bet · GZ01FiU23 · 2012-03-28 00:00:00 — 2011/12:FiU23 2011 Utskottet granskar verksamhet . årsredovisning visar att de extraordinära åtgärder som vidtog under den akuta finanskrisen och 2009 avvecklades i sin helhet . Utskottet konstaterar att situation därmed är väsentligt annorlunda jämfört med situationen för t.ex. () och andra större centralbanker som tvingades öka antalet krisåtgärder kraftigt eller hålla kvar åtgärderna på en mycket hög nivå för att stödja banksystemen och förhindra en allvarlig nedgång i kreditgivningen. Omslutningen av balansräkning steg visserligen med till , men uppgången förklaras av stigande värden på guld- och obligationsinnehav. Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och sin förvaltning . Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning samt godkänner fullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statsbudgeten. Inleveransen ska ske senast efter beslut. Utskottet behandlar också en motion från den allmänna motionstiden om att införa en nordisk valutaunion. Utskottet föreslår att motionen avstyrks. kommer utskottet att genomföra den årligt återkommande utvärderingen av penningpolitik. kommer utskottet också att behandla och utvärdering av den svenska penningpolitiken och arbete med finansiell stabilitet, tillsammans med de remissvar som kommit in med anledning av utvärderingen. Goodharts och Rochets utvärdering genomfördes på uppdrag av finansutskottet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /12:RR2 till handlingarna. Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag. beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. fastställer resultaträkning och balansräkning för som de finns angivna i bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2011/12:RB1. Disposition av resultat 2011 beslutar att resultat 2011, som före bokslutsdispositioner uppgår till , ska fördelas så att inlevereras till statsbudgeten enligt vinstdelningsprincipen, förs från resultatutjämningsfonden samt förs till dispositionsfonden samt att inleveransen till statsbudgeten ska ske senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2011/12:RB2. avslår motion 2011/12:Fi229. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (M), Per (MP), (KD), (V), (S), Edip Noyan (M), (C), (SD) och (S). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , (RiR) och fullmäktige. Fullmäktige ska till och RiR lämna förslag till disposition av vinst. RiR ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret fastställande av resultat- och balansräkning hur stor del av årets vinst som ska leverera till statsbudgeten. Underlagen för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för Riksbank för (framst. 2011/12:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2011 (framst. 2011/12:RB2), redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2011 (redog. 2011/12:RR2) samt fullmäktiges och direktionens sammanträdesprotokoll. höll utskottet en intern utfrågning med presidiet i fullmäktige om fullmäktiges verksamhet och kontrollfunktion. Utskottet genomför normalt sett utfrågningar med fullmäktiges presidium , en gång och en gång . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschefen. Protokollet från utfrågningen bifogas till betänkandet (se bilaga 4). Dessutom bifogas protokollet från den offentliga utfrågningen med riksbankschefen (se bilaga 3). Ingen motion har lämnats in med anledning av ärendet. Däremot behandlas en motion från allmänna motionstiden om nordiskt ekonomiskt samarbete och en gemensam nordisk valuta. Utskottet genomför en utvärdering av den genomförda penningpolitiken . Utvärderingarna redovisas i särskilda betänkanden. Utvärderingen av penningpolitiken redovisas i betänkande 2011/12:FiU24. Utskottet kommer också att behandla och utvärdering av den svenska penningpolitiken och arbete med finansiell stabilitet. Goodharts och Rochets utvärdering presenterades och genomfördes på uppdrag av utskottet. Utvärderingen tillsammans med de remissvar som kommit in med anledning av utvärderingen kommer att behandlas i betänkande 2011/12:FiU12. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige och direktion ansvarsfrihet för sin verksamhet och sin förvaltning 2011. fastställer också resultat- och balansräkning . godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Dispositionen innebär att levererar in till statsbudgeten, att förs till dispositionsfonden och att förs från resultatutjämningsfonden. redogörelse över revisionsberättelsen över årsredovisning läggs till handlingarna. Sammanfattning av verksamhet i punktform Reporäntan höjdes vid samtliga tre beslutstillfällen , från i början av . Efter det lämnades reporäntan oförändrad då reporäntan sänktes till . De sista resterna av omfattande extraordinära utlåning under finanskrisen avvecklades . Till följd av oron på finansmarknaderna och den statsfinansiella osäkerheten i ökade sin beredskap . behövde dock inte vidta några särskilda åtgärder för att säkra likviditeten i banksystemet, eftersom bankerna kunde finansiera sig på marknaden utan problem. publicerade bl.a. tre penningpolitiska rapporter, tre penningpolitiska uppföljningar, ett underlag för utvärdering av penningpolitiken, två rapporter om den finansiella stabiliteten och en årlig skrift om den svenska finansmarknaden. Vidare publicerade den utredning om riskerna på den svenska bostadsmarknaden som påbörjades . Dessutom publicerades en samhällsekonomisk analys av kapitalnivåer i svenska banker. Precis som deltog i den pågående reformeringen av det finansiella regelverket, både nationellt och internationellt, via t.ex. EU och (). Riksbankschef utsågs till ordförande i den rådgivande tekniska kommittén i ESRB, EU:s nya myndighet med ansvar för makrotillsynen av det finansiella systemet i EU. Han utsågs också till ordförande i . Kommitténs uppgift är att ta fram internationella standarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering av banker. I sin egenskap av ordförande i är han också medlem i rådet för finansiell stabilitet (). De rekommendationer som riktar till aktörerna i det finansiella systemet fortsatte att utvecklas . Arbetet med att utforma en ny sedel- och myntserie fortsatte . Beslut togs bl.a. om den konstnärliga och tekniska utformningen av de nya sedlarna och mynten. Verksamheten gav en vinst på , en ökning jämfört med med . De sista resterna av omfattande extraordinära åtgärder under finanskrisen och 2009 avvecklades . räkenskaper påverkades emellertid starkt av de statsfinansiella problemen i och , framför allt genom fallande amerikanska obligationsräntor och stigande priser på guld. Direktionen föreslår i RB1 att fastställer resultat- och balansräkning enligt förslaget i framställningen. verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Det är en ökning med jämfört med . Som framgår av tabell 1 förklaras vinstuppgången av en betydligt lägre nedskrivning av valutainnehav jämfört med . stärktes kronan relativt kraftigt (ju starkare krona desto lägre värde på valutareserven i kronor räknat). Det gav en negativ valutakurseffekt på resultatet på . var kronan relativt stabil, vilket begränsade valutakursförlusterna till . kost./intäk. Som också framgår av tabell 1 minskade ränteintäkter med . Det förklaras av lägre räntor på obligationsinnehav och att den extra ordinära utlåningen till följd av finanskrisen avvecklats. Slopandet av finanskrisutlåningen minskade ränteintäkterna med . Posten övriga kostnader och intäkter minskade med nästan . Nedgången förklaras framför allt av en lägre avskrivning av den utelöpande skulden av mynt jämfört med . Tabell 2 resultat uppdelat på verksamhetsområden Fullmäktige, Ekonomipris, övr. redovisar en fördelning av resultatet på olika verksamhetsområden. Som framgår av tabell 2 är penningpolitiken det största verksamhetsområdet räknat efter kostnad, följt av finansiell stabilitet och kontanthanteringen. Noterbart är att kostnaderna för finansiell stabilitet passerade kostnaderna för kontanthanteringen. Den penningpolitiska verksamheten kostade medan hanteringen av finansiell stabilitet kostade . är normalt sett största intäktsmaskin. gav förvaltningen ett resultat på nästan . Det är nästan 4 miljarder högre än då resultatet kraftigt begränsades av kronförstärkningen och avvecklingen av den extraordinära finanskrisutlåningen. Att hålla igång betalningssystemet kostade som verksamheten skapade intäkter på , vilket gav ett resultat på . Den extraordinära utlåning som genomförde för att bistå bankerna med likviditet och motverka finanskrisens effekter avvecklades i sin helhet . Visserligen ökade osäkerheten på finansmarknaderna jämfört med på grund av den statsfinansiella oron i och , men behövde inte vidta några ytterligare åtgärder eftersom de svenska bankerna trots osäkerheten kunde finansiera sig på marknaderna. Enligt berodde detta på att de svenska bankerna dels var bättre kapitaliserade än många andra internationellt verksamma banker, dels att de hade relativt små direkta exponeringar mot de statsfinansiellt svaga länderna i t.ex. . Tabell 3 nedan visar omfattningen av extraordinära åtgärder under finanskrisen. Tabellen visar också att den enda åtgärd som finns kvar i balansräkningen är den förstärkning av valutareserven med som genomförde . När tog beslutet om att förstärka valutareserven betecknades förstärkningen som tillfällig. har dock anspråken på valutareserven ökat, bl.a. på grund av ökade åtaganden gentemot IMF. beslutade att via låna upp motsvarande ytterligare i utländsk valuta. Tabell 3 Utestående lånebelopp av extraordinära åtgärder Lånebelopp 31/12 Lånebelopp 31/12 Lånebelopp 31/12 Utlåning i SEK till svenska banker Strukturella transaktioner (t.ex. fasträntelånen) Finjusterade transaktioner (inlåning banker) Utlåning US-dollar till svenska banker Fordringar utländsk valuta, hemmahörande i Skulder i SEK, hemmahörande utanför (FED:s konto i SEK) Skulder utländsk valuta, hemmahörande utanför Skulder utländsk valuta, hemmahörande i Swaputlåning till centralbankerna i och Utlåning särskilda villkor (, ) Upplupen ränta poster ovan Summa exklusive förstärkning av valutareserven Skulder i SEK, hemmahörande utanför Skulder utländsk valuta, hemmahörande i Som framgår av tabell 4 gav extraordinära åtgärder , inklusive förstärkningen av valutareserven, ett sammantaget räntenetto på . Förstärkningen av valutareserven har gett ett negativt räntenetto på , varav . Tabell 4 Räntenettot av extraordinära åtgärder Omslutningen av balansräkning steg från 2010 till . Ökningen förklaras framför allt av att värdet på guldinnehav och innehavet av utländska obligationer stiger (vid t.ex. sjunkande amerikanska räntor stiger värdet på de underliggande obligationerna). Tabell 5 Sammandrag av balansräkning 43,5 (38,5) Utelöpande sedlar och mynt 100,1 (105,4) 300,2 (282,6) Skulder till banker (motparter), svenska kronor 16,9 (5,1) Utlåning till banker (motparter), utländsk valuta Upplåning utländsk valuta, Riksgälden (2009) 86,5 (83,8) Utlåning till banker (motparter), svenska kronor (0,5) Övriga skulder, kronor och utländsk valuta 25,3 (24,3) 4,2 (5,3) 0,2 (0,2) 48,4 (35,1) 66,8 (72,4) 3,9 (0,5) 347,9 (326,9) 347,9 (326,9) 1 Siffrorna inom parentes anger värdena . Övriga poster i balansräkningen Det samlade värdet av guld- och valutareserven (dvs. guldtillgångarna, fordringarna på IMF och banktillgodohavanden och värdepapper i utländsk valuta) uppgick till , vilket är nästan 23 miljarder högre än . Som redovisades ovan beror uppgången på det stigande guldpriset och ett högre värde på obligationsinnehav till följd av sjunkande internationella räntor, främst i . innehav av guld uppgick till . Precis som sålde inget guld . Värdet på guldinnehavet steg på grund av det stigande guldpriset. Räknat i dollar gick guldpriset upp . stärktes dollarn mot kronan , vilket innebar att prisuppgången i kronor blev . Sammantaget innebar detta att värdet på guldinnehav ökade med , från till . av guldtillgångarna sker inom ramen för det s.k. guldavtalet Gold Agreement (CBGA). Avtalet är en överenskommelse mellan centralbanker och har varit i kraft . Avtalet löper , och ett nytt avtal undertecknades . Tabell 6 Avkastningen på valutareserven Den egentliga valutareserven i balansräkningen, dvs. valutareserven exklusive guldtillgångarna och fordringarna på IMF, uppgick till nästan högre än . Tillgångarna är placerade i utländska statspapper, andra statsgaranterade värdepapper samt i form av tillgodohavanden i utländska banker, och gav en avkastning på . Avkastningen förklaras av sjunkande räntor på flertalet av de marknader som valutareserven är placerad i och på att valutorna i reserven stärktes mot kronan. gav valutareserven en negativ avkastning på , vilket uteslutande förklarades av att kronan då stärktes mot de valutor som ingår i valutareserven. Med anledning av erfarenheterna från finanskrisen har arbetat med att förtydliga de krav som ställs på valutareserven. Det största kravet är enligt att banken vid behov och med kort varsel ska kunna ge bankerna tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta. Det påverkar sammansättningen av valutareserven. Mot denna bakgrund ökade innehavet av dollar och amerikanska värdepapper relativt kraftigt. var tillgångarna i valutareserven placerade i följande valutor: euro , US-dollar , brittiska pund , australiensiska dollar , kanadensiska dollar samt i norska kronor. Detta kan jämföras med att dollartillgångarna uppgick till . Som redovisningen ovan visar är innehavet i valutareserven koncentrerat till dollar och euro, vilket innebär att risken och värdet i valutareserven är starkt beroende av hur dessa valutor utvecklas mot kronan. genomförde en intern utredning om hur risken i valutareserven på olika sätt ska kunna hanteras. innehav av IMF:s reservvaluta SDR (särskilda dragningsrätter) redovisas i balansräkningen som en tillgång i valutareserven som medlen också redovisas som en skuldpost på balansräkningens skuldsida. uppgick innehavet av SDR till . Det är lägre än 2010. Minskningen beror på att på IMF:s begäran sålt 87,5 miljoner SDR till ett antal olika länder mot betalning i dollar och euro. samlade fordringar på IMF ökade med till . Ökningen förklaras av att inom ramen för IMF:s nya lånearrangemang NAB lånade ut nära till IMF. IMF har i sin tur lånat ut pengar till , , , och . Därutöver ökade sitt insatskapital i IMF med . Dessa medel lånade IMF ut till , och . samlade åtaganden gentemot IMF behandlas ytterligare under avsnittet Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen nedan. Värdet på utelöpande sedlar och mynt i samhället minskade med , vilket framgår av balansräkningens skuldsida. Det är som värdet på den utelöpande stocken av sedlar och mynt sjunker, efter att ha stadigt ökat och . Takten i nedgången har tilltagit . minskade värdet respektive , jämfört med en minskning 2009 på . anger i årsredovisningen att nedgången bl.a. förklaras av att kortbetalningarna ökat snabbt . redovisar ett värderegleringskonto på balansräkningens skuldsida. På kontot redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. redovisas orealiserade vinster om sammanlagt till följd av stigande guldpriser (31,), svagare krona (6,) och orealiserade värdeökningar på värdepapper (10,). Det är en ökning jämfört med på . Värdet på värderegleringskontot var som högst 2008 då det uppgick till . Den orealiserade vinsten av en svagare krona uppgick då till . egna kapital inklusive årets resultat sjönk med till . Årets resultat gav som tidigare redovisats ett tillskott på medan förra årets utdelning till statsbudgeten gav en minskning med . Tabell 7 eget kapital (samt uppskattning ) redovisar det egna kapitalet uppdelat på grundfond och reserver. Posten reserver består av reservfonden, dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden. definierades det egna kapitalet som grundfonden, reservfonden och dispositionsfonden (dock brukade även resultatutjämningsfonden inofficiellt räknas till det egna kapitalet). Av tabell 6 framgår det egna kapitalets (exklusive årets resultat) utveckling . Kapitalet var som störst vid utgången av 1999 då det uppgick till . har levererat in till staten, varav 40 miljarder i form av särskilda inleveranser . har det egna kapitalet minskat med . Sedan riktlinjerna för disposition av vinst (se avsnittet om Riktlinjer för disposition av vinst nedan) infördes har levererat in till statskassan (inklusive de extra utdelningarna och den föreslagna inleveransen ). Det motsvarar enligt av det redovisade resultatet . Om följer fullmäktiges förslag (se nedan) om en inleverans till staten på kommer det egna kapitalet (exklusive resultat) att uppgå till . Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och in- och utlåningsavtal som inte räknas in i balansräkning men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (i redovisningen betecknas detta som inom linjen förda poster). De större förbindelserna och avtalen i balansräkningen (not 41) redovisas nedan. Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF I tabell 8 redovisas återstående åtaganden gentemot IMF och 2011. Som framgår av tabellen steg åtagandet med och uppgick vid slutet av 2011 till . Ökningen förklaras nästan uteslutande av utökade åtaganden inom IMF:s nya lånearrangemang (NAB), vilket efter förslag från beslutade om . Tabell 8 Fördelningen av utlånings- och växlingsåtagandena gentemot IMF och 2011 Särskilda dragningsrätter (SDR) , NAB, bilateralt lån Åtagandet särskilda dragningsrätter (SDR) i tabellen förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. är tillsammans med ett tiotal andra länder en s.k. market maker i SDR. Det innebär att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2011 till 2 249 miljoner SDR, motsvarande . Innebörden av åtagandet är t.ex. att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära av att banken växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 12 och ). Detta åtagande ryms också inom åtagandet särskilda dragningsrätter i tabell 8. Åtagandet reservposition i tabellen förklaras av att enligt IMF-stadgarna också har skyldighet att på uppmaning växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang NAB och innebär att är skyldig att låna ut högst 4 440 miljoner SDR till IMF, vilket motsvarar ca (som redovisades ovan beslutade att fick utöka sitt åtagande i NAB, med den reservationen att åtagandena i NAB och tillsammans fick uppgå till maximalt 4 440 miljoner SDR). Det bilaterala åtagandet avser låneavtal med IMF som gjordes innan utökningen av NAB. Enligt avtalet är skyldig att låna ut ett belopp motsvarande totalt . Utlåningen enligt detta åtagande ska dock rymmas inom den maximala ramen för GAB- och NAB-utlåningen, dvs. 4 440 miljoner SDR. Till följd av EU:s initiativ att bidra med ytterligare utlåningsresurser till IMF beslutade direktionen att verka för ett riksdagsbeslut som ger möjlighet att låna ut ytterligare till IMF. Hur mycket ska bidra med är ännu inte klart. Det pågår internationella förhandlingar om storlekarna på olika länders eventuella bidrag. Förväntningarna är att det ska bli klart . Tabell 9 finansiella åtaganden gentemot IMF 2011 Utnyttjat av IMF vid början av 2011 Återstående åtagande vid utgången av 2011 Tabell 9 visar hur mycket IMF utnyttjat av åtagande. Totalt hade IMF utnyttjat , varav . Sammantaget innebär det ett utnyttjande på av det åtagna beloppet. Som redovisats har IMF använt den svenska utlåningen till att låna ut pengar till bl.a. , , , och . har ett avtal med () om en möjlighet för att låna utländsk valuta. Inga belopp finns angivna i avtalet. har ett åtagande gentemot BIS att efter en eventuell begäran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. uppgick åtagandet till 65 miljoner SDR, motsvarande . har ett åtagande mot att ställa medel till förfogande för utdelningen av ett pris i ekonomisk vetenskap till minne. Åtagandet uppgick till . Grunden i ekonomi är det s.k. seignoraget, men seignoraget finns inte redovisat som någon enskild post i balans- och resultaträkningarna. Seignoraget motsvarar avkastning på den utelöpande sedel- och myntstocken eller mer korrekt avkastning på de tillgångar som motsvarar den utelöpande sedel- och myntstocken minskat med kostnad för sedel- och mynthanteringen. I en särskild ruta i årsredovisningen (s. 71 i RB1) beräknar att seignoraget uppgick till . Det motsvarar en avkastning på , vilket är lägre avkastning jämfört med . Riktlinjer för disposition av vinst Sedan 1987 års bokslut har värderat tillgångar och skulder till marknadsvärden, med undantag för guldinnehavet som ända fram fördes upp med samma, mycket låga bokföringsvärde som gällt . Övergången till marknadsvärdering förde med sig att tillgångar i betydligt större utsträckning än tidigare exponerades för valuta- och ränterisker. För att begränsa och stabilisera marknadsvärderingens effekter på resultaten och inleveranserna till staten tog Riksbanksfullmäktige 1988 fram nya riktlinjer för disposition av resultat. Huvudprincipen i riktlinjerna var att skulle leverera in av resultatet till staten medan resterande skulle användas för att bygga upp det egna kapitalet. Mer detaljerat innebar riktlinjerna följande: Inleveranserna till statsverket ska motsvara av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Det inlevererade beloppet ska avrundas till jämnt 100-tal . Till dispositionsfonden ska avsättas av samma underlag. Avsättningar till dispositionsfonden ska dock bara göras om årets vinst är minst lika stor som avsättningen. Om så inte är fallet begränsas avsättningen till som högst årets vinst. Även till resultatutjämningsfonden avsätts av samma underlag samt årets inleveransgrundande resultat minus genomsnittet av de senaste fem årens inleveransgrundande resultat. Den resultatpåverkan som uppkom vid en eventuell uppskrivning eller nedskrivning av kronans värde skulle enligt de ursprungliga riktlinjerna inte påverka det årsgenomsnitt som lades till grund för inleveranserna till statsverket. Vid en justering av växelkursen som fullmäktige beslutat skulle i stället dispositionsfonden utnyttjas. Riktlinjerna i denna form gällde fram års bokslut. Efter det att kronan släppts fri ändrade fullmäktige den fjärde punkten och års bokslut gäller att underlaget för inleveranserna ska utgöras av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner och exklusive valutakurseffekter. Varje förändring av kronkursen påverkar underlaget för inleveranserna. Har kronan fallit i värde blir inleveransen mindre eftersom ett belopp motsvarande effekten av kursfallet då ska reserveras på dispositionsfonden. Har den stärkts blir inleveransen på motsvarande sätt större eftersom kursstegringseffekten då räknas av mot samma fond. bokslut ändrades riktlinjerna ytterligare på grund av att då gick över till att även marknadsvärdera sitt guldinnehav. Modifieringen innebar att värdestegringar på guldinnehavet skulle behandlas på samma sätt som valutakurseffekter.