bet · GZ01SfU10 · 2012-04-02 00:00:00 — m.fl. (SD) begär i partimotion 2011/12:Sf352 yrkande 14 ett tillkännagivande om att undantagsvis utfärda tillfälliga uppehållstillstånd för personer som inte fullt ut lever upp till krav men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller sitt första asylland. I samma motion yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att tillfälliga uppehållstillstånd ska vara regel och att möjligheten att utfärda permanenta uppehållstillstånd som ett mellansteg mellan tillfälligt uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap ska avskaffas. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att tillfälliga uppehållstillstånd ska gälla i taget. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2011/12:Sf241 yrkande 43 ett tillkännagivande om införande av en bortre gräns i asylprocessen. Motionärerna menar att den som inte fått ett lagakraftägande avslagsbeslut ska beviljas uppehållstillstånd om det inte finns särskilda skäl som talar emot. I samma motion yrkande 50 begärs förslag på en lag om att de som fått avslag på sin ansökan enligt den tidsbegränsade lydelsen av 2 kap. 5 b § UtlL ska beviljas uppehållstillstånd om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta, t.ex. att han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. I yrkande 51 begärs förslag som innebär att den som kan göra sannolikt att hon eller han varaktigt befunnit sig i och inte gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ges permanent uppehållstillstånd. i (M) begär i motion 2011/12:Sf330 yrkande 3 ett tillkännagivande om positiva beslut när enskilda drabbas negativt av långa handläggningstider. Handläggningstiderna bör enligt motionären kortas ned . Om det inte beror på att den enskilde har försvårat asylprocessen genom att inte samarbeta med , bör ett positivt beslut per automatik erhållas . Grunden för en reglerad invandring är att en asylsökande som fått avslag på sin asylansökan lämnar landet. I EU har medlemsstaterna beslutat om en harmonisering inom migrationsområdet. Bland annat genom EU:s har det uttalats att det är viktigt att säkerställa att personer som vistas olagligen i en medlemsstat ska återvända till ursprungslandet och att beslut om allmänna amnestier inte bör tas. Utskottet har senast i betänkande 2010/11:SfU6 avstyrkt yrkanden om en regularisering. Utskottet menade att uppehållstillstånd för grupper av personer inte bör införas med följande motivering: Om annat än de individuella skälen tillåts avgöra om uppehållstillstånd ska beviljas eller inte innebär det att asylprocessen kommer att styras av icke förutsägbara faktorer eller omständigheter. Utskottet, som anser att det saknas skäl att ändra sitt ställningstagande vad gäller genomförande av en regularisering, avstyrker motionerna 2011/12:Sf241 yrkandena 43, 50 och 51, 2011/12:Sf262 samt 2011/12:Sf330 yrkande 3. Utskottet kan inte ställa sig bakom en ordning som innebär att personer som bedöms vara i behov av skydd endast ska beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker därför motion 2011/12:Sf352 yrkandena . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om. begreppet synnerligen ömmande omständigheter i ärenden som rör barn, om barn med uppgivenhetssymtom och om åldersbestämning av ensamkommande barn. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (V) och 14 (SD). Enligt den s.k. portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. När frågor om tillstånd enligt utlänningslagen ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet ska barnet höras, om det inte är olämpligt. Vidare ska den hänsyn tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. Enligt 5 kap. 6 § UtlL får uppehållstillstånd, om det inte kan ges på annan grund, beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om behovet av att tydliggöra begreppet synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen. Motionärerna menar att begreppet har kommit att tolkas alltför restriktivt och att praxis i ärenden som rör barn bör mildras. I kommittémotion 2011/12:Sf241 av (V) yrkande 32 begärs ett beslut om att 5 kap. 6 § första stycket 1 UtlL ges följande lydelse: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana särskilt ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Motionärerna menar att uttrycket synnerligen är ett mycket snävt begrepp och bör bytas ut mot särskilt som ger möjlighet till en något mer generös bedömning. I motion 2011/12:Sf224 av (KD) yrkande 1 anförs att den nya lagstiftningen om synnerligen ömmande omständigheter enligt barnombudsmannen har tillämpats mycket restriktivt när det gäller barn. Vidare har Migrationsöverdomstolen gjort en alltför snäv tolkning. Motionären anser att ett lägre beviskrav bör gälla för barn. I partimotion 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att uppdra åt att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. Ett liknade motionsyrkande finns i motion 2011/12:Sf353 av och (SD) yrkande 1 Dessutom begärs i denna motion ett tillkännagivande om att prövningen av uppehållstillstånd för den som vägrar delta i åldersbestämning ska avslutas och personen avvisas eller utvisas med omedelbar verkan (yrkande 2). Barn i asylprocessen i övrigt I kommittémotion 2011/12:Sf241 av (V) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev till bör göra verket skyldigt att i barns asylärenden använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. Ett tillkännagivande begärs i yrkande 29 om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredning och bedömning av barns asylskäl. I motion 2011/12:Sf225 av (KD) begärs ett tillkännagivande om forskning i flyktingrätt med fokus på barnfrågor. Motionären noterar att sådan forskning i ett längre perspektiv kommer att kunna ge bättre beslutsunderlag och ge asylprocessen samma transparens och rättssäkerhet som andra delar av det svenska rättsväsendet. I motion 2011/12:Sf224 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av utlänningslagen i syfte att förtydliga den med särskild betoning på hur barn- och rättighetsperspektivet kan stärkas. I motion 2011/12:Sf295 av och (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om apatiska flyktingbarn. Motionärerna hänvisar bl.a. till en rapport från som visar att de apatiska barnens tillstånd beror på traumatiska upplevelser före flykten. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en flyktingbarnkommission bör tillsättas för att följa upp vad som hänt de apatiska barn som har utvisats och för att ge vägledning i beslutsfattandet. Genom utlänningslag ersattes bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl utlänningslag av en möjlighet att ge uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vid prövningen ska en samlad bedömning göras, särskilt av den sökandes hälsotillstånd, anpassning till och situationen i hemlandet. Beträffande prövningen av ärenden som rör barn är syftet med den nya bestämmelsen att mildra tidigare praxis så att portalparagrafen om barnets bästa får det genomslag som avsågs redan när den infördes. Bestämmelsen är avsedd att vara en undantagsbestämmelse för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd. , som bl.a. hade i uppdrag att utvärdera hur rekvisitet synnerligen ömmande omständigheter har tillämpats, har i slutbetänkande SOU 2009:56 funnit att praxis tyder på att bestämmelsen fått den undantagskaraktär som avsetts men att en kartläggning förefaller motiverad mot bakgrund av att det från flera håll har framförts att bedömningen av vissa omständigheter vid tillståndsprövningen skärpts i den nya ordningen. En kartläggning av tillämpningen av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter som grund för uppehållstillstånd, särskilt när barn är berörda, har därefter genomförts. I departementspromemorian Synnerligen ömmande omständigheter och verkställningshinder en kartläggning av tillämpningen (Ds 2011:14) anges bl.a. att inget tyder på annat än att bestämmelsen numera tycks ha den undantagskaraktär som avsetts. Utredningen menade emellertid att det inte på ett rättvisande sätt var möjligt att jämföra nyare och äldre beslut med varandra. Det betyder också att det inte går att ge ett klart besked på den generella frågan om de olika slags omständigheter som kan vägas in i den samlade bedömningen måste vara av mer ömmande art för att leda till uppehållstillstånd enligt den nuvarande bestämmelsen i 5 kap. 6 § utlänningslagen än vad som krävdes för motsvarande omständigheter vid en prövning före . Resultatet av kartläggningen ger dock en bild av att tillämpningen hos i vissa delar inte har varit helt enhetlig och att vissa omständigheter har ansetts som synnerligen ömmande i något större utsträckning än vad som följer av gällande rätt och Migrationsöverdomstolens avgöranden. Kartläggningen ger inte stöd för att en viss kategori sökande hamnat utanför tillämpningsområdet. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer frågan. Mot bakgrund av vad som anförts finner utskottet nu inte skäl att föreslå ett tillkännagivande till regeringen om en ändring eller ett förtydligande av utlänningslagens regler i detta avseende. Motionerna 2011/12:Sf224 yrkande 1, 2011/12:Sf241 yrkande 32 och 2011/12:Sf311 yrkande 6 avstyrks därmed. Frågan om åldersbestämning har tidigare behandlats av utskottet , senast i betänkande 2010/11:SfU6. Utskottet hänvisade då till för ensamkommande barns bästa (4:2010). Rapporten visar bl.a. att huvuddelen av de ensamkommande barn som söker asyl i är . Om den asylsökande saknar identitetshandlingar, kan det uppstå oklarheter om hans eller hennes ålder stämmer. tjänstemän har då att bedöma om den ålder som en ung person uppger verkar sannolik. Åldersbedömningar görs genom ett eller flera åldersorienterade samtal med den sökande. I undantagsfall erbjuder barnet möjligheten att styrka sin ålder genom en medicinsk bedömning. Den är frivillig och är ett komplement till de åldersorienterade samtalen. ändrar åldern uppåt i uppskattningsvis av de ärenden där den sökande uppger sig vara under . I årsredovisning anges beträffande åldersbedömning att det saknas en enkel metod för att fastställa om en yngre person är över eller under . Med anledning av behov av expertutlåtanden i denna fråga i relation till den bevisvärdering och sannolikhetsprövning som myndigheten gör i ärenden när det gäller ensamkommande asylsökande barn, tog verket initiativ till ett möte med . Vid mötet framkom att avser att göra en kartläggning av praxis och forskning på området för att därefter återkomma med rekommendationer till läkare när det gäller åldersbedömningar. har verket genomfört en intern workshop för att diskutera olika fall av åldersbedömningar. Dessutom har en granskning av asylärenden med fokus på denna fråga genomförts. och granskningen framkom att det finns behov av ytterligare stöd och styrning. Avsnittet i handboken för migrationsärenden har därför uppdaterats och förtydligats för att ge bättre stöd vid åldersbedömningar. Med hänsyn till detta finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2011/12:Sf352 yrkande 12 samt 2011/12:Sf353 yrkandena 1 och 2. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Barn i asylprocessen i övrigt Utskottet vill betona att utlänningslagens portalparagraf om barnets bästa ska genomsyra hela asylprocessen. Barns egna asylskäl ska alltid utredas och bedömas individuellt. Barns egna asylskäl liksom förekomsten av barnspecifika former av förföljelse, dvs. allvarliga kränkningar av barnets rättigheter som riktar sig till barn , måste därför beaktas i asylprocessen. Det är således inte bara viktigt att barn får komma till tals utan också att deras asylskäl efterfrågas. Utskottet konstaterar att flera insatser gjorts inom när det gäller att förstärka barnperspektivet och för att den personal som handlägger ärenden som rör barn ska ha förutsättningar att utreda och bedöma barnens asylskäl. Vidare genomför myndigheten kontinuerligt utbildningar om utredning av barn och barns utveckling. I årsredovisning 2011 anges att verket har tagit fram en policy för arbete med barn i samarbete med . Syftet med barnpolicyn är att fastställa hur ska se till att barnets rätt och barnrättsperspektivet genomsyrar alla frågor som rör barn på myndigheten. En barnsamordningsgrupp har även tillsatts för att säkerställa tillämpningen av barnpolicyn samt att barnärenden hanteras enhetligt och rättssäkert. Myndigheten har också arbetat för att förbättra den barnspecifika landinformationen. Utskottet anser att det är av stor vikt att regeringen nogsamt följer frågan om barns bästa i asylprocessen. Utskottet anser att motion 2011/12:Sf241 yrkandena 28 och 29 får anses i vart fall delvis tillgodosedda. Med det anförda och då utskottet inte finner skäl att föreslå ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen eller inrättande av ett forskningsorgan avstyrks även motionerna 2011/12:Sf224 yrkande 2 och 2011/12:Sf225. Utskottet noterar att genomförde en studie om barn med uppgivenhetssymtom i asylsökande familjer. Anledningen var uppgifter om att antalet barn med uppgivenhetssymtom återigen hade ökat. Studien gjordes för att få en uppfattning om hur stort problemet är samt för att bedöma hur ska arbeta vidare med frågan. Studien visade inte att antalet barn med uppgivenhetssymtom blivit fler. Däremot kunde siffror tyda på att antalet barn som befinner sig i riskzonen för att utveckla uppgivenhetssymtom ökade. uppdaterade därefter sina rekommendationer i syfte att bl.a. tydliggöra landstingens ansvar för att genomföra hälsoundersökningar inklusive hälsosamtal för nyanlända asylsökande och deras familjer. vill även förtydliga att läkarintygen bör följa föreskrifter och innehålla en utförlig beskrivning av barnets hälsotillstånd och eventuella behandlingsbehov samt att läkaren ska ha träffat barnet innan intyget utfärdats. Utskottet vill betona vikten av att frågan uppmärksammas men är inte nu berett att föreslå ett tillkännagivande om att bl.a. inrätta en flyktingbarnkommission. Utskottet avstyrker motion 2011/12:Sf295 yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utredningar om tortyr, diskriminering av kvinnor, språkanalyser och obligatoriska dna-test. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (SD) och 17 (V). Överprövning av beslut sker i migrationsdomstolar och Migrationsöverdomstolen. Migrationsdomstolarna utgörs av tre förvaltningsrätter (i , och ) och Migrationsöverdomstolen finns i Kammarrätten i . Enligt utlänningslagen har flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Avvisning och utvisning av en utlänning får aldrig verkställas till ett land om det finns skälig anledning att anta att utlänningen där skulle vara i fara att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller utlänningen inte är skyddad i det landet mot att sändas vidare till ett land där utlänningen skulle vara i sådan fara (12 kap. 1 § UtlL). kan i vissa fall erbjuda den som söker uppehållstillstånd på grund av anknytning en dna-analys i syfte att visa släktskap. Vidare får eller polismyndigheten fotografera en utlänning och, om han eller hon fyllt , ta fingeravtryck om personen inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till , ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som annan skyddsbehövande, eller det finns grund för att besluta om förvar. I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om utredningar om tortyr. Motionärerna hänvisar till att har ansett att vid misstanke om tortyr måste göra en grundlig medicinsk utredning. I motion 2011/12:Sf278 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ska följa kvinnokonventionen. Motionärerna framhåller bl.a. att gifta kvinnor inte alltid betraktas som enskilda individer, att alla kvinnor inte trots begäran får tillgång till kvinnliga juridiska ombud och att vissa inte får delge sina skäl för att få stanna enskilt utan att mannen eller barnen är med. och (MP) begär i motion 2011/12:Sf233 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över språkanalyser. Regeringen bör se över hur tillförlitliga språkanalyser är och om de över huvud taget ska användas som grund för avvisning. och (SD) begär i motion 2011/12:Sf350 ett tillkännagivande om att genomföra obligatoriska dna-test på samtliga som söker asyl i . Syftet är att upptäcka felaktigt påstått släktskap. Dna-profilerna bör enligt motionärerna kunna sparas hos polisen för att bidra till att brott upp och förebyggs och för att förhindra bidragsbrott. I kommittémotion 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 31 begärs ett förslag till en sådan ändring av utlänningslagen att uppfyller krav om bevis- och utredningsbörda i fråga om tortyr. Enligt motionärerna visar en dom av att , om en asylsökande åberopar tortyr, måste ta in ett expertutlåtande om den troliga orsaken till skadorna samt, om bevis om tortyr framkommit, bevisa att en utvisning inte leder till risk för upprepad tortyr. Rätt till uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande har bl.a. en enskild som löper risk att utsättas för kroppsstraff eller tortyr. Vidare finns en skyldighet att i ett verkställighetsärende beakta sådana nya omständigheter som utgör hinder mot verkställigheten, t.ex. risk för tortyr. Det framgår således klart av den svenska lagstiftningen att en utlänning inte ska avvisas eller utvisas till ett land där denne löper risk för att utsättas för tortyr. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet av och migrationsdomstolarna. handläggning i ärenden som rör tortyr har behandlats i rapporten i svensk asylprövning av UNHCR i samverkan med (slutrapport från projektet kvalitet i svensk asylprövning finansierat av Europeiska flyktingfonden). Av rapporten framgår bl.a. att stater enligt internationell rätt är skyldiga att utreda misstänkta fall av tortyr. I rapporten anges att enligt rättspraxis skiftar utredningsbördan till staten då den sökande lämnat trovärdiga uppgifter om tidigare utsatthet för bl.a. tortyr. Av rapporten framgår vidare att UNHCR rekommenderar att obligatoriska utbildning om tortyr också inkluderar frågor om bevisvärdering av tidigare tortyr samt inkluderar mer information hur man gör en utredning av en person som utsatts för tortyr och trauma. Utskottet förutsätter att rapporten, som är , kommer att beaktas i fortsatta arbete med att utveckla asylprocessen. Med det anförda är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 31 och 2011/12:Sf311 yrkande 10. Motionsyrkandena avstyrks därför. När det gäller kvinnors möjligheter att bl.a. framföra sina asylskäl i asylprocessen anges i rapporten i svensk asylprövning att det av s.k. utlänningshandbok framgår att bevisbördan ligger hos den asylsökande men att någon fullständig bevisning sällan kan läggas fram. Vid bedömningen ska hänsyn tas till t.ex. en kvinnas underläge i många kulturer också när det gäller möjligheterna att skaffa fram bevis för sina påståenden. En annan sak som omnämns i handboken är att kränkningar på grund av kön kan vara förknippade med starka trauman, skuld- och skamkänslor samt ofta också tabuföreställningar. Det är därför viktigt att veta att det kan komma fram i ett senare skede av processen. I årsredovisning 2011 anges att män och kvinnor i asylprocessen ges möjlighet att välja en manlig eller kvinnlig handläggare, offentligt biträde och tolk. I redovisningen anges också att personal inom asylprövning har fått utbildning i normkritiskt tänkande som möjliggör en mer rättssäker utredning och bedömning av mäns och kvinnors asylskäl. Av regleringsbrev framgår att verket särskilt ska redovisa hur myndigheten arbetar med bl.a. långsiktig kompetensförsörjning samt göra en analys av personalens kompetensbehov när det gäller bl.a. kvinnor. Utskottet, som noterar att en asylprövning alltid är individuell, utgår från att utreder och bedömer makars skyddsskäl separat. Med det anförda saknas enligt utskottet skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motion 2011/12:Sf278. Motionen avstyrks därför. Det är uppgift att avgöra vilken betydelse språkanalysen ska tillmätas i det enskilda fallet. ska göra en allmän bevisvärdering utifrån förvaltningsrättsliga principer och på grundval av det samlade underlaget. Det är också myndighetens ansvar att säkerställa att språkanalyserna, liksom övriga utredningsåtgärder, uppfyller de allmänna krav som ställs i fråga om kvalitet, rättssäkerhet och respekt för den enskilde. Migrationsöverdomstolen har i ett avgörande (MIG 2011:15) uttalat att en språkanalys, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, kan ha ett betydande bevisvärde när man ska bestämma vilket land asylskälen ska prövas mot. Frågan om språkanalyser tas upp i rapporten i svensk asylprövning där UNHCR menar att resultaten från språkanalyserna inte bör användas som enda bevisning i bedömningen av de sökandes hemvist. Utskottet noterar att använder språkanalys som en del i den helhetsbedömning som myndigheten gör vid asylprövningen och att om förfarandet och kriterierna vid fastställande av flyktingars rättsliga ställning används i fastställandet av asylsökandes hemvist. Utskottet ser därför inte anledning att i denna fråga föreslå att göra ett tillkännagivande. Motion 2011/12:Sf233 yrkande 2 avstyrks därför. Enligt utlänningslagen ska i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning ge sökanden och den person till vilken anknytning åberopas tillfälle att få en dna-analys utförd avseende det biologiska släktskap som åberopas i ansökan, om den övriga utredningen om släktskapet inte är tillräcklig och det inte är uppenbart att släktskap inte föreligger. eller polismyndigheten får ta foto och fingeravtryck av en asylsökande för att identifiera personen under vistelse i eller vid in- eller utresa. I motion 2011/12:Sf350 begärs ett tillkännagivande om att genomföra obligatoriska dna-test på samtliga som söker asyl i med syfte att upptäcka felaktigt påstått släktskap. Dna-profilerna bör enligt motionärerna också kunna sparas hos polisen för att bidra till att brott upp och förebyggs och för att förhindra bidragsbrott. Utskottet noterar att dessa åtgärder går avsevärt längre i kontrollen av asylsökande och även har ett annat syfte än vad som är angivet i gällande lagstiftning. Utskottet avstyrker därför motion 2011/12:Sf350. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. muntlig förhandling och omröstningsregler i migrationsdomstolarna. Jämför reservation 18 (V). Av 16 kap. 5 § UtlL framgår att förfarandet i domstolarna är skriftligt. I handläggningen får muntlig förhandling ingå beträffande viss fråga, när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. I migrationsdomstol ska muntlig förhandling hållas, om en utlänning som för talan i målet begär det samt förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. Muntlig förhandling ska vidare hållas i mål som rör utvisning samt vid avvisning om det begärs.