bet · GZ01SfU10 · 2012-04-02 00:00:00 — 2011/12:SfU10 Migration och asylpolitik Utskottet behandlar i detta betänkande ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap. I betänkandet behandlas bl.a. frågor om skyddsbehov, begreppet väpnad konflikt, könsrelaterad förföljelse, samarbetet inom EU, barn i asylprocessen, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, visering och svenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 23 reservationer (S, SD, V). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 25, 2011/12:Sf348 av och (båda SD) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 13. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 3 (S, V) 2011/12:Sf207 av och (båda FP) och 2011/12:Sf228 av (KD). Flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning 2011/12:Sf236 av (KD), 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 23, 2011/12:Sf274 av och (båda S), 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (båda S) yrkandena 2 och 6 samt 2011/12:Sf321 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 6. Reservation 4 (S, V) Könsrelaterad förföljelse i övrigt 2011/12:Sf202 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 24, 2011/12:Sf282 av Amineh Kakabaveh (V), 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (båda S) yrkandena 35 och 2011/12:Sf321 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 35. Reservation 5 (V) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2011/12:U229 av (FP) yrkande 1, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkande 3, 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 911 och 1517 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 6 (S) Reservation 7 (V) 2011/12:Sf232 av och (båda MP) yrkande 3, 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 8 (S) Reservation 9 (V) Uppehållstillstånd i andra fall 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 43, 50 och 51, 2011/12:Sf262 av och (båda MP) och 2011/12:Sf330 av i (M) yrkande 3. Reservation 10 (V) 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena . Reservation 11 (SD) 2011/12:Sf224 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf225 av (KD), 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 28, 29 och 32, 2011/12:Sf295 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 12 (S) Reservation 13 (V) 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2011/12:Sf353 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (SD) 2011/12:Sf233 av och (båda MP) yrkande 2, 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 31, 2011/12:Sf278 av m.fl. (S), 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2011/12:Sf350 av och (båda SD). Reservation 15 (S) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 38, 39 och 41. Reservation 18 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut m.m. 2011/12:Sf2 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Sf233 av och (båda MP) yrkande 1, 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 27, 30 och 3436 samt 2011/12:Sf328 av och (båda C). Reservation 19 (V) Utvisning på grund av brott m.m. 2011/12:Ju390 av och (båda SD) yrkandena 17 och 9, 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkandena och 2427, 2011/12:Ju412 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf344 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18 samt 2011/12:Sf354 av och (båda SD). Reservation 20 (SD) 2011/12:Sf237 av och (båda KD) yrkande 6, 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 14, 44 och 49, 2011/12:Sf245 av m.fl. (MP) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2011/12:K390 av och (båda SD) yrkande 3, 2011/12:Sf296 av (C), 2011/12:Sf297 av de (M) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkandena . Reservation 23 (SD) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (V) och (S). Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap som väckts under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilagan. har som ett led i ärendets beredning vid sammanträdet informerat utskottet om Erpum (European Return Platform for Unaccompanied Minors) och om Lifos, databas för rätts- och landinformation. Vidare har utskottet vid ett besök vid Migrationsöverdomstolen fått information bl.a. om överdomstolens arbete samt om vissa prejudikat på migrationsområdet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att ansökan om asyl i ska göras vid den svenska gränsen och om en översyn av tolkningen av flyktingbegreppet i utlänningslagen. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). angående flyktingars rättsliga ställning (), som ratificerades av 1954, innehåller bl.a. en definition av vem som ska anses som flykting och föreskriver förbud mot avvisning eller utvisning av personer till ett land där de riskerar förföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot att bli sända till ett land där de riskerar förföljelse. I konventionen definieras en flykting som en person som i anledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Genom utlänningslag (2005:716), förkortad UtlL, tillförsäkras flyktingar en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Som en följd av att det s.k. skyddsgrundsdirektivet (2004/83/EG) genomförts i svensk rätt har fr.o.m. den tidigare kategorin skyddsbehövande i övrigt ersatts av två nya kategorier, nämligen alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande (prop. 2009/10:31, bet. 2009/10:SfU8, rskr. 2009/10:133). Definitionen i 4 kap. 1 § UtlL av vem som är flykting har samma lydelse som i , dock anges uttryckligen att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller, om dessa inte kan antas bereda skydd mot förföljelse, från enskilda. Dessutom omfattar flyktingbegreppet enligt utlänningslagen även personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning. Med alternativt skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. Med övrig skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 a § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Även när det gäller andra skyddsbehövande än flyktingar saknar det betydelse om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper de risker som har angetts eller om dessa myndigheter inte kan antas erbjuda skydd mot att utlänningen utsätts för sådana risker genom handlingar från enskilda. Som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. För den som är statslös flykting krävs dessutom att han eller hon inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända till detta land. Förutom flyktingar har alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet ska i dessa fall vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall (5 kap. 1 § UtlL). Kravet på att uppehållstillstånd ska ha sökts och beviljats före inresan till gäller inte den som söker uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 18 § UtlL). I partimotion 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att ansökan om asyl i ska göras vid gränsen i samband med inresan. I samma motion yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att den som vistas illegalt i landet inte ska kunna få sin sak prövad utan ska avvisas omgående. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Den som inte uppfyller dessa krav ska inte få sitt ärende prövat utan ska avvisas omgående. I yrkande 13 begär motionärerna ett tillkännagivande om att asyl endast ska beviljas den som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. I motion 2011/12:Sf348 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om att statistik ska föras över omfattningen av utnyttjandet av de olika delarna av välfärdssektorn bland inrikes respektive utrikes födda. kan enligt motionärerna inte ha en invandringspolitik baserad på gissningar utan måste ha en politik grundad på fakta. I kommittémotion 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Om man inte respekterar de mänskliga rättigheterna när det gäller de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. I samma motion yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om en sådan översyn av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Motionärerna påpekar att kravet på att risken för förföljelse ska beaktas om den är sannolik inte stämmer överens med flyktingkonventionen. Enligt UNHCR bör kravet ligga någonstans mellan sannolikt och möjligt. Enligt statistik sökte drygt 29 600 personer asyl i , vilket är en minskning jämfört med då drygt 31 800 sökte asyl. avgjorde 30 404 asylärenden. Knappt 9 100 personer beviljades uppehållstillstånd. Av dessa beviljades 7 725 personer uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, antingen som konventionsflykting eller som annan skyddsbehövande. Därutöver överfördes ett antal s.k. kvotflyktingar till för vidarebosättning. Dessa uppgick till 1 900 . är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar, t.ex. att en asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av bl.a. ras, religion eller nationalitet, alltid ska tillämpas. Utlänningslagens definition av vem som är flykting överensstämmer i princip med . Därutöver tillförsäkrar utlänningslagen även andra skyddsbehövande en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Det gäller bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt. Uppehållstillstånd ska ges i de fall någon av angivna skäl bedöms ha behov av skydd, och och migrationsdomstolarna har att pröva varje enskilt fall individuellt utifrån gällande lagstiftning. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Detta återspeglas också i den gällande asyllagstiftningen som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som tillträtt och är bundet av. En sådan begränsning som föreslås i motion 2011/12:Sf352 yrkande 13 skulle enligt utskottet innebära att bl.a. s.k. alternativt skyddsbehövande inte längre skulle kunna beviljas asyl. Enligt utskottet kan det inte komma i fråga att begränsa rätten till asyl för vare sig kvotflyktingar eller alternativt skyddsbehövande. Med asyl förstås enligt utlänningslagen ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande. Enligt utskottets mening är det otänkbart och dessutom inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med internationella förpliktelser då den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Även kraven på att ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen respektive att den som vistas här utan tillstånd ska direktavvisas är av samma skäl inte godtagbart då även en person som kommit in olovligen i kan ha flyktingskäl. bedriver en human flyktingpolitik och förslagen i motion 2011/12:Sf352 skulle, om de genomfördes, utgöra ett flagrant brott mot internationella förpliktelser. Motion 2011/12:Sf352 yrkandena 8, 10, 11 och 13 avstyrks därför. Även motion 2011/12:Sf241 yrkandena 2 och 25 avstyrks med det anförda. Utskottet anser vidare att det saknas skäl för att ta initiativ till att ta fram statistik som visar omfattningen av inrikes respektive utrikes födda personers utnyttjande av välfärdssektorn. Enligt utskottet är det svårt att se på vilket sätt och för vem en sådan statistik skulle vara till nytta. Utskottet avstyrker därför motion 2011/12:Sf348. Begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett tydliggörande respektive en översyn av begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen. Jämför reservation 3 (S, V). I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om behovet av ett tydliggörande av begreppet inre väpnad konflikt. Enligt motionärerna är skiljelinjen mellan de två bestämmelserna om väpnad konflikt otydlig och svårtillämpbar. I kommittémotion 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om att man bör se över begreppet yttre och inre väpnad konflikt i 4 kap. 2 § UtlL och se till att innebörden stämmer överens med den internationellt accepterade folkrättsliga innebörden av begreppet. Migrationsöverdomstolen har enligt motionärerna frångått sitt tidigare krav på att det måste röra sig om ett individualiserat hot. Begreppet behöver dock förtydligas ytterligare så att det helt klart motsvarar dess folkrättsliga innebörd. Som redovisats ovan kan såväl alternativt skyddsbehövande som övriga skyddsbehövande beviljas uppehållstillstånd på grund av att det i hemlandet pågår en yttre eller inre väpnad konflikt. När det gäller övriga skyddsbehövande kan uppehållstillstånd även beviljas på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet. Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande (MIG 2009:27) närmare preciserat vad som ska avses med ett tillstånd av inre väpnad konflikt i utlänningslagens mening. Enligt domstolen krävs att följande förutsättningar är uppfyllda. De svåra motsättningarna mellan befolkningsgrupperna ska innefatta utdragna och alltjämt pågående stridigheter mellan väpnade regeringsstyrkor och en eller flera andra organiserade väpnade grupper eller mellan två eller flera sådana grupper som strider mot varandra. Stridigheterna ska vara av sådan karaktär att de går utöver vad som kan klassas som inre oroligheter eller vad som endast utgör sporadiska eller isolerade våldshandlingar. Det ska vara utmärkande för civilbefolkningens situation att det våld som konflikten för med sig är urskillningslöst och så allvarligt att det finns grundad anledning att förmoda att en civilperson genom sin blotta närvaro skulle löpa en verklig risk att utsättas för ett allvarligt och personligt hot mot liv eller lem. När det gäller begreppet väpnad konflikt krävs inte något orsakssamband mellan de övergrepp som utlänningen riskerar att utsättas för och de svåra motsättningar som finns i hemlandet. Annorlunda förhåller det sig med begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet. Enligt vad som anges i propositionen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170 s. 274) krävs i det fallet ett sådant orsakssamband. Enligt utskottets uppfattning finns det inte något behov för att ta initiativ till att ytterligare precisera begreppet väpnad konflikt. Det ankommer i stället på Migrationsöverdomstolen att som praxisbildande instans vägleda de lägre instanserna, vilket också skett i fråga om begreppet väpnad konflikt. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 26 och 2011/12:Sf311 yrkande 7. Utskottet vill tillägga att den ramöverenskommelse om migrationspolitiken som regeringen ingått med de gröna bl.a. innebär att beslut och andra avgöranden inom migrationsområdet ska bli föremål för översyn. Enligt direktiv (dir. 2012:17) ska en särskild utredare tillsättas för att kartlägga hur beslut i migrationsärenden är utformade och hur enskilda parter, överinstanser och andra myndigheter uppfattar dessa. Uppdraget ska redovisas . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kristna asylsökande från . I motion 2011/12:Sf207 av och (FP) begärs ett tillkännagivande om att bör ta hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter i när asylärenden behandlas. I har ett hat mot kristna, som anses stå på västmakternas sida, inneburit att de har kidnappats och mördats. UNHCR har enligt motionärerna uppmanat att inte utvisa t.ex. kristna till . I motion 2011/12:Sf228 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att den rådande situationen för religiösa minoriteter i bör ges större uppmärksamhet i asylprocessen. Tvångsutvisningarna till har fått stark kritik av UNHCR. bör därför ge asyl till de kristna irakier som sökt skydd här. Enligt utlänningslagen har flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att den asylsökande vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2011/12:Sf207 och 2011/12:Sf228. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottet vill tillägga att det av regleringsbrevet avseende framgår att verket ska redovisa hur myndighetens arbete fortskrider med att bl.a. vidareutveckla kompetensen när det gäller religiös tillhörighet samt beskriva om det finns behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa att relevant information finns tillgänglig om situationen för religiösa minoriteter och konvertiter. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen gett i uppdrag att analysera och stärka Lifos (databas för rätts- och landinformation). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om hedersrelaterat våld, flyktingstatus för hbt-personer och hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen. Jämför reservationerna 4 (S, V) och 5 (V). I motion 2011/12:Sf202 av Arhe Hamednaca (S) begärs ett tillkännagivande om att ge tjejer och killar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld rätt till asyl i . I motion 2011/12:Sf274 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att det bör genomföras en granskning av hur klarar sitt uppdrag att ge asylsökande en rättssäker prövning i enlighet med lagstiftningen. Trots lagens tydlighet vad gäller flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning förekommer det fortfarande att handläggare hos fattar avslagsbeslut som strider mot bl.a. lagstiftningens intentioner. I motion 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om behovet av en tillämpning av hbt-personers skyddsskäl som står i bättre överensstämmelse med beslut. Kunskapen hos om situationen för hbt-flyktingar i många länder är, enligt motionärerna, starkt begränsad. I samma motion yrkandena 35 begärs tillkännagivanden om behovet av en bättre landinformation i hbt-ärenden, om tydliggörande av skyddsskälen för hbt-flyktingar från och om bedömningen av hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen. Om den asylsökande inte vågar berätta om sin sexuella läggning förrän sent i processen anses, enligt motionärerna, han eller hon inte trovärdig. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering av hur bestämmelserna om hbt-flyktingars asylskäl tillämpas. Utvärderingen av den nya instans- och processordningen har inte behandlat frågan om hur hbt-personers asylskäl har påverkats. Motionärerna anser därför att en särskild utvärdering bör göras. I motion 2011/12:Sf321 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition. För att det inte ska råda någon tvekan om att även transpersoner omfattas av flyktingdefinitionen bör lagstiftningen kompletteras på denna punkt. Motionens yrkanden 26 är likalydande med yrkandena 26 i motion 2011/12:Sf316. I kommittémotion 2011/12:Sf241 av (V) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en snar utvärdering av tillämpningen av den nya bestämmelsen om flyktingstatus på grund av förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning i syfte att konstatera om de avsedda förändringarna blivit verklighet eller inte. I samma motion yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om flyktingstatus för hbt-personer. Eftersom det är klarlagt att människor avrättas på grund av sin sexuella läggning i bör, så länge dödsstraff och kroppsbestraffning finns kvar i den iranska strafflagen, asylsökande homosexuella iraniers fruktan anses välgrundad. I motion 2011/12:Sf282 av Amineh Kakabaveh (V) begärs ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en utredning för att göra en översyn av den rättsliga hanteringen av kvinnors asylansökningar och komma med förslag på åtgärder som syftar till att göra asylbedömningen mer genusmedveten och rättssäker. Asylhandläggare och domare saknar ibland kunskap om kvinnors särskilda villkor. I motion 2011/12:Sf236 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att genomföra en granskning av rutiner för att säkerställa att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ger flyktingstatus enligt lagstiftningens intentioner. Det finns skäl att anta att intentioner med ändringen 2005 om att ge flyktingstatus vid förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning inte har uppnåtts. Vad först gäller frågan om s.k. hedersrelaterat våld konstaterar utskottet att uppehållstillstånd kan beviljas om det föreligger ett skyddsbehov i det enskilda fallet. Utskottet anser däremot inte att det är motiverat att i utlänningslagen uttryckligen ange att hedersrelaterat våld är giltigt asylskäl. Motion 2011/12:Sf202 avstyrks därmed. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning klargjorde utskottet i sitt av godkända betänkande 2005/06:SfU4 att begreppet kön avser såväl biologiskt som socialt kön. Utskottet välkomnade även propositionens ställningstagande att samtliga transpersoner kan omfattas av begreppet kön men framhöll att det liksom för övriga asylsökande när det gäller samhällsgruppsrekvisitet krävs att förföljelsen har sin grund i just personens kön eller förhållningssätt till könsidentiteten.