bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Men vi tycker att forskningsläget är sådant att det inte pekar på några argument för att vi på något vis ska ändra det finanspolitiska ramverket eller den finanspolitiska uppläggningen i . Hur kan man argumentera för en enhetlig moms? Jo, det kan man göra därför att om vi skulle ha en enhetlig moms skulle vi inte behöva ha en moms på . Om vi tar bort alla kryphål, alla dessa hål som har uppstått i den schweizerost som momsen börjar likna, kan vi också sänka det allmänna momstrycket. Jag tror att det är en viktig insikt att det är möjligt att gå den vägen om vi vill ha en mer hård attityd mot undantag för olika branscher. frågade varför är tveksamt till ett siffersatt investeringsmål, det vill säga att x procent av BNP ska gå till investeringar. Vi är tveksamma till ett siffersatt mål av det skälet att det kriterium som ska vara styrande för den offentliga sektorns investeringar ska vara att de är motiverade av en samhällsekonomisk kostnads- och intäktskalkyl. Om man har det som utgångspunkt kanske vi hamnar i att vi ska ha 5 procents investeringar av BNP i infrastruktur och ett annat år kanske inte någonting alls. Det ger en effektivare och bättre politik. Om vi säger att vi ska ha kommer vi plötsligt att bygga jag vet inte hur många Botniabanor, och vi kommer att kunna göra en massa felinvesteringar. Det kommer att leda till ett politiskt och ekonomiskt problem som förvärrar för finansministern och för det politiska systemet. Därför vill vi undvika den typen av bindningar. Slutligen tog upp frågan om konkreta åtgärder för att förbättra rörligheten på den svenska arbetsmarknaden. Det centrala här är naturligtvis bostadsmarknaden, hur den svenska bostadsmarknaden fungerar i ett EU-perspektiv. Det är mycket uppenbart att vi har en ineffektiv hyresmarknad. Den hyresmarknad vi har leder ofta till hyror som ligger långt över vad man kan betrakta som sunda eller riktiga. Skälet till detta problem har vi i hyresreglering, som fortfarande lever kvar i ett antal versioner. Vi har inte gjort någon utvärdering av detta i vår rapport, men jag ser det som en inbjudan till att fästa större uppmärksamhet på bostadsmarknadens funktionssätt i kommande rapport. : Det var en fråga rörande de offentliga investeringarna och huruvida man skulle ha mål för dem. Jag instämmer i vad har sagt. Men jag ska ge en kompletterande förklaring till mitt ställningstagande. Vad är investeringar? Det är utgifter som vi har som senare kommer att ge avkastning. Om vi ser till statsbudgeten, den offent- PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 liga budgeten, är det riktigt att vi har enorma utgifter för betong, stål och så vidare, det som vi kallar offentliga investeringar. Men vi har också andra utgifter, till exempel för utbildningssystemet, som också ger avkastning . Dessa kallar vi inte för investeringar. Varför skulle vi ge prioritera investeringar i betong och stål i förhållande till investeringar i humankapital? Jag tror att det är praktiskt mycket svårt och kanske starkt snedvridande att ha ett mål för de offentliga investeringarna. : Först när det gäller en alternativ ekonomisk politik tycker jag också att det är en resursfråga. Man kan alltid göra upp alternativa scenarier, men som har sagts handlar det förstås om att beskriva kortsiktiga stimulanser eller strukturella tillväxtreformer. Min poäng är att det är viktigt att vi kan skapa utrymme för att genomföra tillväxtreformer . Det är det som är poängen med satsningar på utbildning, innovationer och infrastruktur. Det är självklart att de behövs för att en ekonomi ska vara för framtiden. Det är det som är grunden för ekonomisk politik och framgång . Jag håller med tidigare talare om att man alltid kan beskriva alternativ, men som det ser ut nu handlar det mer om att kunna skapa utrymme för det. Det var också en fråga om jobbskatteavdraget. De beräkningar som vi har gjort är typfallsberäkningar. Det handlar alltså om livslöneperspektivet, där vi jämför gymnasieutbildade med akademiskt utbildade. Såvitt jag förstår har det i det här skedet inte kunnat göras några egentliga empiriska utvärderingsanalyser av jobbskatteavdragets effekter. Det som det ändå finns något slags samstämmighet om är att det har gett effekt på att byta status från att inte jobba till att jobba, att komma in på arbetsmarknaden. Men huruvida det påverkar stimulansen till att jobba mer kan jag inte riktigt svara på. Jobbskatteavdraget är till sin konstruktion ganska snårigt. Det är möjligt att om man ska stimulera till mer arbete är andra typer av skatteeffekter mer effektiva. Jag vet inte om det egentligen finns någon riktig samstämmighet om hur jobbskatteavdraget påverkar. Framför allt finns det ännu inga empiriska studier som kan ge svar på det. : Låt mig göra några konstateranden. menade att huvudförklaringen till att klarat sig bra i krisen är att vi inte är medlemmar i euron. Då kan man konstatera att det finns tre andra länder som har klarat sig på ett sätt som påminner om , nämligen , och . De är medlemmar i euron. Det finns flera länder som inte är medlemmar som klarat sig väsentligt sämre än . har till exempel på grund av problem på fastighets- och bomarknaden fått väsentligt större problem än vad har. är i en långvarig kris som kommer att kosta samhället mycket. har också drabbats av väldigt kraftiga ökningar av arbetslösheten och av stora underskott som kommer att tära på samhället framåt. BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT Det finns euroländer som och som har stora problem. Det finns euroländer med starka offentliga finanser som påminner om oss, som vårdat sin konkurrenskraft och hållit ordning på strukturreformer som har klarat sig bra. Har man en bra och ansvarsfull ekonomisk politik kan man välja att vara medlem eller inte i valutaunionen. ställer frågan om vi inte i stället borde ha gjort breda investeringar och nämner då särskilt bygginvesteringar. Att i ett läge där vi har uppdrivna huspriser och hög skuldsättning är den komponent som vi saknar för att det ska vara ett närmast klassiskt läge för en långva- rig recessionsliknande depressionsprocess att vi inte har en överhettad Jag tror att man ska vara väldigt försiktig med att lägga till elementet kraftiga subventioner till byggsektorn i det här läget. vara utomordentligt farligt och föra oss in i ungefär samma situation som , och har varit i. När det gäller effekterna av jobbskatteavdraget som nämns här kan jag göra några konstateranden. Det finns två skäl till att vi har ett jobbskatteav- drag för alla löntagare. Det ena är att det ger rätt stora effekter för dem som jobbar halvtid och deltid, att de också ökar sin arbetstid. inte bara om att delta på arbetsmarknaden. Och alla våra beräkningar tyder på att det har stora effekter på arbetade timmar. Rådet konstaterar att det är just effekten sysselsättning och arbetade timmar som överraskat. en väldigt stor ökning av detta, både för att vara en kris och för normala Man kan, som , välja en annan modell. I trappas earn con- tracts credit av när man kommer upp i en halvtidslön med upp till en normallön. Det skulle leda till att vi fick marginaleffekter på Det tror jag vore förödande ur arbetsut- budssynpunkt, eftersom det är många kvinnor som jobbar deltid i den Man skulle naturligtvis kunna välja andra avtrappningar. ska man komma ihåg att om man väljer att trappa av den högre upp i inkomsterna är det kanske framför allt de med lite längre utbildning som får kraftigt försämrad avkastning på utbildning. Det har också ett rätt all- varligt problem kopplat till sig. Vi ska komma ihåg att det som avgör hur mycket det lönar sig att utbilda sig är livsinkomsten. Då är det genomsnitts- beskattningen och inte marginalskatten som spelar roll. skattningen har sjunkit även för dem med högre inkomster, så utbildnings- premien i har förstärkts utan att det fått lika tydliga fördelningseffekter som om man bara hade sänkt exempelvis den statliga När det gäller mål för de offentliga investeringarna är det klart att man ska ha en nyanserad diskussion om detta. Jag vill göra några reflexioner. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Den i som gick i bräschen för att ta bort kapitalinvesteringsbudget var , i rätt hård polemik med dåtidens borgerliga partier. Man kan värdera vem som hade rätt och vem som hade fel. Jag skulle nog ställa mig på Strängs sida. Strängs huvudproblem var det som andra länder har upplevt, nämligen att det är väldigt svårt att veta vad som är en rimlig kapitalstock. I har man haft ett system som man kallar för golden rule. Där ska man räkna ut vilken nivå på kapital som är rimlig, man ska räkna ut vilken deprecieringstakt som är rimlig och man måste räkna ut ungefär hur snabbt man ska nå den gyllene nivån på kapitalstocken. Det öppnar för väldiga manipulationer av det finanspolitiska ramverket. Jag inser att det inte är det som Socialdemokraterna syftar till. Men det var detta problem man ville komma ifrån när man i frångick kapitalbudget. Sedan gäller naturligtvis den fråga som från reste, nämligen: Vad är en investering? Jag skulle gissa att nationalekonomer skulle sätta tre åtgärder högst upp på listan över investeringar för ett samhälle: forskning, sänkt bolagsbeskattning och förstärkning av utbildningskvaliteten. Alla dessa saker skulle inte rymmas i ett investeringsmål i en kapitalbudget. Det tror jag är bekymret. Sedan kommer naturligtvis det här med målkonflikten. Hur gör man om de olika målen för den ekonomiska politiken kommer i konflikt med varandra? Vad gör man om man skapar en oklarhet på den punkten? Jag tycker att vi ska diskutera offentliga investeringar. Där tycker jag att Socialdemokraterna har en poäng. Det är naturligtvis något som vi måste vaka över, därför att ett bra samhälle investerar mycket i sin kapitalstock. Det är nödvändigt för långsiktig tillväxt. Men jag är osäker på om den rätta vägen att nå det verkligen är att ändra ramverket. Jag tycker att det snarare talar för att vi bör göra investeringar i vår långsiktiga kapitalstock. Ordföranden: närmar sig onekligen tolv. Jag måste därför tacka alla medverkande här på podiet, alla medverkande ledamöter och även er som har kommit hit till salen och er som har följt utfrågningen utifrån. Utfrågningen inleder som sagt utskottets och behandling av vårpropositionen. Mer om detta och om dagens utfrågning kan ni hitta på . Den här processen kommer att avslutas med en kammardebatt om vårbudgeten som säger rum . Därmed förklarar jag sammanträdet avslutat och tackar så mycket för . BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Tryck: , 2012 När samlas till avslutning och ska besluta om riktlinjerna för den ekonomiska politiken är det inte midsommargrönska och ljus som är bilden på den ekonomiska näthinnan, framför allt inte om vi tittar ut över Europa.Finanskrisen har blivit bankkris och statsfinansiell kris med mycket allvarliga konsekvenser i länder och för många människor. Kostnaderna för oredan är höga i form av stora nedskärningar och besparingar, hög arbetslöshet och samhällen som i alla fall i några fall är nära att brytas sönder. Främlingsfientlighet och extremism vinner ny mark. Och möjligen har vi ännu inte heller sett det värsta.I kan vi känna igen en del från vårt eget 90-tal. Vi känner till kostnaderna för att förlora greppet. Vi vet hur smärtsamt det är att skära ned och spara. Men vi vet också att saneringsprogram inte behöver vara för evigt.Vi vet betydelsen av ordning och reda och av ramverk och transparens men också av ansvarsfulla parter på arbetsmarknaden, av en väl fungerande lönebildning som kan leverera både konkurrenskraft och reallöneökningar och av att vi alla kan hålla vår del av det kontrakt i samhället som måste finnas för att vi ska kunna leverera i form av arbete och välstånd.Att vi i snart två decennier har kunnat bocka av budgetdisciplin, produktivitet och en väl fungerande lönebildning spelar stor roll för att vi står lite utanför det som är den europeiska verkligheten. Det är något vi ska slå vakt om och vara glada över och som vi ska fortsätta utveckla.Men vi måste också vara oerhört vaksamma, inte minst när det gäller stabiliteten i det finansiella systemet. och är två aktuella exempel på kraften i och den oro som kan finnas och som man bör känna inför fastighetsbubblor, hög skuldsättning i den privata sektorn och alltför svaga banksystem för att bära upp detta.Jag vill särskilt betona vikten av att hålla ögonen på stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna. Även om bilden av den svenska ekonomin är helt annorlunda än i många andra europeiska länder ser vi brister också här. Förutom den oro man kan känna över hög privat skuldsättning och situationen på bostadsmarknaden har vi för låg ekonomisk tillväxt, ökade klyftor och en alldeles för hög arbetslöshet.Regeringens prognoser för utvecklingen är dessutom mer optimistiska än vad många andra bedömare ger uttryck för. Så har det varit ganska återkommande. Såväl som har i samband med vårbudgetar rest frågetecken för hur realistiska regeringens framtidsutsikter egentligen har varit, för att sedan få rätt när finansministerns beräkningar möter höstens bistra verklighet.Nu kan man återigen ställa frågan om hur realistiska prognoserna framöver är, inte minst när det handlar om arbetslösheten på ett par, , där de mest framstår som fantasifulla förhoppningar, framför allt eftersom de inte följs upp med en politik som skulle kunna leverera de nya jobb som måste till för att förhoppningarna ska infrias. Det är ju knappast med ökad andrahandsuthyrning av bostadsrätter som massarbetslösheten i kan brytas.Arbetslösheten kommer därför även att vara det stora problemet i - trots att det var just jobbfrågan som regeringen gick till val på att lösa. Resultaten uteblir alltså.I dag är sysselsättningsgraden lägre och de arbetslösa fler än när regeringen tillträdde. Oavsett hur man väljer att mäta arbetslösheten bland de unga är den alldeles för hög. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten har långt mer än fördubblats. Av dem som är arbetslösa har 70 000 inte haft jobb , och regeringen har placerat drygt 30 000 människor i fas 3.Det borde vara tydligt för alla att det inte räcker med sänkta skatter för att jobben ska bli fler. Det är inte genom att förstöra trygghetssystemen som det skapas fler jobb. Det är inte med ökade klyftor som jobben blir fler. Det är inte genom ökade ekonomiska skillnader mellan män och kvinnor som blir starkare. Det är inte med nedskärningar på utbildning som vi kan utveckla vårt land.Herr talman! Socialdemokraternas inriktning för den ekonomiska politiken vilar på tre stabila fundament. Det första och grundläggande är stabila offentliga finanser. Det andra är en aktiv näringspolitik som kan stärka vår konkurrenskraft och därigenom också öka efterfrågan på arbetskraft. Det tredje är att investera i kunskap, kompetens och omställningsförmåga.För oss är det självklart att ta ansvar för de offentliga finanserna. De ramverk som vi införde i samband med saneringen av de svenska statsfinanserna har fått ökad acceptans i det svenska politiska systemet. Det är väldigt bra. Men lika benhårda som vi är på ordning och reda i statsfinanserna, lika grundläggande är också insikten om att starkare statsfinanser i sig inte är tillräckligt för att skapa framtidens tillväxt och de nya jobben.Vi behöver en aktiv näringspolitik för att stärka konkurrenskraften och öka efterfrågan på arbetskraft, en näringspolitik som gör att människor kan starta företag och att befintliga företag kan växa och ta nya marknadsandelar.Sedan mycket lång tid konkurrerar och svenska företag med kunskap, kvalitet och förnyelse. För oss har aldrig vägen framåt bestått av sänkta löner, mindre kunskap och sämre arbetsmiljö. Vi vet att någon annan alltid kommer att vara där och bjuda under. Därför måste ständigt utvecklas och ligga längst fram i utvecklingen. När vi inte kan vara störst och billigast, då måste vi vara först och bäst och se till att kunna ta betalt för det.Regeringen har försummat samverkan med näringslivet, och den klåfingriga viljan till inblandning i lönebildningen är beklaglig. Den tävlan i krav på sänkta löner som vice statsministern och näringsministern ägnar sig åt är i sak olycklig, men den visar också på regeringens inriktning: Det är lönekonkurrens som gäller när regeringen funderar på framtiden.Vi socialdemokrater vill i stället ha en konstruktiv dialog och ett samarbete kring forskning och innovation. Vi vill förbättra tillgången till riskvilligt kapital och satsa på att stärka hela innovationskedjan och villkoren för de forskningsintensiva företagen.När det är kunskap och kompetens som är framtiden för är naturligtvis skolan central. Och i skolan är det enskilt viktigaste att eleverna möter riktigt bra lärare. Därför behöver investera mer och bättre i just lärarna. Skolledare måste ges möjlighet till fortsatt pedagogiskt utvecklingsstöd. Framstående lärare måste kunna handleda och coacha andra. Lärare och rektorer behöver ständig kontakt med både forskare och praktiker för att kunna ta till vara de senaste forskningsrönen, fungerande metoder och utveckla sina verksamheter.För att lyckas bra krävs givetvis också ekonomiska resurser. Därför är vi kritiska till att regeringen vill fortsätta att skära ned på gymnasieskolan. Tvärtom är vår inriktning att fler måste klara sin gymnasieexamen och att de som lämnat skolan utan en sådan examen måste få chansen att skaffa en. För att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten krävs kraftfulla utbildningsinsatser med syfte att locka och lyfta så många ungdomar som möjligt till att klara en gymnasieexamen.Vi vill därför införa ett utbildningskontrakt för unga arbetslösa under utan fullständig gymnasieutbildning. De ska följa en plan som leder till gymnasiekompetens. Till det kopplar vi också deras ersättning. Traineeplatser bör anordnas i både offentlig och privat sektor. För att öka kontaktytan mellan högskola och näringsliv och underlätta arbetsmarknadsinträdet vill vi också se traineeplatser för unga akademiker.I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och ställa om snabbare än konkurrenterna. ska hävda sig genom att klättra i värdekedjan, inte genom sänkta löner. Omställningen av den svenska ekonomin är därför en fråga om kunskap och kompetens. Vuxenutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen bör därför byggas ut under kommande år.Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb under sitt liv. Det förutsätter trygghet. En bra arbetslöshetsförsäkring förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom är centrala i en politik för omställning, och de bör därför stärkas. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Den trygghet som anställda har vid sjukdom, arbetslöshet eller föräldraskap bör i större utsträckning gälla också företagare.Herr talman! För Socialdemokraterna är full sysselsättning målet för den ekonomiska politiken. Men är arbetslösheten , och det mesta talar för att den kommer att vara hög framöver. Mest bekymmersam är den höga ungdomsarbetslösheten och den stigande långtidsarbetslösheten. står regeringen tomhänt och idélös. Med vår politik kan den negativa utvecklingen brytas. måste sätta jobben i centrum. Jag yrkar därför bifall till reservation 1.I detta anförande instämde , , , och (alla S). Jag vill börja med att yrka bifall till reservation.Vi har en finansiell kris. Vi är alla medvetna om det. står sig relativt väl i denna värld. Men man kan fundera över vilket läge vi egentligen har.Det är relativt lugnt i nordliga , men vart är vi på väg? Är det någon väg över huvud taget?Den här debatten ska handla om riktlinjerna för den ekonomiska politiken. När man läser regeringens förslag letar man efter riktlinjerna och färdriktningen. Att sitta stilla i båten kan fungera , men inte alltför . Vi ser redan hur debatten inom EU förändras. Man pratar mer om satsningar - ett ord som knappt hördes.Grundförutsättningarna här i är nu relativt goda. Vi lärde oss vår läxa . De offentliga finanserna är i gott skick. Därom råder inget tvivel. Däremot kan man sätta frågetecken kring de privata finanserna. Hur ser det ut med hushållens skuldsättning? Det var ju ändå inte de offentliga finanserna som sänkte . Vi i menar att man också måste titta på förutsättningarna för framtiden. Hur ser det ut när det gäller de ekologiska finanserna och miljösidan? Inte särskilt bra. Det ser till och med uselt ut. kom ett twittermeddelande från SNF:s ordförande om . Han var helt förtvivlad över det förslag som vaskades fram. Man måste titta på riktlinjer för ekonomisk politik. I ett modernt samhälle omfattar det inte enbart ekonomi. Det omfattar även miljön. Det omfattar framtiden.När det gäller klimatförutsättningarna skulle jag snarare likna tillståndet i vid tillståndet i . Vad är på det ekonomiska området är på miljöområdet. Vi i vill ha en klimatlag. Vi vill ha förutsättningar för att skapa ett långsiktigt hållbart - ett samhälle som också långsiktigt kan bära en ekonomi och skapa förutsättningar. Det är nämligen detta det handlar om . När de offentliga finanserna är i ordning måste man titta längre än näsan räcker och inte bara värna om den trygga biten.