· GZ01MJU9 · 2012-01-25 15:17:36 — I , som jag kommer ifrån, har människor levt av och med havet . Det vi ser nu är att utfiskning och övergödning hotar inte bara miljön och den biologiska mångfalden utan också människors möjlighet att försörja sig. Det är allvarligt.Därför har vi politiker ett särskilt ansvar att säkerställa att det även i fortsättningen går att leva på havet och att de verksamheter vi bedriver där är hållbara så att nästa generation kan ta vid. Det handlar om våra kustsamhällens överlevnad. Särskilt måste vi se till att den småskaliga verksamheten med fiske, vattenbruk och friluftsturism säkras.Regeringen lyfter upp sitt engagemang för arbetet med havsmiljön och säger att detta är en prioriterad fråga. Man har sammanfört pengar från olika konton till ett havsmiljöanslag och säger sig satsa kraftigt på detta område.Det kan vara en fördel att på ett tydligt sätt sammanföra resurserna så att vi kan se om resurserna ökar eller minskar och vad som förväntas göras för pengarna. När vi nu studerar regeringens ambitioner för havsmiljöarbetet så kan vi konstatera att ambitionerna och resurserna faller . Havsmiljön och ekosystemets mångfald riskerar att kraftigt försämras om de politiska ansträngningarna inte intensifieras för att åtminstone hålla tillbaka den negativa utveckling för vår havsmiljö som vi nu kan se.Herr talman! Det gränslösa miljöarbetet behövs mer . är ett bra exempel på varför och EU behöver de initiativ som vi socialdemokrater efterfrågar. Ett av världens mest trafikerade havsområden, som är, behöver ett bra havsmiljöarbete. Vi behöver hitta vägar att reglera och skydda den miljön i . Det och andra initiativ behövs också för att den ständigt ökande sjöfarten ska vara säker och miljöriktig.De utsatta arterna och den känsliga miljön i behöver få hämta sig från den övergödning som tyvärr verkar ha blivit ett normaltillstånd. Här finns mycket att göra, och vi har konkreta förslag på hur vi kan få i gång arbetet med att förbättra och andra havsmiljöer.En ny rapport från samarbetsorganisation , kommissionen för skydd av , som kom visar att utsläppen av fosfor är betydligt större än vad som rapporterats tidigare. Forskarna bakom den senaste rapporten kunde genom provtagningar i den ryska floden , som rinner ut i , visa att det inte alls var fosfor som runnit ut i - så var det enligt fosforfabrikens egna beräkningar - utan 1 000 ton.Det finns alltså mycket kvar att göra. Om inte beräkningarna av hur mycket utsläpp som görs stämmer blir det också svårt att identifiera och analysera vilka åtgärder som behövs. I många fall kan åtgärderna vara för kraftlösa för att förbättra situation.Herr talman! handlar debatten om miljö- och jordbruksutskottets betänkande om 19 motionsyrkanden om svensk och internationell havsmiljö. Jag tänkte beröra ett par av dem.Ett sätt att prioritera havsmiljön och jobba preventivt med potentiella miljöhot är att hantera frågan om inventering av gamla oljeläckande vrak längs de svenska kusterna. Problemet är särskilt viktigt på . Här har regeringen tagit på sig att agera och måste skyndsamt komma med lösningar. Jag hoppas att den nya miljöministern visar ett större engagemang i frågan än hennes företrädare.Bara i finns 261 kända vrak som är identifierade som potentiella miljöhot. 20 av dessa ligger nära den svenska kusten. Tekniken och möjligheterna att lösa problemet med dessa vrak finns. Att tömma vraken på olja och sanera dessa anses kostsamt, men kostnaderna för förorenade kuster är betydligt högre. Så det är gynnsamt för såväl en god havs- och kustmiljö som samhällsekonomin att sanera dessa. Vi föreslår att en handlingsplan upprättas för att se över det här problemet. I handlingsplanen bör tiden för sanering, vilka platser som är aktuella samt riskklass anges. Regeringen måste agera innan katastrofen är ett faktum.Herr talman! Som jag tidigare i mitt anförande beskrev är väldigt utsatt. Övergödning och föroreningar från fartygstrafik, jordbruk, industrier och skogsbruk har lett till att drabbats hårt. Det har medfört konsekvenser för det skyddade djur- och naturlivet, som är speciellt för . Kväveutsläppet runt och den övergödning som det har medfört har resulterat i syrebrist. Utsläppsminskning av kväve och fosfor är därför det viktigaste vi kan göra för att förbättra situationen i och runt Östersjön.Det finns ca 400 000 undermåliga enskilda avlopp i . I praktiken strider dessa avlopp mot lagen. Utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve bidrar till övergödningen.Regeringen har tidigare satt sin tilltro till att ROT-arbete skulle kunna öka takten när det gäller att åtgärda problematiken. Men det finns inga uppgifter om att så sker . Regeringen bör återkomma med information om hur man avser att arbeta för att minska den bristande tillsyn av enskilda avlopp som förekommer i vissa kommuner. Man bör också se över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp.Herr talman! En form av rening i haven som har visat sig vara mycket effektiv ur både ekologisk och ekonomisk synvinkel utgörs av odling av blåmusslor. Socialdemokraterna anser att regeringen bör pröva ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som odlare av fångstgrödor på land. Ersättningen skulle kunna baseras på mängden producerade musslor och skulle beräknat på dagens produktion kräva en budget på futtiga , vilket skulle kunna finansieras genom en omfördelning inom anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det skulle också gynna odlingen av musslor för foderändamål och därmed minska fisket av foderfisk, vilket gynnar den biologiska mångfalden i havet. Det skulle även ge en bra ekonomisk grund för satsningar på musselodling både på och på östkusten.I skrivelsen om en sammanhållen svensk havspolitik säger regeringen att en satsning behövs för att möjliggöra en storskalig utbyggnad av musselodlingen inom utvalda områden längs den svenska kusten.Utskottet har tidigare angivit att man delar regeringens bedömning om behovet av en sådan satsning samt att LOVA-bidragen bör kunna främja detta. Regeringen föreslog att skulle avsättas åt LOVA-projekt som framför allt syftar till att minska övergödningen, bland annat genom musselodlingar. Om regeringen tänker följa upp löften med reella förslag säger jag: Avsätt ett par procent av LOVA-satsningen till miljöstöd för musselodlingarna! Ge dessa samma förutsättningar att delta i miljöarbetet och skapa sysselsättning som ni gör inom jordbruket!Herr talman! Havsmiljöarbetet måste prioriteras högre. Att som regeringen komma med fina ord räcker inte, utan det måste följas av konkreta förslag. Vi socialdemokrater vill se att vågar gå före och kan vara en förebild för miljöarbetet inte bara i och i EU utan också i världen. Det är viktigt, inte minst när det kommer till havsmiljöarbetet i vår närhet, att vi får fler bindande regler och avtal med länder runt omkring och Västerhavet.Jag yrkar bifall till reservation 6 och 10. Vi pratar nu om miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU9 om havsmiljö. Jag tänkte inte prata om hav. Jag tänkte prata om sjön skrev de kända orden "Gläns över sjö och strand". Det gjorde han i romanen . Den tonsattes sedan, som bekant, av . Det skrev och beskrev var alltså en hyllning till sjön , näst största sjö och sjätte största insjö, har inte bara en plats i våra hjärtan. I klara och kalla vatten trivs till exempel som här har ett av de sydligaste bestånden i landet.Vättern har sin avrinning via ström, och tillflöden sker via några mindre åar, varför omsättningen av vattnet är långsam. Den vattendroppe som kom till kan nog räkna med att lämna detta år. Som kuriosa kan jag säga att jag råkar vara född just 1950. För mig gäller det väl att börja positionera mig vid ström.Vätterns fina vattenkvalitet lockar inte bara till fiske. Människorna runt , som tar sitt dricksvatten från sjön, är ca 250 000. I ett europeiskt perspektiv utgör en fantastisk vattentäkt på lite sikt.I syfte att bevara sjöns unika egenart och vattenkvalitet bildades . Man vill samordna åtgärder, övervakningsprogram och forskning i och omkring . Medlemmar är kommuner, landsting, länsstyrelser, företag med flera runt just Vättern.Vättern skyddas också av fyra riksintressen, enligt . Det är friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet en del av av skyddade områden, ett så kallat Natura 2000-område, och har därmed ett stort riksintresse.I denna unika sjö vill Försvarsmakten öka den militära verksamheten . Man vill alltså utöka flygverksamheten över från dagens 20 . Man vill även kunna öva och fälla bomber , och man vill ha tillstånd att kunna ha skarpa stridsövningar tillsammans med främmande makt, där attackplanet 39 , flera olika helikoptertyper och raketer med undervattensexplosioner ska användas. Målen är både land- och sjöbaserade. Man har ansökt om att få skjuta bland annat 10 000 raketer och avlossa 30 000 skott med automatkanon i dricksvatten. Dessutom vill man öka utsläppen av flygfotogen . Flyghöjderna för JAS 39 varierar , och för de fyra olika helikoptertyperna är flyghöjden lägre än 100 meter.Ökningen av utsläpp från flygfotogen får en dramatisk effekt och ger naturkonsekvenser. Särskilt belastade områden är målområdet men även vändkurvorna för JAS 39 vid och , där ökat kraftpådrag ger ökat utsläpp.Projektskrot som bly, stål och koppar kommer att påverka sjön och vattenkvaliteten negativt. Ingen bottensanering är planerad. Området skulle kunna få beteckning som plats för dumpning av miljöfarligt gods.Den föreslagna ökningen av bombningar i medför ökade risker för bland annat blyutsläpp, som kan komma att påverka dricksvattnet. Den utökade flygverksamheten bidrar även till ökat buller, vilket kommer att ha negativ inverkan på bland annat näringsliv, turism, djurliv och rekreation inom ett stort geografiskt område.I mitt tycke är det ofattbart att försvarets intresse av att få öva ska få gå före intresset av att slå vakt om , denna pärla. Det är uppenbart att skyddet av behöver stärkas.Därför yrkar jag bifall till motion MJ292. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 11.Jag tänkte prata lite här om den motion och det förslag som ligger till grund för reservationen, som likt många andra förslag i detta betänkande handlar om Östersjöproblematiken och övergödningen, som är det som alla partier i denna kammare är högst medvetna om och engagerade i att försöka hitta lösningar på.Jag föreslår dock, tillsammans med mitt parti, en lite annan lösning, en ny teknik, som jag tror väldigt mycket på. Det går kort och gott ut på att ta upp näringsämnen som redan finns i sjön, snarare än att fortsätta med att man ska minska utsläppen. Det är förvisso gott, men det kanske kommer till vägs ände när man inte kan göra så mycket mer på den fronten. Då kanske man måste titta ytterligare på att ta bort näringsämnen som redan finns där.Jag har varit i kontakt med en person på som leder just ett sådant här projekt som jag tycker är väldigt intressant. Det är så att säga en trestegsraket, där man i slutänden kanske rent av kan tjäna pengar på att göra en insats för miljön. Man plockar helt enkelt upp alger från och gör om det till biogas, och restprodukterna kanske man kan köra ut på åkrarna som jordförbättringsmedel och gödning. Det är med andra ord tre flugor i en smäll. Man får bort algerna, man kanske bidrar till att minska vårt beroende av fossila bränslen och minskar man vårt beroende av handelsgödsel. Till råga på allt kanske man till och med kan tjäna pengar på detta och driva det kommersiellt, vilket forskningsledaren var mycket hoppfull om att det skulle kunna leda till.Idéerna är inte få när det gäller Östersjöproblematiken. Jag har goda förhoppningar om att det här skulle kunna bli en stor dellösning. Det här är inget skarpt förslag, utan reservationen går ut på att vi ska lyfta upp den här frågan, inhämta information och se vart det kan leda. Sedan kanske vi rent av tillsammans kan göra någonting längre fram för att stötta ett sådant här projekt eller staka ut någon form av riktlinjer för att komma i gång med det.Jag ser, som sagt, med god förhoppning på detta projekt och hoppas få se mer och lära mig mer om de möjligheter som finns. Jag stöder alla reservationer där är med, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3, 4 och 9.Övergödning är det enskilt största hotet mot överlevnad. Trots de insatser som har gjorts har utsläppen av fosfor och kväve till vatten inte minskat tillräckligt. Jordbruket men även skogsbruket bidrar till övergödningen. Det mesta kommer från handelsgödsel. Produktionen och konsumtionen av livsmedel står för av kväve- och fosfortillförseln. Med politiska styrmedel finns det inom jordbruket stor potential att minska utsläppen. Vi vill därför börja med att till exempel införa skatt på handelsgödsel. Vi beklagar att den borgerliga regeringen avskaffade den tidigare skatten. Vi vill ha tillbaka den skatten, och intäkterna ska oavkortat gå tillbaka till jordbruket genom stöd till miljöåtgärder.Genom att ligga på för att fler länder ska införa skatt på handelsgödsel kan vi ställa om jordbruket gemensamt. Genom att gå före i men också att ge tillbaka pengarna till jordbrukaren i form av miljöstöd kan vi stödja omställningen av jordbruket utan att hota den inhemska produktionen och konkurrenskraften. Enligt färsk forskning från medför rätt utförd ekologisk odling mindre utsläpp av kväve och fosfor. Ekologisk produktion skapar dessutom ett levande landskap med fler pollinerare och småfåglar som kan bidra till viktiga ekosystemtjänster och öka resiliensen mot klimatförändringarna.Det är mycket tråkigt att regeringens mål om certifierad ekologisk jordbruksmark inte uppnåddes 2010. Regeringen avskaffade vinklade stöd till ekologisk odling och gjorde över lag alldeles för lite för att målet skulle uppfyllas. vill ha ett ökat ekonomiskt stöd för ekologisk produktion, informationskampanjer och ökad ekologisk upphandling. För att minska övergödningen vill vi också att lantbrukare ska uppmuntras att utveckla kantzoner och bevara våtmarker som kan fånga upp näringen och använda dammar och musselodlingar bland annat.Ett mycket stort problem är köttproduktionen, som ytterligare späder på utsläppen av näringsämnen och övergödningen. Så kallade djurfabriker bidrar till stora utsläpp till mark och vatten, vilket bland annat togs upp i dokumentären hav . Det är en mycket viktig fråga. Det är ohållbart för och ur en klimataspekt då köttproduktionen bidrar till utsläpp i nivå med hela transportsektorn.Ett stort problem i länderna runt är de växande utsläppen från stora djuruppfödningar, och detta bör uppmärksammas mycket mer. Det är ett av skälen till att verkar för att köttkonsumtionen ska minska. Vi gläds åt att ha stöd från för vår reservation nr 9 där vi kräver just detta. Vi hoppas att även Socialdemokraterna och de borgerliga partierna kan ansluta sig.Det är väldigt viktigt att verka för att problemen med storskalig boskapsuppfödning och hög köttkonsumtion lyfts upp i arbetet inom och inom Helcom. betalar EU ut i jordbrukssubventioner till länderna kring . Enligt Världsnaturfonden går av de här bidragen till verksamheter som kan öka näringsläckaget till . Den borde verka för att de här subventionerna avskaffas. Så länge de finns kvar bör de endast betalas ut till de jordbruk som har en inriktning mot ekologisk hållbarhet.Det är synd att de borgerliga partierna och Socialdemokraterna inte vill stödja våra reservationer, men det finns fortfarande en chans att göra det. Då var det dags för debatt med miljö- och jordbruksutskottet igen. Den här gången är det ett motionsbetänkande om havsmiljö som jag tycker innehåller en lång rad olika frågor: samarbetet länderna runt emellan, övergödning och en lång rad andra frågor.Jag tänkte nog vara lite mer positiv än och försöka beskriva vad som faktiskt görs med politisk prioritet när det handlar om havsmiljö. Det är avsatta medel och en serie av olika konkreta åtgärder som har gjorts och som görs för att stegvis förbättra miljösituationen i och i Västerhavet.Jag tycker i sammanhanget att det också är viktigt att peka på hur allvarlig miljösituationen är och ta utgångspunkt i detta. är ju ett väldigt utsatt och i många stycken sargat hav. Vi har kunnat se där och även i att vi länge har haft ett fiske som har gått utöver vad som är långsiktigt hållbart och bedrivits på ett sätt vi inte kan göra över tid.Jag tycker också att det i sammanhanget är viktigt att peka på den andra sidan av detta. Låt mig ta fram ett exempel på det positiva, möjligheterna som finns när det gäller bad, båtfärder, fritidsfiske och att kunna njuta av fantastiska skärgårdsmiljöer, som jag gör i och hemtrakter i till exempel. Närmast omistliga värden tycker jag att vi har där. Det om inte annat är ett viktigt skäl för att fortsätta att arbeta aktivt och prioritera havsmiljöfrågorna. Och prioritet har verkligen de här frågorna fått. Under förra mandatperioden var det 1 havsmiljömiljard och är det som avsätts på lite olika sätt.Det finns en serie exempel. Vi har en havs- och vattenmyndighet hemma i som har ett samlat och särskilt uppdrag kring havsmiljöfrågorna och som arbetar för fullt sedan ett drygt halvår tillbaka. Vi har bildandet av reservat och en marin nationalpark. Vi har en serie lokala vattenvårdssatsningar. Det är båttvättar, musselodling och en mängd andra saker i stort och i smått, där man tar steg för att förbättra miljösituationen.Men vi har också väldigt mycket kvar att göra för att verkligen ta oss an en av vår tids riktigt svåra och stora utmaningar. Jag tänkte, herr talman, peka på tre utmaningar som ligger framför oss under de kommande åren.Först övergödningen, som ju är riktigt stora problem och internationellt till sin natur. har det i det här internationella samarbetet fattats beslut om att alla länder runt ska öka fosforreningen och fatta beslut om att införa fosfatfria tvättmedel - något som är självklart i men som alla länder runt faktiskt inte har infört . Det kan vara så pass enkla saker som behöver göras så att man också ser när vi hanterar den här frågan att den insats vi gör i är lika viktig som den som sker i , , eller något av de andra länderna.Den andra utmaningen är den biologiska mångfalden, särskilt skulle jag vilja säga när det handlar om fiskebestånden. Reglerna är gemensamma i och under översyn just . I det arbetet tycker jag att det är viktigt att se efter om det kan vara möjligt att få in fler fiskarter i förvaltningsplanen jämte torsk, lax och ål, som har i vetenskap grundade förvaltningsplaner, så att man får en långsiktighet i förvaltningen av fisket. Man behöver också titta på annat, som redskap och utkast, utifrån att vi ska ha ett långsiktigt hållbart fiske, kort och gott kunna fortsätta leva av vad havet har att ge också i framtiden.Den tredje utmaningen för havsmiljön jag vill peka på, herr talman, handlar om sjöfarten. Med det land vi har, med vatten runt oss, i en liten avkrok av eller vad vi ska säga kan vi konstatera att sjöfarten är helt avgörande för och för det svenska välståndet. Vi behöver kunna transportera människor och transportera gods till och från . Goda kommunikationer är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Och en god ekonomi är en förutsättning för att kunna ha en offensiv miljöpolitik.Sjöfarten som sådan har ju vissa miljöfördelar i långväga transporter, men det finns också utmaningar kopplade till sjöfarten, framför allt kring olyckor och tillbud och driften av fartyg när det kommer till miljöpåverkan. Det är rätt stora utmaningar som den branschen långsiktigt nu måste ta sig an utifrån lagar och regler men också när det gäller att ta ett eget ansvar.Där finns otroliga möjligheter. Bland mycket annat i teknikutvecklingen just nu tittar man ju på alternativa bränslen, metanol, DME och gas. Man tittar också på hur man kan operera och styra fartyg på ett bättre sätt med hjälp av gps, datorer och sådant, till exempel för att kunna separera trafiken i och för att minska risken för olyckor och tillbud, men också för att kunna få optimala rutter när man kör ett handelsfartyg utifrån sådana saker som vind, våghöjd och liknande för att få fram det som är riktigt bra för att därigenom kunna minska bränsleförbrukning och på så sätt minska utsläppen. Vi har ett stort politiskt ansvar för att fortsätta ställa tydliga och höga miljökrav på sjöfarten. Men i sammanhanget ska man också inskärpa branschens ansvar för att få fram ny teknik och för att minska sin miljöpåverkan och risken för olyckor och tillbud.Situationen i och är oroande. Vi har omistliga värden vi inte får tappa. Därför tycker jag att det är avgörande och viktigt att vi har en allians som prioriterar och fortsätter att prioritera havsmiljöfrågorna på den politiska dagordningen med avsatta pengar, internationellt arbete och saker som görs i stort och smått för att stegvis förbättra miljösituationen.Med det, herr talman, känner jag mig trygg med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Vi är överens om mycket, . Väldigt mycket är vi överens om, men vi har naturligtvis ett politiskt ansvar. Du säger att man kan ställa krav på näringarna och så vidare, men vi måste ju ställa krav utifrån våra politiska ambitioner också så att de har någonting att hålla sig till och inte minst för att få en konkurrensneutralitet.Du tog upp övergödningen, som är en av de stora frågorna. Det är det som vi diskuterar mest. av alla utsläpp i är så kallade diffusa utsläpp. De kommer inte från något reningsverk eller någon fabrik. Därifrån kommer som punktutsläpp, men är diffusa.Det är som du säger gott att åka till och bada. Fortsätter vi så här på östra sidan får snart alla på ostkusten åka till för att bada. Det unnar jag dem, men jag vill ju helst att de ska kunna bada på ostkusten också, för det är fint och vackert på många sätt även på ostkusten. Men då måste man göra något. Vi kan säga att ett internationellt arbete är bra, men vi kan också göra någonting här på hemmaplan.När det gäller jordbruket får man ett miljöstöd för vårplöjning, fånggrödor och våtmarker för att de tar upp närsalterna. Det är bra. Det är riktigt. Det är svårt att säga vilken effekt det har, men om man gav samma stöd till musselodlingen kunde man på kilot när tala om hur mycket man plockade upp av kväve och fosfor. Varje levande mussla innehåller kväve och fosfor. Får man det här stödet på ett par kronor kilot skulle det vara grunden för att utveckla den här branschen. De skulle då få samma förutsättningar som gäller för jordbruket. Är ni villiga att se till att det blir så? För musselodlingarna kan man få stöd inom vattenvårdssatsningar, till exempel LOVA-programmet. Det sker på lite olika håll. Det är en spännande teknik som provas på och på andra ställen naturligtvis. är inte vi beredda att införa den typ av system som ni talar för. Det skulle jag inte säga.Jag tycker också att i sitt anförande pekar på en intressant del, nämligen kopplingen till . Det här visar på något sätt problemen och dimensionen i den här typen av frågor kring . Det är många länder runt , och utsläpp från och alla andra länder har naturligtvis påverkan.Jag har också läst om det ryska exemplet, om utsläppen från den här punktkällan. Det var en gödselfabrik som fanns på den ryska sidan som släppte ut och inte fosfor, som det framgick av statistiken. Det visar på något sätt att vi måste fortsätta att utveckla samarbetet inom Helcom. Det kan låta tråkigt att prata statistik, men det börjar där någonstans. Man måste kunna lita på varandra, att de uppgifter som och andra länder presenterar är tillförlitlig statistik. Man fördelar i någon mening bördor mellan länderna runt . De tusen tonen som var aktuella i det ryska fallet är så stort som det svenska åtagandet inom Helcomsamarbetet just . Det är inte lite vi talar om i sammanhanget. Vi måste fortsätta att arbeta aktivt.Som svar på fråga om stöd kan jag generellt säga att där finns LOVA-pengarna.