bet · GZ01FiU23 · 2012-03-28 00:00:00 — Underlaget för inleveranserna utgörs därmed nu av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner efter att valutakurseffekter och guldvärdeeffekter räknats bort. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår i sin framställning 2011/12:RB2 att dispositionen av vinst följer den ovan beskrivna vinstdelningsprincipen inklusive de förändringar som gjorts . Dessutom läggs, vilket fullmäktige gjort , orealiserade priseffekter på värdepapper till resultat. Enligt nya redovisningsregler ingår dessa inte i resultatet. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursförluster, någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld. Det ger ett resultat på ((=) . Vidare läggs till underlaget en orealiserad prisvinst på värdepapper om (se not 26 RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (+ ). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . Av det resultatet ska , motsvarande (avrundat till jämt 100-tal ), enligt fullmäktiges förslag levereras in till statsverket. I tabell 10 redovisas kortfattat fullmäktiges förslag till disposition av resultat. Tabell 10 Fullmäktiges förslag till disposition av resultat Till dispositionsfonden förs: av snitt inleveransgrundat resultat reducerat till årets resultat Från resultatutjämningsfonden förs: av snitt inleveransgrundat resultat Årets inleveransgrundande resultat minskat med genomsnitt I RB2 föreslår fullmäktige också att inleveransen av vinstmedel till statskassan sker senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Sammanfattning av fullmäktiges verksamhet 2011 i punktform Direktionen samrådde med fullmäktige om skrivelser till regeringen. Skrivelserna handlade om undantag från vissa bestämmelser i lagen om offentlig upphandling och om en höjning av kvot i IMF. Fullmäktige fick löpande information om arbetet med en ny svensk sedel- och myntserie. beslutades om motiven till de nya sedlarna. Motivet på 20-kronorssedeln ska vara och , motivet på 50-kronorssedeln och , motivet på 100-kronorssedeln och , motivet på den nya 200-kronorssedeln och , motivet på 500-kronorssedeln och och motivet på 1 000-kronorssedeln ska vara och . beslutades att motivet på mynten fortfarande ska vara statschef. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete genom deltagande i direktionens sammanträden och en del andra informella möten. Direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden och där lämnat information bl.a. om den ekonomiska och finansiella utvecklingen, budget och verksamhetsplan, risker och resultat i kapitalförvaltningen och direktionens beslut att lägga ut it-verksamhet som inte är specifik för . Fullmäktiges revisionsfunktion granskade bl.a. förslaget till vinstdisposition och hantering och kontroll av guldvärdet samt den interna kontrollen vid tryckning och leverans av sedlar. Enligt fullmäktiges verksamhetsberättelse framkom ingenting i fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöternas arbete som föranledde fullmäktige att rikta någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. Fullmäktige beslutade att förnya mandat som riksbankschef och ordförande i direktionen från . beslutade fullmäktige att tillsätta och som vice riksbankschefer med en mandatperiod på sex respektive från . beslutade fullmäktige att utse till förste vice riksbankschef. Förändringar i direktionen och fullmäktige gjordes inte några förändringar i direktionen, utan direktionen bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef), (vice riksbankschef), (vice riksbankschef), (vice riksbankschef) samt (vice riksbankschef). Som framgår av redovisningen ovan förlängdes dock mandat som riksbankschef med ytterligare en sexårsperiod fr.o.m. . Vidare tillsattes och som förste vice riksbankschef respektive§ vice riksbankschef för en period av sex respektive från . och ersatte och som /12 lämnade sina befattningar som förste vice riksbankschef respektive vice riksbankschef. /12 bestod fullmäktige av följande ordinarie ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , Per , , , samt . ersatte som ordinarie ledamot och utsågs till vice ordförande och ersatte . ersatte som suppleant , Per ersatte och ersatte . (RiR) skriver i sin redogörelse RR2 att det är dess uppfattning att årsredovisning ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess resultat och finansiering . Årsredovisningen är också upprättad i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. RiR tillstyrker att fastställer balans- och resultaträkningen. RiR tillstyrker också att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av 2011. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av 2011. Av balansräkning framgår att de extraordinära åtgärder som vidtog under den akuta finanskrisen och 2009 avvecklades i sin helhet . Utskottet kan därmed konstatera att situation är väsentligt annorlunda jämfört med situationen för t.ex. (), den amerikanska (Federal Reserve) och som tvingades öka antalet krisåtgärder kraftigt eller hålla kvar åtgärderna på en mycket hög nivå för att stödja det finansiella systemet och förhindra en allvarlig nedgång i kreditgivningen. Omslutningen av ECB:s balansräkning låg på motsvarande av euroområdets BNP, mot . Federal Reserves balansomslutning steg från av BNP till av BNP . Omslutningen av balansräkning uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Siffrorna är enligt utskottets mening ett kvitto på att det svenska finansiella systemet fungerat väl . Banksystemet har inte drabbats av den utpräglade osäkerhet som karakteriserat euroområdet. Siffrorna är dessutom en tydlig indikation på att situationen i den svenska ekonomin är betydligt mer gynnsam än i många andra länder där ekonomierna karakteriseras av finansiell oro och svaga statsfinanser i kombination med en försvagad konjunktur. Även om inte behövt vidta några extraordinära åtgärder har oron på de internationella finansmarknaderna ändå påverkat räkenskaper , framför allt genom det stigande guldpriset i spåret av oron och ett högre värde på innehav av amerikanska statobligationer. Av årsredovisningen framgår att värdet på valutareserv (inklusive guldtillgångarna och fordringarna på IMF) steg med nästan . av uppgången förklaras av stigande obligationsvärden, medan förklaras av det högre värdet på guldinnehav. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att , till följd av erfarenheterna från finanskrisen, ändrat sammansättningen av valutareserven. För att vid behov och med kort varsel kunna ge bankerna likviditetsstöd i utländsk valuta har banken kraftigt ökat sitt innehav av dollar och minskat innehavet av euro. var av valutareserven placerad i dollar, i euro och resten i brittiska pund och kanadensiska och australiensiska dollar. Utskottet anser att det är bra att dragit nytta av lärdomarna från finanskrisen och anpassat sammansättningen av valutareserven till de valutor som är mest efterfrågade vid likviditetsstöd. I detta sammanhang är det dock också värt att notera att den starka koncentrationen till dollar och euro i valutareserven innebär att resultat och kapital kraftigt påverkas av kursutvecklingen mellan dollar, euro och kronan. Utskottet vill därför uppmärksamma att genomfört en intern utredning om hur valutarisken i valutareserven ska kunna hanteras. Utskottets allmänna intryck är att och organisation på ett professionellt sätt har hanterat de utmaningar som banken ställts inför till följd av bl.a. den dramatiska utvecklingen i euroområdet . Banken har också inom organisationen aktivt arbetat med att ta vara på och införliva de erfarenheter som gjordes under finanskrisen och 2009. har banken mycket aktivt deltagit i både det nationella och internationella arbetet med att reformera det finansiella regelverket. Noterbart är enligt utskottets mening att riksbankschefen fått betydelsefulla förtroendeuppdrag inom internationella och europeiska organisationer som arbetar med det övergripande finansiella regelverket och översynen av det finansiella systemet. Utnämningarna kan enligt utskottets mening ses som en bekräftelse på att som organisation ligger väl framme inom dessa områden. Utskottet har i sin granskning av förvaltningen av inte funnit något som kräver någon åtgärd eller särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med (RiR), att riksbanksfullmäktige och direktion beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och förvaltning av 2011. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statsbudgeten. Av framställningen framgår att förslaget följer de principer för vinstdisposition som riksbanksfullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar som gjorts . Utskottet har därför inget att invända mot fullmäktiges förslag till disposition av vinst. I likhet med RiR tillstyrker utskottet också att resultat- och balansräkning i årsredovisningen fastställs. Resultat- och balansräkningen presenteras även i bilaga 2 i betänkandet. och åtaganden mot () har ökat kraftigt sedan finanskrisen. Utskottet välkomnar därför att i årsredovisningen redovisar och beskriver de åtaganden som har mot IMF tydligare och mer genomarbetat än i tidigare årsredovisningar, både i och utanför balansräkningen. Av redovisningen framgår att det återstående finansiella åtagandet gentemot IMF uppgick till , och att IMF totalt utnyttjat , varav . Med tanke på att det handlar om mycket pengar och att det förs en diskussion om att kraftigt utöka åtagandet är det enligt utskottets mening viktigt att det finns en tydlig och korrekt genomlysning av omfånget av åtaganden gentemot IMF. Av årsredovisningen framgår också att värdet av kontanter i cirkulation i samhället fortsatte att minska , . Trots en relativt hög ekonomisk aktivitet sjönk värdet på de utelöpande sedlarna och mynten med , till totalt . Det är den lägsta nivån . menar i årsredovisningen att nedgången sannolikt beror på en snabb ökning av kortbetalningarna. monopol på att ge ut sedlar och mynt, och avkastningen på de tillgångar som i balansräkningen motsvarar den utelöpande sedel- och myntstocken, är en av grunderna i ekonomi. Utskottet skulle därför, om värdet av utestående sedlar och mynt fortsätter att sjunka, välkomna en mer genomarbetad analys i nästa års redovisning om orsakerna till nedgången och vilken eventuell betydelse för och vilka eventuella effekter på verksamhet och ekonomiska ställning som nedgången får. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att införa en gemensam nordisk valuta. (M) anser i motion Fi229 att bör verka för att öka det ekonomiska samarbetet mellan de nordiska länderna för att införa en gemensam nordisk valuta. En gemensam nordisk valuta skulle inte drabbas av de problem som utmärker euroområdet eftersom de nordiska länderna går in i ett sådant samarbete med starka ekonomier och en liknande syn på hur en ekonomi ska skötas, enligt motionären. är närområde och det är enligt utskottets mening otroligt viktigt att fortsätta att utveckla såväl det ekonomiska och politiska som det kulturella samarbetet med våra nordiska grannländer. Ekonomiskt sett är de nordiska länderna väldigt viktiga samarbetspartner, inte minst inom handelsområdet. av den totala svenska exporten gick till de nordiska länderna, vilket motsvarar nästan . var andra viktigaste exportmarknad, tätt bakom . och kom på femte respektive sjätte plats i exportligan. Diskussionen om att införa en gemensam nordisk valuta dyker upp med jämna mellanrum. Rent hypotetiskt kan utskottet hålla med om att om skulle gå med i en valutaunion eller ett valutaområde så skulle vara ett intressant område att studera. Närheten och integrationen mellan länderna är stor, det finns en ganska väl etablerad nordisk arbetsmarknad och den konjunkturella samvariationen mellan länderna är relativt hög. Den institutionella uppbyggnaden av samhällena är ungefär densamma och värderingarna är likartade. Men det finns också väsentliga skillnader, som t.ex. skillnaden i näringslivsstruktur mellan länderna. Enligt utskottets mening är det dock inte aktuellt att byta ut den rörliga växelkursregimen mot någon annan regim. Utskottet avstyrker därför förslaget i motion Fi229. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2011/12:RB1 Framställning 2011/12:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Framställning 2011/12:RB2 Framställning 2011/12:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2011: fastställer förslaget till disposition av vinst för . Redogörelse /12:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning . Motion från allmänna motionstiden 2011/12:Fi229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt samarbete och en gemensam valuta för de nordiska länderna. Öppen utfrågning av riksbankschefen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Datum och tid: kl. 09.0010.50 (M), ordförande (S), vice ordförande Per Åsling (C) Ordföranden: Jag förklarar detta finansutskottssammanträde öppnat. Vi har på agendan en öppen utfrågning om penningpolitiken. Jag vill börja med att hälsa er välkomna, ni som följer detta öppna finansutskottssammanträde här i Skandiasalen i och på läktaren ovanför Skandiasalen och ni som följer sammanträdet utifrån på webben eller på . Vi har i återkommande penningpolitiska utfrågningar. Som bekant bedrivs penningpolitiken självständigt av , som i sin tur är en myndighet under . För finansutskottets samlade ansvar för den ekonomiska politiken är det självfallet av stort intresse att följa hur penningpolitiken bedrivs och varför. För det syftet har vi sådana här utfrågningar , och är det för höstomgången. Jag ber er som deltar på plats att i möjligaste mån stänga av era mobiler. Även i tyst läge brukar de störa tekniken. Riksbankschefen kommer att göra en inledning och visa bilder. Därefter ges partierna i utskottet möjlighet att ställa frågor i ordning efter sin storlek i . Alla får chansen en gång, och de stora partierna brukar få chansen till, om vi hinner. Med det säger jag återigen välkommen till er som är på plats och välkommen och varsågod till riksbankschefen . : Jag ska prata om svensk penningpolitik. När jag har pratat här har det oftast varit rätt mycket fokus på och svenska förhållanden. Men är ordningen lite annorlunda, så jag tänkte inleda med att resonera om vad som händer i omvärlden, och via de redogörelserna berätta lite om hur detta påverkar oss och vad som krävs i för att vi ska ha en bra och god ekonomisk utveckling i och avsluta med några reflexioner kring den svenska penningpolitiken i nuvarande ekonomiska läge. Det som sker i vår omvärld, framför allt det som sker i , tilldrar sig stor uppmärksamhet . Det är kanske inte så konstigt när det gäller svensk ekonomisk utveckling, eftersom är en del av och vi har stor ekonomisk aktivitet export och import visavi . Den dramatik som vi har kan åskådliggöras på många olika sätt. Den bild jag visar nu är ett sätt att göra det med hjälp av börsutvecklingen, där den röda linjen beskriver vad som har skett i . Vad som är uppenbart när man tittar på det diagrammet är att det har svängt mycket . Det har rått och råder stor osäkerhet. Detta ger sig till känna i form av stora svängningar på världens aktiemarknader. Världen är också så pass sammanflätad i ekonomisk mening att saker och ting i varje fall synes gå åt ungefär samma håll. Om vi tittar på utvecklingen i , inte bara på börssidan utan också på räntesidan, kan vi se att inte minst statsobligationsräntorna har gått ned i och i . Den oro som vi följer bottnar i de statsfinansiella problemen. Man ser dem tydligt om man tittar på de tioåriga statsobligationsräntorna. Den mest extrema utvecklingen är den som vi har i . Det må väl vara osagt hur mycket obligationer man omsätter till den aktuella räntenivån. Den är mer ett uttryck för att inte kan låna. Den finansiering som ska till när det gäller måste komma från den offentliga sektorn på ett eller annat sätt, inom EU eller via . Det andra man kan notera är att den italienska räntan kryper uppåt. Den irländska räntan man har på kommit längre i sitt program när det gäller att sköta de ekonomiska problemen har varit på väg nedåt, vilket visar att det går att få saker och ting att vända . Detta är ett sätt att åskådliggöra den oro och de bekymmer som finns. Mycket fokus ligger på , och i har vi gått från en finanskris som var global till en skuldkris i . De grafer över statsobligationsräntor som jag visar nu illustrerar detta. De fångar två element i det hela. Det ena är att vi på kort sikt har ett antal länder med höga statsskuldsnivåer, där den mest extrema gäller , den blå kurvan. är ett annat exempel. Där började man på en väldigt låg nivå, men sedan slog bankkrisen till med stor kraft. På har statsskulden lyfts mycket kraftigt. Ett ämne för dagen är naturligtvis hur man ska hantera detta. Det andra som är värt att notera när man tittar på graferna är: De streckade linjerna visar bedömningen av hur man ska hantera problemen framgent. De säger kort och gott att det kommer att ta att reda ut detta. Det är egentligen summan av dessa bilder. Därför kommer de länder som har dessa bekymmer att ha ganska mycket att göra för att hantera detta. Det kommer också i någon mån att påverka tillväxten och efterfrågan i och till en del också i världen i sin helhet. Det finns ett annat sätt att illustrera att det är en sak att hantera bekymmer för stunden och en annan sak att hantera detta mer långsiktigt. Det är grafer som visar utvecklingen av arbetskraftskostnaden per producerad enhet i förhållande till den genomsnittliga utvecklingen i . Länderna till vänster, på plussidan, är de länder som också har statsfinansiella problem och bekymmer på ett eller annat sätt. Staplarna visar att man utöver statsskuldsfrågeställningarna har problem med konkurrenskraften. Då får man naturligtvis problem med sin export och kommer att importera mycket. Det innebär att man får finansiella obalanser. Man kan sedan betrakta staplarna som ligger under nollstrecket. Det är och , två länder som en ganska har klarat sin kostnadsutveckling så att man ligger betydligt under genomsnittet. Det påverkar naturligtvis den möjlighet man har att exportera och den ekonomiska aktiviteten i största allmänhet, eftersom man har uppnått en större balans. Detta spelar också roll för den svenska penningpolitiken och den prognos som vi gör i så måtto att vi räknar med att euroområdet hankar sig fram . Inte minst spelar utvecklingen i stor roll. Vi räknar med att det inte blir någon recession i , men att det blir en förhållandevis låg tillväxt. Vi kan gå vidare och se på statsskulderna. Om man jämför euroområdet med kan man se att har betydande statsskuldsproblem, vilket är allmänt bekant. I är egentligen upplåningen ingen större fråga, eftersom dollar är en världsvaluta, så det finns efterfrågan på amerikanska statspapper. Den amerikanska har också gått in och stött både det ena och det andra som har varit. I stället är det framför allt en fråga om hur de ska hantera den politiska processen för att sköta de mer långsiktiga frågorna när det gäller den amerikanska budgetutvecklingen. kan man se att näringslivet i gör goda vinster . Man har vid det här laget hållit på i med att arbeta sig igenom den fastighetskris som man haft sedan tre . Det är också värt att lägga märke till följande. Om man börjar längst till vänster och tittar och den gula kurvan, som visar utveckling av statsskulden, ser man att har valt en helt annan väg än euroområdet och . Vi har en statsskuldskvot som enligt den här analysen fortsättningsvis är på väg nedåt . Man kan sedan titta på tillväxten i världen i sin helhet. Det är inte så förskräckligt stora skillnader jämfört med tidigare. Vi har en grupp länder här illustrerade med hjälp av , , och som är stora, snabbväxande länder med helt andra tillväxtnivåer än i resten av världen. Till detta kan man lägga ett stort antal mindre länder på olika håll i världen som har lika hög tillväxt, någonstans mellan . I andra ändan har vi euroområdet, som ligger kring 1 à . I är det lite högre än så. Det summerar till en världstillväxt kring . Den frågeställning som vi i ställs inför, eftersom är en förhållandevis liten och öppen ekonomi, är hur den bilden påverkar oss och vad detta innebär, om vi ska översätta det till svenska förhållanden. Det styrs framför allt av de kanaler som finns från omvärlden till , vår export, eftersom av vår BNP är export. Det handlar också om vår koppling till de finansiella marknaderna, eftersom i finansiell mening är mycket integrerat med resten av världen på olika sätt, och de svenska bankernas utlandsberoende, eftersom en betydande del av svenska bankers finansiering kommer från den globala finansmarknaden. I den första delen är det så att efterfrågan i världen är lägre . Då dämpas också svensk exportefterfrågan. Om man tittar på utvecklingen i världen och svensk export ställer man sig frågan: Hur ska man i en sådan här värld, med förhållandevis låg tillväxt i och , kompensera för det? Jo, det gör man framför allt genom att exportera mer till de snabbväxande länderna. Ett sätt att illustrera det är att visa hur varuexporten har utvecklats när det gäller . Där ser vi att euroområdet är mycket viktigt, eftersom en stor del av vår export går till euroområdet. Men det är en krympande andel. står också för en krympande andel. Det intressanta är att om man jämför stapeln för med stapeln för BRIK-länderna ser man att exporten till faktiskt är lite större än den till . Det har liksom skett ett skifte här, och det är naturligtvis till fördel för den svenska ekonomin. Men det är ändå vårt närområde som räknas mest. Exporten till och , framför allt till , har också varit hög . Men i den här världen kan vi fortfarande inte kompensera fullt ut för det som sker i vårt närområde och det som sker i . Det innebär att det börsfall som vi har sett och all övrig diskussion som förekommer om den allmänna ekonomiska utvecklingen i världen skapar osäkerhet. Om man mäter detta genom att fråga företag och hushåll ser vi att konfidensindikatorn när det gäller hur man ser är på väg ned. Den är nu ganska nära någon form av normaltillstånd, vilket är en stor skillnad mot hur det har sett ut tidigare. Vår analys och våra prognoser bygger på att vi inte är på väg mot en värld som ser ut som i det här diagrammet, utan att kurvan kommer att plana ut. Den andra faktor som spelar roll är bankernas finansiering. I det diagram jag visar ser man att de svenska storbankerna har mycket marknadsfinansiering i förhållande till inlåningen, eftersom det är den struktur vi har på marknaden, och att de har en allt större del av sin finansiering i amerikanska dollar eller euro, vilket betyder att vi är beroende av vad som sker på de marknaderna. I en sådan värld, med den här ekonomiska integrationen och de här kopplingarna till resten av världen, ställs vi inför frågeställningen: kan vi underlätta i när det gäller att hantera detta? Det är tre frågor som är viktiga både på kort sikt och i ett lite längre tidsperspektiv. Den första är stabila statsfinanser. Den andra är en väl fungerande lönebildning, så att vi klarar kostnadsutvecklingen så att exporten och den allmänna kostnadsnivån utvecklas inom de samhällsekonomiska ramarna. Den tredje är att vi har låg och stabil inflation, eftersom den i sin tur påverkar systemet i dess helhet.