bet · GZ01TU16 · 2012-05-30 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillsätta ett bredbandsforum inom för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet (dnr N2010/2461/ITP). Bredbandsforum ska vara en del i genomförandet av regeringens bredbandsstrategi genom att vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet med forumet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnaden av bredband för att nå målen som anges i bredbandsstrategin. Forumet arbetar aktivt för att visa på goda exempel och undanröja de hinder för bredbandsutbyggnad som identifieras. Bredbandsforum organiseras med en styrgrupp vars huvudsakliga uppgift är att identifiera områden för insatser och tillsätta arbetsgrupper som fokuserar på de prioriterade sakfrågorna. Styrgruppen har tillsatt arbetsgrupper med fokus på finansieringsmöjligheter för bredband, utmaningar vid utbyggnad av bredband i hela landet, nytta med bredband och undanröjande av identifierade hinder. tillsattes en arbetsgrupp, Sambandsgruppen gruppen för möjligheter till stöd och strategi, för att inrikta sig på de två identifierade byggstenarna stöd och organisation. Arbetsgruppen väntas bl.a. lämna förankrade och underbyggda förslag på hur en långsiktig och uthållig lösning för bredbandsutveckling i områden där marknaden inte fyller behovet skulle kunna utformas. Vidare tillsattes en arbetsgrupp som ska arbeta med kommunfrågor och bl.a. ta fram ett index som mäter tillgången till bredband i kommuner. PTS strategiska agenda 20112013 PTS publicerade en agenda med de strategiska målen för myndighetens arbete (PTS-ER-2011:6). Här anges bl.a. att myndigheten ska ha bidragit till att av hushåll och företag har möjlighet att använda bredbandsanslutningar med en överföringshastighet om minst /s. Enligt PTS vore detta en indikator på att det finns goda förutsättningar att uppnå målet i regeringens bredbandsstrategi . För att uppnå myndighetens mål anförs att det krävs uppgraderingar av kabel-tv-nät samt fortsatt utbyggnad av fibernät och trådlösa nät. PTS delger sin avsikt att arbeta för ett bättre och mer konkurrensneutralt utnyttjande av infrastruktur liksom för förbättrade förutsättningar för mobila höghastighetstjänster. Det meddelas att detta framför allt kommer att ske genom tilldelning av ytterligare frekvensutrymme, kompletterat med ekonomiskt stöd till bredbandsutbyggnad. PTS delger också målet att myndigheten bl.a. ska ha främjat god konkurrens inom området elektroniska kommunikationer genom att ha tilldelat ytterligare minst spektrum på teknik- och tjänsteneutral basis. PTS har under , på uppdrag av regeringen, följt bredbandsutbyggnaden i . Myndigheten presenterade sin senaste rapport på området, PTS bredbandskartläggning 2011 (PTS-ER-2012:11). Rapporten visar att bredbandsinfrastrukturen täcker nästan alla områden i landet med bofast befolkning eller fasta arbetsställen och att det finns överlappande accesstekniker i de flesta av dessa områden. Enligt PTS kartläggning hade således av befolkningen och av alla arbetsställen i tillgång till bredband, dvs. möjlighet att och utan särskilda kostnader beställa ett internetabonnemang med en överföringshastighet på Mbit/s. Jämfört med föregående år har andelarna ökat ; ökningen har uteslutande skett i områden utanför tätort. Antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband har enligt rapporten fortsatt att minska, från 1 100 till 800 minskningen uppges framför allt bero på att befolkningen i de områden som saknar bredband har minskat. Tabell 1 Tillgång till bredband1[ PTS understryker att lokal radioskugga orsakad av geografiska eller andra hinder kan resultera i att kartläggningen inte alltid ger en helt korrekt bild av tillgången till bredband via trådlösa accesstekniker i enskilda fall.] Tillgång till bredband befolkningen tillgång till trådbundet bredband tillgång till trådlöst bredband Tillgång till bredband arbetsställen tillgång till trådbundet bredband tillgång till trådlöst bredband Antal hushåll och företag som saknar PTS bredbandskartläggning visar också att hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband om minst /s. Delmålet i regeringens bredbandsstrategi för om /s till av hushållen och företagen 2015 har sålunda redan uppnåtts. Det finns tre huvudsakliga stöd för bredbandsutbyggnad landsbygdsprogrammet, strukturfonderna och stöd för projekt där man anlägger kanalisation för it-infrastruktur, dvs. rör eller liknande som är avsedda för it-infrastruktur. Förutom detta finns medfinansieringsmedel till landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet, vilket hanteras av PTS. Dessutom finns regionala tillväxtmedel, som kan användas för medfinansiering av strukturfonderna. Hur mycket stöd som finns inom de olika stödprogrammen samt hur mycket som har använts, framgår av tabellen nedan. Tabell 2 Stöd för bredbandsutbyggnad totalt budgeterat stöd 20072013 (inkl. medfinansiering) varav investerade medel 20072011 totalt budgeterat stöd 20082014 (exkl. administrativa medel) varav investerade medel 20082011 medel investerade i bredband 20072011 (exkl. offentlig medfinansiering) tillgängliga medel möjliga för bredband 20122013 medfinansiering för landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet 20102014 Regionala tillväxtmedel eller 1.1-medel beslutade medel till bredband () Källa: PTS, Främjandet av användning av tillgängliga offentliga medel för bredbandsutbyggnad (dnr 12-1666). I motion 2011/12:T447 av m.fl. (S) konstateras att stora ytor av landet saknar mobiltäckning som en sådan täckning är nödvändig för att samhällsservicen ska fungera på ett tillfredsställande sätt, inte minst inom sjuk- och hälsovårdens område. Det konstateras att områden med dålig eller obefintlig mobiltäckning mestadels finns i glesbygd där de långa avstånden till samhällsservice gör sårbarheten för glesbygden ännu större. Vidare påminns om att mobila nät i allt större utsträckning används för dataöverföring med hög kapacitet. Motionärerna understryker därför att regeringen måsta ta ansvar för en fungerande mobiltelefoni med god täckning och hög kapacitet i hela landet. (S) inriktar sig i motion 2011/12:T217 på tillgången till telekommunikationer i fjällvärlden. Motionären konstaterar att när det gäller mobiltelefoni så finns fortfarande stora vita fläckar, framför allt i fjällregionen. Motionären betonar att för de fast boende i fjällområdet är en fungerande mobiltelefoni en nödvändighet. Det understryks också att mobiltelefonen är en livförsäkring vid snabba väderförändringar och olyckor, såväl för statens naturbevakare och andra som arbetar inom fjällsäkerhet som för de tusentals turister som besöker fjällvärlden. Motionären anser därför att vid utvecklingen av ny teknik för att öka medborgarnas tillgång till mobiltelefoni borde områden med stora vita fläckar vara prioriterade. m.fl. (S) understryker i kommittémotion 2011/12:T429 yrkande 32 vikten av en god mobiltäckning i hela landet. Motionärerna anför att det finns märkbara brister i täckningen, vilket skapar såväl arbetsmiljöproblem som svårigheter för bl.a. friluftsliv, besöksnäring och fastighetsägare i glesbygden. Enligt motionärerna måste staten ställa hårda och tydliga krav på teleoperatörerna så att det finns fullgod mobiltäckning i hela landet. Motionärerna efterlyser mål för det mobila nätet och i yrkande 35 påtalas behovet av en standard som gör det möjligt att knyta ihop nät. I yrkande 33 betonas vidare vikten av en god bredbandstäckning i hela landet. Motionärerna understryker att en hög hastighet i it-infrastrukturen är avgörande för såväl hushåll som företag och offentliga förvaltningar i hela landet. Motionärerna ser ett tydligt samhällsansvar där marknaden inte klarar detta. För att klara målet att digitalisera anförs bl.a. att kommunerna i sina bredbandsplaner ska vinnlägga sig om vikten av att it-infrastruktur säkras till alla boende och verksamheter inom kommunens geografiska område. Motionärerna konstaterar att tillgången och hastigheten på nätet varierar stort över landet. I yrkandena 34 och 37 framförs därför behovet av ett tydligare uppdrag i kartläggningen av befintliga nät. I yrkande 38 understryks vidare vikten av att it-infrastrukturen förbereds på bästa sätt när andra infrastruktursatsningar görs, t.ex. genom krav på att lägga tomrör som förberedelse för it-infrastruktur. m.fl. (M) understryker i motion 2011/12:T354 vikten av robust och fungerande telefoni och bredband i hela landet. Motionärerna anför att mobiltelefoner med dålig täckning och internetuppkopplingar med låga överföringshastigheter är vardag på landsbygden och därför försvårar arbetet och tillvaron där. Motionärerna välkomnar målen i regeringens bredbandsstrategi men menar att PTS också borde överväga att fastställa ett mål som anger en skälig lägstanivå på bredbandshastighet som av alla företag och hushåll ska kunna få tillgång till 2015 och 2020. Vidare efterlyses att en nationell strategi utarbetas även för mobiltelefoni, på samma vis som skett på bredbandsområdet. För att människor och företag ska kunna verka och växa i hela landet framhålls i motion 2011/12:T432 av och (båda C) att det i bebodda bygder behövs en acceptabel täckning för mobiltelefoni och tillgång till bredband. Motionärerna påtalar dock att i stora delar av landet är mobiltäckningen och bredbandshastigheterna så dåliga att de lägger en hämsko på utvecklingen. Motionärerna efterlyser följaktligen att regeringen utreder och fastställer en miniminivå för svensk it-infrastruktur samt vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa denna. och (båda C) efterfrågar i motion 2011/12:T263 förbättrade möjligheter till data- och telekommunikation på tåg. Motionärerna framhåller att en bra täckning för data- och telekommunikation under tågresor skulle underlätta vardagen och effektivisera arbetslivet oavsett om man är arbetspendlare, affärsresenär eller reser på sin fritid. Motionärerna påtalar dock att det finns långa sträckor i järnvägsnätet där det saknas täckning. De hänvisar till att har ett eget mobilt data- och telefonisystem för sina kommunikationsbehov och menar att detta bör öppnas även för tågpassagerare och allmänhet. m.fl. (S) lyfter i motion 2011/12:T445 yrkande 1 fram behoven som finns i bredbands- och mobiltelefoninätet i . Motionärerna betonar att turistnäringen är beroende av en fortsatt utbyggnad av dessa nät. De framhåller också att frågan om god mobiltäckning i hög grad är en fråga om säkerhet; de anför i sammanhanget att det med nuvarande täckning finns svårigheter att tillkalla räddningstjänsten. I motion 2011/12:T218 av (S) understryks betydelsen av tillgång till bredband, inte minst i glesbygd där det är långa avstånd till samhällets service. Motionären pekar dock på att utbyggnaden i dessa delar fungerar dåligt och att på flera håll får enskilda och grannar tillsammans lösa och bekosta dyra anslutningsavgifter liksom framdragning av anslutningsmöjligheter för att få tillgång till internet. Motionären anser inte att detta är förenligt med lagen om elektronisk kommunikation som stipulerar att alla ska ha funktionell tillgång till internet. och (båda S) understryker i motion 2011/12:T241 den digitala teknikens betydelse för landsbygdens förutsättning att utvecklas. Motionärerna betonar därför vikten av fortsatta satsningar så att alla medborgare får tillgång till uppkoppling av minst ADSL-standard. Även (M) tar i motion 2011/12:T266 upp förutsättningarna för abonnenter på glesbygden att få tillgång till snabbt och billigt bredband. Motionären konstaterar att enligt en genomförd kartläggning av (.SE) är bredbandet i glesbygden både dyrast och långsammast. Motionären framhåller dock att ett flertal positiva initiativ är på gång på området, t.ex. regeringens bredbandsstrategi och utbyggnaden av mobilt bredband. Motionären betonar vikten av att regeringen fortsätter att verka för ett väl fungerande bredbandsutbud i hela landet. I motion 2011/12:T249 av och (båda FP) framhålls i yrkande 1 behovet av att förbättra tillgången till bredband i och . Motionärerna understryker betydelsen av en fungerande och snabb internetuppkoppling för utvecklingen i regionen. De framhåller att den pågående nedmonteringen av delar av det fasta telefonnätet måste matchas med säker och tillgänglig bredbandsuppkoppling; det måste undvikas att vita fläckar uppstår från det fasta telenätet till det nya bredbandsnätet. Motionärerna välkomnar också att PTS tilldelats anslag för att kunna gå in som offentlig medfinansiär för stöd som söks inom ramen för landsbygdsprogrammet eller kanalisationsstödet de framhåller behovet av att denna satsning fortsätter. (KD) konstaterar i motion 2011/12:T305 att det finns områden i landet som helt saknar tillgång till bredband eller har bredband med låg kapacitet och kvalitet. Motionären understryker dock vikten av att de som vill och behöver ha tillgång till internet och digitala tjänster har möjlighet till det. Följaktligen efterlyses i motionen åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan; bl.a. föreslås att regeringen borde utreda möjligheten att avsätta intäkter från kommande spektrumauktioner till utbyggnaden av it-infrastruktur. Behovet av goda datakommunikationer som är tillgängliga på lika villkor över hela landet lyfts också fram i motion 2011/12:T362 yrkande 2 av (S). Motionären understryker att tillgången till en bra internetanslutning är en grundförutsättning för att kunna delta i informationssamhället. m.fl. (V) understryker i kommittémotion 2011/12:T419 att en utbyggd it-infrastruktur underlättar för människor att verka och bo i hela landet. Motionärerna konstaterar dock att det finns områden i landet, i förorter och landsbygden, där marknadens aktörer inte ser kommersiella förutsättningar att investera. För att inte förstärka klyftan mellan tätbebyggda områden och glesare bygder understryker motionärerna därför i yrkande 8 att staten bör ta huvudansvaret för att alla får tillgång till bra bredband till likvärdiga kostnader. Även i motion 2011/12:T422 av och (båda S) anförs att marknadskrafterna i många fall inte är intresserade av att investera i bredbandsutbyggnad på mindre orter eller ren landsbygd. Motionärerna konstaterar dock att det i dessa områden finns ett antal föreningar som söker eller kommer att söka bidrag för att få bredband. Kostnaderna uppges dock vara stora för föreningarna och motionärerna pekar därför på behovet av att se över stödet till bredbandsutbyggnaden. Bredbandsteknikens betydelse för utvecklingen på landsbygden förs också fram i motion 2011/12:MJ469 yrkande 5 av m.fl. (MP). Motionärerna välkomnar regeringens satsning på för att sprida tekniken utanför tätorterna. De framhåller dock vikten av att dessa medel inte bromsar upp de privata operatörernas investeringsvilja i de områden som ligger närmast i tur att bli utbyggda på kommersiella grunder. I yrkande 4 efterlyses därför att styrningen av regeringens budgettilldelning till bredband tydliggörs så att effekten inte leder till ersättning för investeringar som operatörerna bör kunna ta på kommersiella grunder. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner som understryker vikten av väl fungerande telefoni och bredband i hela landet, senast i betänkande 2010/11:TU20 Ändrade regler för elektroniska kommunikationer och andra it-politiska frågor. Utskottet delar denna uppfattning om betydelsen av väl fungerande telefoni och bredband och välkomnar det stora intresse som finns för att följa och ytterligare förbättra utvecklingen på området. I flera av de här behandlade motionerna efterlyses en förbättrad tillgång till telefonitjänster i landet, inte minst när det gäller mobiltelefoni. Utskottet vill med anledning av detta peka på att PTS i rapporten till telefoni PTS uppföljningsrapport (PTS-ER-2012:6) konstaterar att tillgången till telefoni på en övergripande nivå är mycket god, och att myndigheten endast har behövt använda särskilda upphandlade lösningar för att säkerställa telefoni för 16 hushåll och företag. Det anförs att de allra flesta svenska hushåll och företag har möjlighet att ansluta sig till flera olika nät, oftast både fasta och trådlösa nät. PTS pekar också på att det i större delen av landet finns god tillgång till såväl GSM som (UMTS och CDMA-nät). Vidare påminns om att utbyggnaden av 4G-nät har påbörjats. Av PTS rapport framgår bl.a. att 3G-näten tillsammans täcker av den bofasta befolkningen och att även GSM-näten täcker i princip alla stadigvarande hushåll i landet. Det bör i sammanhanget noteras att täckningen avser tillgången till telefoni där människor bor, vilket motsvarar av yta, och inte hur stor del av yta som har mobiltäckning. Enligt informationen på PTS webbsida täcker GSM-näten av landets yta och 3G-täckningen uppgår till . När det gäller det digitala mobilsystem baserat på den internationella 3G-standarden CDMA 2000 som byggts i 450 MHz-bandet ska det enligt tillståndsvillkoren täcka av ytan i varje enskilt län. Enligt uppgifterna på den aktuella operatörens (Net 1) webbplats täcker operatörens nät av landets yta. Utskottet påminner om att det inte finns någon rättighet i LEK att kunna ringa med mobiltelefon överallt i och följaktligen inte heller någon skyldighet för mobiloperatörer att säkerställa täckning överallt i hela landet. Utskottet har dock konstaterat att samtliga mobiloperatörer lever upp till täckningskraven i tillståndsvillkoren, i vissa fall med god marginal (se bl.a. bet. 2010/11:TU20). PTS främsta verktyg för att ge förutsättningar för utveckling av de mobila näten är att se till att operatörerna får tillgång till radiofrekvenser för sin utbyggnad. I sammanhanget kan påminnas om att PTS fördelade tillstånd att använda radiosändare i det 800 MHz-band som tidigare användes för marksänd tv. Detta frekvensband har goda utbredningsegenskaper, vilket gör det lämpligt för täckning av stora ytor. Frekvensbandet är därför väl lämpat för t.ex. mobiltelefoni och ökar möjligheten till täckning även i glest bebyggda områden. Vad gäller önskemålen i flera av motionerna om ökade insatser på bredbandsområdet vill utskottet inledningsvis peka på att regeringen i PTS regleringsbrev (dnr N2011/6867/ITP m.fl.) givit myndigheten i uppdrag att arbeta för att målen i regeringens bredbandsstrategi ska nås. Även länsstyrelserna2[ Med undantag av länsstyrelserna i , , , och län.] ska enligt sina regleringsbrev (dnr S2011/10876/VS) verka för att nå motsvarande mål. De ska bl.a. redovisa och kommentera utvecklingen i länet inom it-infrastrukturområdet, med särskild inriktning på mindre tätorter, småorter och glesbygd. Utskottet vill också framhålla att PTS i sitt regleringsbrev har givits flera uppdrag kopplade till regeringens bredbandsstrategi liksom till den digitala agendan för : PTS ska verka för att öka användningen av de offentliga medel som finns tillgängliga för utbyggnad av bredband (se vidare i avsnittet om stöd till bredbandsutbyggnad nedan). Uppdraget ska redovisas . PTS ska samla in och sammanställa länsstyrelsernas, kommuns, berörda landstings och samverkansorgans rapportering av utvecklingen inom it-infrastrukturområdet. En preliminär sammanställning ska redovisas och en slutlig sammanställning ska lämnas i samband av bredbandsstrategin. PTS ska beskriva och analysera den faktiska och möjliga tillgängligheten till infrastruktur respektive tjänster för elektronisk kommunikation. Översikten ska grunda sig i en geografisk kartläggning av de områden där det finns respektive saknas förutsättningar för tillgång till it-infrastruktur. Det anges att tillgången ska redovisas särskilt i förhållande till målen i regeringens bredbandsstrategi. Uppdraget redovisades i rapporten bredbandskartläggning 2011. Ytterligare en kartläggning ska lämnas . PTS ska följa upp målen i insatsområdena i bredbandsstrategin med utgångspunkt i de indikatorer som myndigheten presenterat i rapporten förslag på indikatorer för uppföljning av bredbandsstrategin (PTS-ER-2010:15). Uppföljningen ska ge en indikation på utvecklingen av tillgång till it-infrastruktur i förhållande till de mål bredbandsstrategin ställer upp . Vidare ska PTS i uppföljningen redovisa myndighetens egna insatser för att nå målen i regeringens bredbandsstrategi. Uppdraget ska redovisas . PTS ska bistå med råd rörande området tele- och kommunikationsnät. har å sin sida i regleringsbrevet (dnr N2011/7166/E) givits i uppdrag att främst på stamnätet driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation och att på affärsmässiga grunder verka för att detta nät görs tillgängligt för marknadens aktörer. ska vidare vid planering av nätbyggande eller anläggande samråda med och ta hänsyn till efterfrågan från operatörer och PTS. PTS ska redovisa resultatet av myndighetens arbete för att säkerställa de samhällsekonomiska tjänsterna enligt LEK samt en analys av om, och i så fall hur, förutsättningarna för samhällsomfattande tjänster ändras över tiden. Redovisningen ska ske regelbundet till (). Utskottet är positivt till samtliga ovannämnda uppdrag och noterar vidare med tillfredsställelse att regeringen, i syfte att främja utbyggnaden av bredband i alla delar av landet, beslutade att förlänga Bredbandsforums uppdrag till (N2011/6957/ITP). Utskottet vill vidare framhålla att regeringen gav PTS i uppdrag (dnr N2012/1222/ITP) att samordna det viktiga arbete med it-infrastruktur som bedrivs i landstingen, i , och , , samverkansorganet i län och vid länsstyrelserna. PTS ska för detta ändamål bilda en samverkansgrupp för bredband. Uppdraget ska redovisas . Som tidigare meddelats har den i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation fastställda nivån för funktionellt tillträde till internet uppgraderats , från 20 kbit/s till /s. Utskottet välkomnar detta och menar att härigenom konkretiseras tidigare antagna mål om att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Tjänsten ska i första hand tillhandahållas av marknaden, men regeringen bedömer i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) att det i enstaka fall där marknaden inte når fram även i fortsättningen kan finnas behov av statliga medel för upphandling, varför avsätts 20122014 för detta ändamål. It- och energiminister meddelade i samband med beslutet av ovan nämnda uppgradering av nivån för funktionellt tillträde till internet, att förväntas det dryga tusentalet hushåll som saknar /s att få tillgång till det. Utskottet välkomnar denna gynnsamma utveckling. Utskottet vill också påminna om att vid tilldelningen av tillstånd att använda radiosändare i 800 MHz-bandet utformades ett tillstånd med täckningskrav som innebär att tillståndshavaren, 4 , för ett belopp på , ska bygga ut bredband med minst /s till de stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen som saknat detta. Denna utbyggnad ger goda förutsättningar för bättre täckning i landet. I några motionsyrkanden efterlyses en tydligare kartläggning av befintliga nät. Utskottet vill mot bakgrund av detta peka på att PTS genomfört årliga uppföljningar av bredbandsutbyggnaden och att myndigheten i sin senaste rapport på området, PTS bredbandskartläggning 2011 (PTS-ER-2012:11), bedömer att de täckningskartor som används som underlag i kartläggningen ger en bra bild av verkligheten. Myndigheten anser att underlaget sammantaget ger en mycket god och detaljerad bild över vilka områden som har eller saknar tillgång till bredband via mobila bredbandstekniker. Utskottet vill vidare framhålla att PTS i rapporten av användning av tillgängliga offentliga medel för bredbandsutbyggnad (dnr 12-1666) meddelar att myndigheten har arbetat med att ta fram en bredbandskarta för internet. PTS anför att behovet av en offentligt publicerat bredbandskarta har uppstått då det saknats en lättillgänglig och enhetlig nationell bild av tillgången till fast bredband.