bet · H001KU1 · 2012-11-28 00:00:00 — Utskottet anser även att det inte behövs något tillkännagivande om att förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourer måste ändras så att verksamheten ges en långsiktigt stabil ekonomisk situation. Därmed avstyrks motion 2012/13:K367 (MP) yrkande 1. Vad gäller översynen av länsstyrelsernas resurser för kartläggningen av värdefulla skogar noterar utskottet att regeringen har uttalat att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet samt att de särskilda inventeringar som och länsstyrelserna genomfört har inneburit att kunskapsläget när det gäller värdefulla skogar är relativt gott men inte komplett. Utskottet anser att regeringen själv får bedöma om det krävs en resursförstärkning eller omfördelning av tilldelade medel för att länsstyrelsernas arbete med att kartlägga skogar med höga naturvärden inte ska släpa efter. Därmed avstyrks motion 2012/13:MJ455 (S) yrkande 44. Vad gäller återinförandet av kontrollavgifter vid djurskyddskontroller konstaterar utskottet att regeringen bl.a. uppger att antalet djurskyddskontroller har ökat och att andelen planerade kontroller har ökat. Utskottet förutsätter alltjämt att regeringen noggrant följer utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Detta inte minst mot bakgrund av att många länsstyrelser har prioriterat ned tillsynen över djurhälsopersonalen. Utskottet är dock inte berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om ett återinförande av kontrollavgifter vid djurskyddskontroller och avstyrker därmed motion 2012/13:MJ312 (V) yrkande 3. Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet samt tilldelningen av () faller inom detta område. Demokratipolitiken omfattar också samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Området omfattar vidare stödet till politiska partier. Enligt propositionens förslag (avsnitt 9.2) blir utgifterna för demokratipolitiken totalt . , 2015 respektive 2016 beräknas utgifterna till 311, 298 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Det av beslutade målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att medborgarens möjligheter till insyn, inflytande och deltagande säkerställs, genom att hot mot demokratin motverkas och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras. En prioriterad fråga inom området är att stärka och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Resultatbeskrivningen i propositionen görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val, insyn och inflytande samt insatser för att motverka hot mot demokratin. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för , Justitiekanslern och Datainspektionen. Några andra mål eller indikatorer framgår inte av propositionen. Vad gäller området val, insyn och inflytande (avsnitt 9.4 i propositionen) omfattar resultatredovisningen följande: verksamhet, såväl förberedelsearbetet och genomförandet som uppföljningen (bl.a. genom SCB:s rapport vid omvalen 2011) av omvalen i och , programmet Ett för medborgarna 20072013, demokratiforskning, medborgardialog med stöd av it och EU:s medborgarinitiativ. Därtill beskrivs i resultatredovisningen regeringsbeslut om medel till dels SCB för tre studier om det svenska valdeltagandet, dels för uppdraget att genomföra en studie om svenska folkets uppfattning i vissa demokratifrågor, dels SKL för medborgardialog i den lokala beslutsprocessen. Vad gäller resultatredovisningen för arbetet med att värna demokratin (avsnitt 9.5) redogörs i propositionen för genomförda åtgärder och pågående utredningar. Vad gäller resultatredovisningen för mänskliga rättigheter (avsnitt 9.6) redogörs för olika utredningar och vidtagna åtgärder och rapporter till internationella organ med avseende på kartläggningen om mänskliga rättigheter, arbetet för grundläggande rättigheter inom EU, internationella organs granskning av mänskliga rättigheter och rapportering samt regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. I propositionen redogörs för politikens inriktning i frågor om demokrati, bl.a. översynen av valsystemet, fördjupade möjligheter till medborgarinflytande i beslutsprocessen, handlingsplanen för att värna demokrati mot våldsbejakande extremism samt åtgärder för att stärka de demokratiska värderingarna och för att förebygga våldsbejakande extremism. Vad gäller politikens inriktning i frågor om mänskliga rättigheter berörs i propositionen bl.a. det fortsatta systematiska arbetet för mänskliga rättigheter i , åtgärder inom särskilda rättighetsområden samt arbetet inom FN, EU och . Det som redovisas i propositionen om området Demokratipolitik ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Allmänna val och demokrati Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati och bemyndigar regeringen att för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med att värna och stärka demokratin samt mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . Verksamheten kopplat till anslaget redovisas under avsnittet Resultat under . I propositionen lämnar regeringen följande överväganden vad gäller anslaget: infaller två nationella val, dels valet till , dels de allmänna valen. Utifrån att valen äger rum går det enligt regeringen att göra stordriftsfördelar och samordningsvinster. innebär valen en ökad arbetsbelastning för den centrala valadministrationen. Regeringen gör bedömningen att en del insatser och åtgärder som krävs för att säkerställa valen 2014 kan utföras . Detta gäller främst upphandlingar och produktion av valmaterial. uppgick anslagssparandet till , till 30 990 000 och till . Skillnaderna i nivån för anslagssparandet är kopplade till anslagsbelastningens variationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati , vilket innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut . Regeringen avser att återkomma till inför budgetpropositionen med förslag på utökade medel till anslaget i syfte att finansiera valen . I propositionen anförs att regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden och att fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Mot bakgrund av detta föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottet föreslår att dels anvisar till anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati , dels bemyndigar regeringen att för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:2 Justitiekanslern . Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiska rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern överklagar även beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden för statens räkning. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Justitiekanslerns tillsynsverksamhet har främst omfattat klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Myndighetens egeninitierade ärenden och inspektionsverksamhet har på grund av ett ansträngt arbetsläge fått stå tillbaka. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst bestått av prövning av inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte har omfattats av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, vilket innebär att ärendena då ska hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. Många av de publiceringar som omfattas av grundlagsskydd har avsett anmälningar om förtal, där allmänt åtal mycket sällan anses påkallat. I de fall där Justitiekanslern har beslutat att inleda förundersökning har det oftast gällt anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom 2 740 skadeståndsärenden till Justitiekanslern, vilket är 74 färre än 2010. av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde nästan 1 500 sådana ärenden och i av fallen beviljades ersättning. Antalet inkomna ärenden ökade med 335 till ca 8 600 ärenden. Antalet ärenden i balans ökade med 165 till ca 1 700 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade (jämfört 2010). Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med cirka 80 ärenden jämfört med . Inkomna ärenden rörande integritetsfrågor ökade främst vad gäller ärenden om allmän kameraövervakning, vilket beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till sådan övervakning har ökat. inkom ca 2 400 ärenden om rättshjälp, vilket är en ökning med ca 300 ärenden jämfört med . Justitiekanslern har överklagat beslut i 49 rättshjälpsärenden. Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Regeringen anför vidare att det är positivt att myndighetens handläggningstider har minskat för merparten av ärendetyperna. Det är enligt regeringen av vikt att Justitiekanslern fortsätter bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. uppgick anslagssparandet till , till 1 499 000 och till . För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en godtagbar nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bl.a. som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering, föreslås att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern , vilket motsvarar en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:2 Justitiekanslern . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:3 Datainspektionen och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska utgå helt. Jämför särskilt yttrande 1 (MP). Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor ska skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed ska iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Vad gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på verksamhetsgrenen . Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden och nya företeelser där risken för integritetskränkning är särskilt stor, t.ex. forskningsprojekt som hanterar känsliga personuppgifter, hälso- och sjukvårdens behandling av patientuppgifter, stora it-system inom polisen, kameraövervakning på arbetsplatser, i flerfamiljshus och på skolor, användning av s.k. molntjänster, bankers användning av mobilappar och företag som använder bakgrundskontroll vid rekryteringar. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter och privata företag och har utformats som fält-, skrivbords- och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda respektive avslutade tillsynsärenden av behandlingen av personuppgifter uppgick till 247 respektive 154 (jämfört med 214 respektive 210 ärenden ). ökade således ärendebalanserna framförallt på grund av att ett stort antal enkätinspektioner påbörjades . Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Myndigheten har bl.a. fortsatt att arrangera utbildningstillfällen för personuppgiftsombud och besvara frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Datainspektionen har aktivt samverkat med andra myndigheter och organisationer, bl.a. medverkar man i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet i syfte att direktivet ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. I propositionen anges att av myndighetens resurser gick till verksamhetsgrenen tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade respektive avgjorde Datainspektionen 10 respektive 13 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen (jämfört med 16 respektive 9 ärenden ). Tillsynsverksamheten på kreditupplysningsområdet har inriktats på branschens tillämpning av de lagändringar i kreditupplysningslagen som trädde i kraft . I jämförelse har antalet tillsynsärenden enligt inkassolagen sjunkit något, från ca 80 ärenden och 2010 till drygt 60 ärenden . Detta förklaras av att Datainspektionen har prioriterat arbetet med att revidera myndighetens allmänna råd om inkassoverksamheten och att utbilda inkassobranschen. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag, ett föränderligt och växande arbetsfält och begränsade resurser har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . uppgick anslagssparandet till , till 157 000 och till . Det är enligt regeringen av vikt att Datainspektionens tillsyn av den offentliga förvaltningen fungerar i enlighet med de krav som ställs på myndigheten, inte minst inom integritetsområdet, och att myndigheten kan utföra sitt uppdrag utifrån de omvärldsförändringar som påverkar verksamheten. Mot bakgrund av detta ökas Datainspektionens anslag med . Regeringen planerar en proposition där det föreslås att det ska införas ett nytt centralt tillsynsansvar på kameraövervakningsområdet. Förslaget innebär även att rätten att överklaga beslut om kameraövervakning för att tillvarata allmänhetens intressen kommer att flyttas till Datainspektionen från Justitiekanslern. För att finansiera förslaget ökas Datainspektionens anslag med . Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till , vilket motsvarar en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2012/13:K367 att anslaget 6:3 Datainspektionen ska utgå helt (yrkande 2 i denna del). Av motionen framgår att dessa medel motsvarar det integritetsskyddsarbete som utförs av myndigheten och som enligt motionen bör samlas under en ny integritetsskyddsmyndighet inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:3 Datainspektionen . Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:K367 (MP) yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:4 . Anslaget används bl.a. för den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den så kallade frilistan. Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.12.4) redovisades behovet av en höjning av anslaget med och med ytterligare . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:4 . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:5 . Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. arbete har huvudsakligen varit inriktat på att förbereda, genomföra och följa upp omvalen . har också arbetat med att säkerställa rutiner och system för att möjliggöra extra val till kommun- och . Mot bakgrund av att omvalet i var begränsat till en av fyra valkretsar genomförde anpassningar av det gemensamma it-stödet för valadministrationen till val i en valkrets av flera. Områden som föranledde anpassningar av it-stödet var bl.a. hanteringen av namnvalsedlar, rutinerna för hur ledamöter och ersättare ska utses och sammanslagningen av resultatet års omval med resultatet års allmänna val i övriga valkretsar. genomförde ett antal informationsinsatser i samband med omvalen, bl.a. genom att annonsera i dagstidningar och på webbsidor. Information om röstningsprocessen översattes till 25 språk, inklusive de nationella minoritetsspråken. Information om omvalen producerades också på teckenspråk, i punktskrift, i en lättläst broschyr och inläst på cd-skiva. annonserade särskilt för att nå hemlösa. lämnade myndigheten en rapport till regeringen som redovisar erfarenheterna från omvalen. redovisar i rapporten sin bedömning av vilka förändringar av regler och rutiner som bör övervägas. I rapporten har vägts in synpunkter på omvalens genomförande som hämtat in från länsstyrelser och valnämnder. Regeringen bedömer att har uppfyllt målet och genomfört omvalen med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet för de delar av valadministrationen som ligger inom ansvarsområde, dvs. den centrala valadministrationen. uppgick anslagssparandet till , till 1 249 000 och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 vilket motsvarar en ökning med jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:5 . Stöd till politiska partier Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avslår ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett mindre belopp. avslår fyra motionsyrkanden om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om utökade krav på offentlig redovisning av bidrag till politiska partier. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Regeringen föreslår att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med budgetbeslut . I propositionen anför regeringen att det, enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Enligt 13 § första stycket lagen om statligt stöd till politiska partier prövas frågor om statligt partistöd av . Enligt 14 § tredje stycket ska utbetalningarna av partistöd göras kvartalsvis av riksdagsförvaltningen. År räknas som regel och enligt 12 § första stycket fr.o.m. , och stödet räknas ut en gång . I statbudgeten anvisar medel till det statliga partistödet på ett särskilt anslag (6:6 Stöd till politiska partier). Anslaget ställs till regeringens disposition. Genom regleringsbrev tilldelar regeringen sedan dispositionsrätten till anslaget. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2012/13:K331 att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till , dvs. en minskning med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Offentlig redovisning av bidrag till partier och kandidater m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2012/13:K204 att regeringen bör utreda och återkomma med förslag till lagstiftning om en öppen redovisning av politiska partiers intäkter. I motionen anförs att Greco, arbetsgrupp mot korruption, har kritiserat för att det inte finns någon lagstiftning som reglerar hur partier finansieras. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag till offentlig redovisning av juridiska och fysiska personers bidrag till partier inklusive partiernas regionorganisationer. Regeringens förslag bör enligt motionärerna omfatta dels partiers skyldighet att offentliggöra fysiska personer som ger mer än till ett parti, dels regler om redovisning av bidrag till personvalskampanjer, dels regler om att samtliga bidrag från juridiska personer ska redovisas, oavsett nivå. (S) begär i motion 2012/13:K271 (yrkande 3) att regeringen skyndsamt ska lägga fram en proposition i syfte att lagstifta om offentlig redovisning av ekonomiska bidrag till partier. I motionen anförs bl.a. att är ett av få länder som fortfarande inte har tydliga regler på området och har fått befogad kritik från grupp för korruptionsbevakning. (S) föreslår i motion 2012/13:K365 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öppenhet vad gäller finansiering av personvalskampanj vid riksdagsval. I motionen anför motionären att det i ett öppet och demokratiskt samhälle är rimligt att väljarna vet vad de får när de lägger sin röst på en viss kandidat. Därför krävs enligt motionären en lagreglering om att alla som kandiderar till och som bedriver personvalskampanj öppet redovisar var de får sin finansiering ifrån och vad de i sin tur har för åtaganden gentemot sponsorer och finansiärer. En sådan lag bör enligt motionären omfatta både direkt och indirekt ekonomiskt stöd. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Ju373 (yrkande 31) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partifinansieringen. I motionen anförs bl.a. att det är en självklarhet för alla partier i en öppen och fungerande demokrati att redovisa hur verksamheten finansieras och att det måste vara klart och tydligt för väljarna varifrån partierna får sina medel och vilka intressen som ligger bakom. Lagförslag om redovisning av bidrag till partier och kandidater överlämnades utredningsbetänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) till regeringen. Utredningen föreslog att allmänhetens insyn i hur partier finansierar sin verksamhet och kandidaterna finansierar sina kampanjer ska säkerställas genom en författningsreglering, där bl.a. namn på privatpersoner som lämnar bidrag ska redovisas av partierna. Utredningen motiverar behovet av en rättslig reglering bl.a. med att den ordning med frivilliga insatser genom partiöverenskommelse som infördes har flera allvarliga brister. Av en remissammanställning framgår att bl.a. följande remissinstanser riktade invändningar mot utredningsförslagets grundlagsförenlighet: justitieombudsmännen, , juridiska fakulteterna vid och , statsvetenskapliga institutionen vid samt samhällsvetenskapliga fakulteterna vid och .