när man anlägger dessa externa köpcentra, och det påverkar kringkommuner. De stjäl ofta ett stort kundunderlag från orter runt omkring, och man ser effekter av ett ökat bilberoende.Miljöpartister runt om i landet är frustrerade över att inte få stöd när det dyker upp planeringar som tar viktig jordbruksmark i anspråk. Även om vi hör kloka ord från här och vi vet att andra har drivit frågan och säger sig vilja påverka möjligheten att skydda vår bättre så behöver frågan drivas på alla plan.Intressant är också varför inte de andra allianspartierna deltar i debatten. Vadan detta ointresse? Det är också önskvärt att frågan tas på större allvar och att man verkligen gör slag i saken och röstar för ett ökat skydd av åkermarken. Vi äger inte jorden vi går på; vi har lånat den av våra barn.I detta anförande instämde och (båda MP). Jag har bara några enkla frågor kring det här med skyddad och försvaret. och jag har pratat lite grann om det här tidigare.Vi har ju en lagstiftning med , med ett antal bestämmelser om hushållning, riksintressen etcetera. På vilket sätt ser och att man skulle förändra lagstiftningen för att få ett mer effektivt skydd av åkermarken? Vi har, som jag nämnde här innan, väckt motioner med flera olika förslag om hur man skulle kunna öka skyddet, för precis som har framkommit vittnar man på många ställen om att lagen i många sammanhang nästan har försvagats.Jag har tidigare motionerat om att vi ska göra en ny nationell kartering av , att man också ska utreda möjligheterna för och att ha en övergripande plan för att kunna bevaka bevarandeintresset på åkermarken mer och att delmålet angående den bördiga åkermarkens bevarande skrivs in under de nationella miljökvalitetsmålen i Ett rikt odlingslandskap.Nu har vi också frågan om riksintresse, och den har vi även lyft upp tidigare.Det finns alltså stora ambitioner från vår sida, och egentligen från många andras sida, när det gäller att komma framåt i hur man kan öka det här skyddet. Det här är en global angelägenhet, precis som flera av oss har lyft fram och som jag vet att även är väl medveten om.Vad som bekymrar mig lite i betänkandet och i svaret är att det på s. 10 står bland annat att man har en beredning där man ska ta upp ett antal frågor. En av de frågorna, som man säger här, är vilka frågor som är särskilt angelägna att driva inför beslut om EU:s gemensamma jordbrukspolitik efter 2020 för att åstadkomma en hållbar användning av jordbruksmark. Det är en fråga man ska besvara i den här utredningen, och det ska presenteras den 15 juni 2014.Då blir jag jättebekymrad. Då, 2014, har vi redan spikat en ny jordbrukspolitik. Som kommentar till det sista sade varar ju den jordbrukspolitik som vi förhoppningsvis beslutar . Det blir väl perioden efter det, och där finns ett antal diskussionspunkter som man måste ta tag i. Den debatten ska vi inte underskatta. Det är väldigt viktigt att börja fundera långsiktigt på detta. EU har ett vattendirektiv, och man får kanske komma med något markdirektiv också.En annan fråga gäller den lagstiftning vi har med det kommunala självstyret i botten och försvaret som har det övergripande riksintresset när det gäller rikets försvar. Det här är tunga instanser. Vad är politik för att kunna ändra detta? Jag tycker att det är vårt ansvar som politiker att verkligen ta in vad det är som händer i världen. Vi ser hur försvinner, och vi ser hur vi har ett ökat behov av den här viktiga, bördiga åkermarken och även hållbara energisystem. Då måste vi vara med i processen och påverka. Det är vi som bestämmer vad som kommer att stå i lagarna. Det är vi som påverkar, och det är därför vi står här och debatterar . Jag tycker att det är jätteviktigt.Jag vet att i den tidigare debatten som vi hade om externa köpcentrum så nämnde också hur viktigt det är med det kommunala självstyret. Jag säger inte alls att det är oviktigt - jag tror att det är viktigt - men man har tagit upp de här frågorna också i . Den mellankommunala diskussionen är väldigt viktig för att man kanske inte ska göra exakt samma saker i varje kommun, vilket kan medföra negativa effekter i en region. Det är ett område som man kanske inte riktigt har lyft upp. Det sker inte riktigt. Hur ska detta ske för att det verkligen ska bli effekt?Vi hade ett förslag om att vi skulle stoppa utbyggnaden av externa köpcentrum i moratorium. Men jag hör inte några förslag från .