bet · GZ01MJU12 · 2012-03-06 00:00:00 — Det innebär till exempel att skogsavverkningar inte möter samma miljökrav som andra miljöfarliga verksamheter.Att flytta in skogsfrågorna i tror jag skulle vara ett sätt att stärka miljöhänsynen. Ett annat sätt vore att ge miljöorganisationer utvidgad talerätt vid fler skogsåtgärder än . finns det till exempel ingen möjlighet att överklaga om en skogsägare anmäler att hen vill avverka ett värdefullt skogsområde. För att veta om området som eventuellt ska avverkas är värdefullt eller inte behövs för övrigt fler fältbesök från sida.Endast en mindre del av nyckelbiotoper, alltså områden med särskilt höga naturvärden, bedöms vara identifierade, och då kan de här naturvärdena försvinna för evigt om ingen är där och kollar på området innan man hugger.Om det är en resursfråga för är det inte mer än rimligt att skogsägarna betalar en avgift för tillsynen precis som görs på många andra områden. Målet borde vara en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper.En annan aspekt för att få ett mer miljöanpassat skogsbruk är att stimulera det hyggesfria skogsbruket, vilket är en form av kontinuitetsskogsbruk. Det finns en del skogsägare som vill bruka sin skog med mer skonsamma metoder. De vill inte hugga bort allt på en gång utan plocka lite i taget så att skogen förblir en riktig skog med träd i olika åldrar och av olika arter. Det kan vara en ekonomisk fråga som är orsaken, till exempel att man vill slippa de kostnader som är förknippade med ett mer intensivt skogsbruk och för att man vill ha en mer jämn ström av intäkter när man plockar lite i stället för att ta allt på samma gång. Det kan också vara så enkelt att man vill slippa ha fula hyggen där man bor om man själv bor vid skogen, eller så är det miljöhänsynen som är vägledande.Hyggesfritt skogsbruk erbjuder inte bara fördelar för den biologiska mångfalden utan också för klimatet. Trots dessa fördelar klagar skogsägare som vill använda sig av hyggesfria metoder och som känner sig motarbetade på olika sätt. Det finns lite olika uppfattningar om i vilken utsträckning som lagstiftningen i sig sätter käppar i hjulet och i vilken utsträckning det snarare handlar om bemötande och attityder hos och andra aktörer. Det minsta man kan begära är att man har den kompetens inom som behövs för att ge bra råd för att stödja de människor som vill ställa om sitt skogsbruk och använda hyggesfria metoder.Herr talman! I skogsbruket, liksom på många andra områden, ställs ofta miljö mot ekonomi. Och visst är det så att det träd som huggs ned för att bli ved, papper, en stol eller något annat inte kan stå kvar till glädje för lavar, insekter och fåglar eller vad det nu månde vara. Men i det längre perspektivet är miljöhänsyn en förutsättning också för ekonomin.Vår ekonomi är beroende av de tjänster som naturen ger oss gratis. Det är inte vår förtjänst att träden växer, även om vi ibland hjälper dem på traven. Utarmar vi de här arterna och därmed de tjänster de gör oss kan det bli dyrt framöver. De där skägglavarna och skalbaggarna är ingen lyxprodukt som vi kan ha eller mista. En del kanske är det, men vi vet inte riktigt. Säkert kommer skogen att stå kvar även om just den där lilla skalbaggen försvinner, men vi vet inte vilka arter som kommer att vara avgörande för att vi ska kunna möta de förändringar som kommer framöver med inte minst ett förändrat klimat.Därför är det viktigt att behålla den biologiska mångfalden som en försäkring. De arter som försvinner gör det för evigt. Därför gäller det att vi ställer om skogspolitiken . Som en liten del i det yrkar jag bifall till reservation 8. Dagens anslag till skydd av skogsmark räcker bara till drygt hälften av det skydd som det fanns pengar till 2006. har produktionsmålet höjts, och avverkningsvolymerna har ökat drastiskt. Man går in i alltmer känsliga områden och avverkar ofta utan god hänsyn. Körskador är ett stort problem. Under borgerligt styre har pengarna fått alltmer förtur gentemot den biologiska mångfalden och ekosystemens status.Det här kommer att slå tillbaka mot oss själva. Om vi inte vårdar ekosystemen kommer de att tappa sin produktionsförmåga, och det kommer dessutom att uppstå en rad andra problem. Den borgerliga regeringen diskuterar att använda sig av kortsiktiga satsningar på produktionshöjande åtgärder såsom intensivodling, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning.Dessa skogsbruksmetoder hotar den biologiska mångfalden, ökar växthusgasutsläppen och ökar övergödningen och läckaget av tungmetaller till våra vattendrag. Det är som om vi endast skulle leva på socker. Man blir väldigt pigg i början, men uppstår en massa bristsjukdomar om man inte får i sig vitaminer.Precis så funkar det med naturvård kontra produktion. Träden blir känsliga för både angrepp och stormar, och bördigheten minskar i längden i en monokultur där man främjat snabb produktion på ekosystemens bekostnad. Vi får problem med vattendrag med mera.Det finns ett stort behov av att skydda värdefull skog från avverkning för att rädda hotade arter just nu i . Hälften av hotade arter är knutna till skogen. avsätter därför ökade medel för skydd av skog i sitt budgetalternativ. vill också se en grundlig inventering av nyckelbiotoperna. Många certifierade skogsbolag, även statliga, smiter ifrån detta ansvar och klassar inte sina nyckelbiotoper.Det råder brist på kontinuitetsskog eftersom vårt sätt att bruka skogen gått över i ett hyggesbruk som innebär att det är kortare omloppstider, och de arter som trivs i unga skogar finns representerade, men inte de arter som trivs i gammelskogen.Jag vill yrka bifall till reservation 8 om ökad forskning och rådgivning om kontinuitetsskogsbruk samt om en utredning om eventuell styrning genom lagstiftning för mer kontinuitetsskogsbruk.Då gammal skog i sig själv motverkar klimatförändringarna genom inbindning av koldioxid bör ett kalhyggesfritt skogsbruk förordas på en större areal av den svenska skogen. Ett mål för kalhyggesfritt skogsbruk bör också anges i miljömålssystemet. Mer forskning och rådgivning bör ske för att gynna kontinuitetsskogsbruket eftersom det har så många fördelar. Det är ett sätt att efterlikna de naturliga skogsekosystemen.För att få ett hållbart brukande av skogen, som är en av våra viktigaste resurser, bör vi vara mer adaptiva i vår skötsel - mer moderna, skulle man kunna säga - då man i ett mer adaptivt sätt att bruka tar hänsyn till forskning om ekosystemens bärkraft och funktion och är mer inkännande när det gäller hur skogen fungerar med ett gynnande av mångfald och mindre av monokultur som är ett klumpigt system som hotar arter och skapar problem med allt från kvicksilverläckage till granbarkborreangrepp. Det finns studier som tydligt visar att just i monokulturer blir granbarkborreangreppen mycket starkare. Därför bör man också arbeta mer med blandskog.Vänsterpartiet vill också ha tydligare kriterier för frivilliga avsättningar. Ett problem är att man kan flytta runt skyddade områden i landskapet vilket gör att värdet av den skogliga kontinuiteten försvinner och det blir mindre gammelskog även på de fläckarna. Vi vill därför att alla frivilliga avsättningar görs om till naturvårdsavtal för att skapa en kontinuitet. Vi vill också ha en naturvårdsavgift för avverkning av skog, och den bör kopplas till virkesuttag.Intäkterna ska öronmärkas för formellt skogsskydd, markinlösen och intrångsersättningar. Det skulle kunna bli ett mycket effektivt sätt att få resurser till att skydda skog som behöver skyddas. Vi ser också att det skulle vara bra med en avgiftsfinansiering av fältbesök, precis som miljökontroller på andra områden är avgiftsfinansierade. Jag vill därför uttrycka mitt stöd för reservation 5 även om jag, för tids vinnande, inte yrkar bifall till den.Ett stort problem i skogsbruket är körskador. Generella krav på försiktighetsåtgärder bör utredas vad gäller körskador och markberedning. Körskadorna innebär stora problem med förbruning av vattendrag, vilket i sig medför kvicksilverutlakning. Körskadorna ökar på grund av kraftiga maskiner och dålig bärighet i marken. Här kommer diskussionen om stubbrytningen in, eftersom stubbarna hjälper till att hålla markens bärighet.Allt detta är ett led i vinstmaximeringen. Man vill på kortast möjliga tid skörda så mycket som möjligt och använder därför gigantiska skördemaskiner, vilket är ett stort problem. Det är viktigt att ge incitament för att få lättare maskiner och se till att marken behåller sin bärighet. Ett synsätt där naturhänsyn och miljöhänsyn behöver komma in tydligare än , då profit går före trots att det i längden inte kommer att hålla att pressa ekosystemen så mycket som på en rad områden, är viktigt. Det är viktigt att vi bygger ihop ekonomi och ekologi. Enda sättet att någonsin kunna nå miljömålen är att se på de stora resursflödena och inte bara jobba i marginalen.Det kommer att bli allt högre tryck på skogen när man ska plocka ut både biobränsle och virke. För att skydda den biologiska mångfalden vill inte öka uttaget av biomassa från skogen, utan vi vill att man i stället ersätter andra sortiment. Vi vill ta fram en biobränslestrategi som inte äventyrar den biologiska mångfalden. Som sagts tidigare i debatten är den biologiska mångfalden oerhört viktig nu när klimatförändringarna förändrar ekosystemen, och ekosystemen mer än någonsin behöver sin motståndskraft för att kunna klara påfrestningen.Det är viktigt för att det finns sanktionsmöjligheter i skogsvårdslagen så att lagen inte ignoreras om och om igen, vilket tyvärr sker . ser också behovet av att ändra vinstkravet för statliga bolag för att kunna skydda skogsekosystemen och den biologiska mångfalden. Kortsiktig ekonomi får inte utradera andra värden.Det är dags att på ett balanserat sätt mer värdera kvalitet än kvantitet. Vi har åter förmånen att diskutera en av viktigaste tillgångar, nämligen skogen. Innan jag på allvar kastar mig in i debatten vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.Dagens debatt kommer med säkerhet att till stor del handla om skogspolitikens svåra avvägningar och om balansen mellan skogspolitikens två jämställda mål om miljö och produktion. Jag är knappast djärv om jag antar att årets debatt en hel del kommer att påminna om den som vi hade för ganska exakt i kammaren. Då kretsade debatten bland annat kring miljöhänsyn vid avverkning, skydd av värdefull natur och hyggesfritt skogsbruk. Alla dessa ämnen har mycket riktigt redan tagits upp i dagens debatt.För att dagens debatt inte bara ska bli en repris av fjolårets väljer jag att lyfta fram något av allt det som skett sedan vår senaste skogliga debatt. Jag väljer också att lyfta fram delar av det arbete som pågår för att förbättra miljöhänsynen, skydda höga naturvärden och skapa fortsatt ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen med anknytning till skogen.Herr talman! Hur ser det då ut i våra svenska skogar? Ja, utifrån både ett produktions- och ett miljömål är situationen för utvecklingen till stora delar god. fortsätter att öka. har virkesförrådet i de svenska skogarna ökat med , en alldeles fantastisk utveckling. Vårt uttag har således länge varit mindre än skogens tillväxt, vilket vittnar om att långsiktighet och ansvarstagande präglat svensk skogspolitik under lång tid.Bland andra glädjande siffror kan nämnas att på produktiv skogsmark har volymen hård död ved ökat med i storleksordningen , arealen gammal skog har ökat och arealen äldre lövrik skog . Vi har med andra ord kunnat bocka av delmål efter delmål inom miljökvalitetsmålet Levande skogar.Herr talman! Även om tillståndet i de svenska skogarna på det stora hela blir bättre finns alltjämt mycket som kan och måste bli bättre. Miljöhänsynen i skogsbruket behöver utvecklas inom flera områden. Till exempel behöver hänsynen vid föryngringsavverkningar förbättras, vattenfrågorna behöver tas på större allvar och arbetet för den biologiska mångfalden behöver både intensifieras och utvecklas. Glädjande är därför att mycket sker inom just dessa områden.I syfte att nå en högre måluppfyllelse när det gäller hållbart skogsbruk gav regeringen ett uppdrag till och att utarbeta en kunskapsplattform innehållande beskrivningar av möjliga orsaker till de brister som förekommer samt förslag till åtgärder för att nå en högre måluppfyllelse. Denna kunskapsplattform är nu färdig, och flera centrala problem och möjliga lösningar har identifierats.Ett stort problem som identifierats är att skogsbruket och inte har samma målbild för vad som är god miljöhänsyn. Det är självfallet mycket svårt att nå uppsatta mål om spelare och domare inte är överens om var mållinjen är eller vad som ger poäng. Problemet blir inte mindre av det faktum att polytaxen, det vill säga inventering som bedömer miljöhänsyn och återväxt, visat sig ha stora kvalitetsbrister.För att lösa detta problem och för att nå en högre måluppfyllelse har initierat ett omfattande dialogarbete om mål, lagkrav och metoder för uppföljning av miljöhänsyn. Projektet har fyra tydliga mål: för det första att öka samsynen om sektorsansvaret, för det andra att utveckla sätt att beskriva målbilder för bra miljöhänsyn, för det tredje att ha väl kända lagkrav och för det fjärde att ha bra uppföljningssystem.Jag tror och hoppas mycket på detta ambitiösa arbete och är övertygad om att frihet under ansvar, dialog och samverkan, är att föredra framför konflikt, sanktionsavgifter och återreglering av det svenska skogsbruket.Herr talman! Ett annat viktigt arbete som pågår sker inom ramen för Skogsriket. Skogsriket består av fyra grenar - hållbart brukande, förädling och innovation, upplevelse och rekreation samt roll i världen. Skogsriket är visionen om att bättre ta till vara alla de värden som skogen ger. Skogsriket är inte ett gammalt mossigt branschprogram utan ett friskt initiativ för att ta till vara allt det engagemang och all den potential som finns i skogen och hos många duktiga entreprenörer, företagare och organisationer. Det övergripande målet är att utifrån basen Ett hållbart brukande skapa fler jobb med koppling till skogen, fler jobb i delar av där jobben verkligen behövs, ofta i glesbygd och i avfolkningsbygder.Som ett led i att förverkliga visionen om Skogsriket satsar regeringen 80 miljoner på bland annat kompetenshöjning och rådgivning för ett hållbart brukande.Herr talman! Som jag inledningsvis sade har dagens debatt till stor del handlat om skogspolitikens svåra avvägningar. Det är en knivig men ack så viktig debatt. Anspråken på skogen är som vi hört redan stora, och allt tyder på att anspråken bara kommer att öka. Därför är det centralt med bra skoglig forskning som bidrar till att ge svar på hur vi kan lösa såväl dagens som morgondagens utmaningar och avvägningar. Ett spännande forskningsprogram är Future . Future är det största skogliga forskningsprogrammet någonsin och har som grundidé att analysera motstridiga krav på skogen och dess brukande. Låt mig kort nämna något om vad Future konkret forskar om. Inom programmet finns bland annat delprojektet . Som namnet avslöjar handlar projektet om den biologiska mångfalden i skogen. I projektet undersöks exempelvis hur den biologiska mångfalden påverkas av olika typer av skogsbruk, såsom ett mer intensivt skogsbruk, där omfattande gödsling och odling av contortatall är en del. Detta projekts forskningsresultat ser jag med spänning fram emot. Men det är också viktigt att undersöka hur skogen ska brukas ur ett klimatperspektiv. Skogen har en viktig roll för att möta och mota klimatutmaningen.En tematisk arbetsgrupp inom Future har tittat på skogens roll i klimatet. Gruppen lät genomföra en modellering där olika skogsbruksstrategier jämfördes. Resultatet visar att ett intensivare skogsbruk ger avsevärt högre klimatnytta jämfört med traditionell skötsel. Är då ett intensivare skogsbruk att föredra? Nej, inte nödvändigtvis, eftersom skogen som sagt har andra värden som måste värnas och skyddas. Ett intensivare skogsbruk kanske har negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden eller för friluftslivet. Här måste göras avvägningar.Vad jag med dessa exempel på aktuell forskning vill säga, herr talman, är att vi från politiskt håll måste förmå göra avvägningar. Vi måste orka föra en debatt som inte bara handlar om en miljöutmaning eller ett miljöproblem i taget. Allt annat är oseriöst och oansvarigt.Herr talman! Jag undrar precis som hur oppositionspartierna ser på svensk skogsnärings konkurrenskraft. S, V och MP fortsätter att hålla fast vid förslag som med hög precision slår mot svensk skogsindustri, mot jobb och mot tillväxt. S, V och MP går på nytt gemensamt fram med ett förslag om att införa en kilometerskatt, och S, V och MP har alla egna förslag om nya avgifter och regleringar för det svenska skogsbruket. Jag tycker att det är bekymmersamt. Det är min uppfattning att vi utifrån ett hållbart skogsbruk ska verka för en utveckling av svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri för både jobbens och miljöns skull. Skogens konkurrenskraft kanske inte är det viktigaste i ett läge när klimatförändringarna håller på att äventyra hela vår livssituation och vår civilisations funktion. Det kanske är något annat vi behöver tänka på just nu i stället för att bara tänka enkelriktat: konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft. Det kan faktiskt vara så att vi är på väg mot ett stup eller rakt in i väggen om vi fortsätter på det spåret.Det är viktigt att vi bygger ihop miljö och ekonomi om vi ska nå miljömålen. Det räcker inte att jobba med miljö i marginalen, utan man måste nå de stora resursflödena för att lyckas. Det är att vi ser över konsumtionen om vi ska nå målen vad gäller skogen samt andra miljömål.Marknadsekonomin har strandat på flera sätt. Men det tydligaste kanske är klimatfrågan, där hela vår existens hotas, som vi fortsätter att pumpa ut budskap om att handla mer prylar som vi inte behöver och flyga mer och mer utomlands. Inom skogspolitiken märks detta också tydligt. Den ökade avverkningen hotar allt fler naturskogsmiljöer och gammelskogar i rasande tempo för att man vill få en högre avkastning och ett ökat vinstuttag.När är måttet rågat för er? Kan ni verkligen blunda för sambanden? Ett ständigt ökat vinstuttag drabbar miljö och människor i och med att klimatfrågan är vår framtid. Det är genom att bygga ihop miljö och ekonomi som vi kan nå ett uthålligt samhälle, genom att sätta gränser för hur mycket resurser vi kan ta ut för att inte hota andra arter och vår egen försörjning i längden. En balanserad hållbar produktion, vad är det för er? Finns det gränser för vinstuttag? Grunden för en hållbar politik är enligt min mening marknadsekonomi. Som var inne på i sin replik och som tidigare markerat i utskottet anser inte att marknadsekonomi är en förutsättning för ett effektivt resursutnyttjande och en hållbar utveckling. Men vilket ekonomiskt system förespråkar då i stället för marknadsekonomi för att skapa en hållbar utveckling? De exempel vi har historiskt, till exempel i , visar inte direkt på att ett planekonomiskt system skulle ge ett effektivt resursutnyttjande eller ta god hänsyn till miljö och klimat.Jag är helt övertygad om att vi måste bruka skogen på ett klokt och balanserat sätt. Jag är lika övertygad om att politik på det skogliga området inte leder fram till den balansen. pratar om skogens betydelse för klimatet, men motsätter sig ett utökat uttag ur skogen, trots att det är just det som krävs för att vi ska kunna möta klimatutmaningen. Skogen använder vi bäst ur ett klimatperspektiv när vi till exempel ersätter betong med trä eller använder det förnybara material som kommer från skogen till bränsle eller annat.Då måste vi naturligtvis använda skogen. Vi måste bruka den och ha ett uttag. Det ska balanseras mot värdet och behovet av att skydda den biologiska mångfalden. Men har uppenbarligen inga svar på hur den balansen ska uppnås, utan det enda som och har är förslag på skatter och regleringar. Den misstro man har mot svenska skogsbrukare och den övertro man har på regleringar är makalösa. Det är en gammal politik som det är märkligt att vi fortfarande har partier som företräder i riksdag. Det är många som pratar om mer regleringar. Vi har haft en finanskris som drabbat oss mycket hårt. Vi har väldigt stora miljöproblem och obalanser som behöver regleras bättre. Det är väldigt många överens om. Det behöver vara en balans mellan företagande, regleringar och forskning. Vi har haft en ganska bra balans i tidigare och varit världsledande på miljöområdet.Tyvärr vände trenden i en nyliberalistisk anda för ganska länge sedan, eftersom hela västvärlden haft nyliberalistiska vindar som blåst ganska starkt, vilket har gjort att företagarna har fått mer och mer fria händer. Girigheten har tagit sig allt starkare uttryck. Detta orsakar mycket stora problem som alla kan se. Det finns väldigt många som efterfrågar regleringar från alla möjliga håll.Vänsterpartiet har en ganska tydlig och balanserad politik för bättre reglering, till exempel av skogsbruket. Man ska balansera produktion och naturvård på ett hållbart sätt, använda forskning och förfina redskapen för att kunna använda sig av ett system som skapar resiliens i landskapet i stället för att utarma landskapet. Den politik som kallar nyliberal är den politik som har gjort att till skillnad från praktiskt taget samtliga medlemsländer i Europeiska unionen och praktiskt taget samtliga länder i den utvecklade industrialiserade världen har ett överskott och har möjlighet att göra proaktiva satsningar och bedriva en aktiv miljö- och klimatpolitik. Vi tar ansvar för ekonomin, miljön och den sociala utvecklingen. Det är hållbarhet för mig.Jag säger inte att marknadsekonomin löser alla miljöproblem, utan att den är en förutsättning. Till marknadsekonomin behöver vi självfallet kompletteringar i form av regleringar, styrmedel och forskningssatsningar. Marknadsekonomi innebär på intet sätt en värld fri från regleringar. Tvärtom innebär marknadsekonomin att man inte får förbruka resurser som man inte äger. Det är här vi från politiskt håll, bland annat genom koldioxidskatt och handeln med utsläppsrätter, måste sätta ett pris på miljöförstöring. Det leder till en radikal förbättring. Vi ser vad koldioxidskatten har betytt för utvecklingen i . har bilarna blivit dubbelt så effektiva. En ny bil släpper ut hälften av vad den gjorde för , och utvecklingen går väldigt fort.Mer måste göras; det är jag den förste att hålla med om. Men politik är bara en argumentation för en tillbakagång till ett system som inte har fungerat och en övertro på regleringar och detaljstyrning. När det gäller det skogliga området tycker jag att det är ganska intressant att man tror att vi här i riksdag i ska ha möjlighet att i detalj reglera hur man ska ta miljöhänsyn ute i skogen.Jag tror inte på det systemet. Jag tror att vi måste ha en ramlagstiftning som ger den enskilda markägaren, som jag är övertygad om brinner för sin skog i de allra flesta fall och vill ta miljöhänsyn men naturligtvis också vill ha en god ekonomi, vilket är en förutsättning, möjligheter att ta hänsyn utifrån hur situationen ser ut där och då. Här har vi ett behov av att och skogsbruket får en mer gemensam syn på vad som är tillräcklig miljöhänsyn. Vi ska fortsätta arbetet med att skydda värdefull natur.Jag konstaterar också att det var Alliansen som lyckades leva upp till delmålet om skydd av skog. har bara många vackra ord men ingen konkret politik. Jag delar uppfattning att vi har många engagerade och kunniga skogsägare som verkligen vill sköta och vårda sin skog på ett optimalt sätt.Det jag skulle vilja fråga om är hur ser på den valfrihet som jag tog upp i mitt anförande och som jag tycker att skogsägarna ska ha i fråga om brukandeform och skötselform för den egna skogsfastigheten.Anser att det fungerar på det sätt som landsbygdsministern har sagt är till fyllest, eller borde vi göra något mer i den frågan?