bet · H001NU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Småföretag behöver bättre och effektivare tillgång till riskkapital, varför en riskkapitalfond med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag behöver skapas. Högskolorna har en stor betydelse för jobben och framväxten av nya branscher som de utbildar personal med hög kompetens till näringslivet. Därför behöver samarbetet mellan högskola och näringsliv stärkas och företag få del av olika forskningsprojekt och resultat av dem. Småföretag är beroende av väl fungerande kommunikationer. Det är nödvändigt att en kraftfull satsning görs på landets järnvägar. God tillgång till bredband är en nödvändig förutsättning för företag . Därför måste nätet byggas ut och kapaciteten höjas för att åstadkomma pålitlig kommunikation. Det är inte minst viktigt på de mindre orterna i , anför motionärerna. I motion 2012/13:N289 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat. Den stora majoriteten av största företag grundades för ; för att ska kunna utvecklas som nation måste fler företag startas, anförs det i motionen. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer för framtida konkurrens. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ges landets företagare ökade möjligheter att utvecklas. I motion 2012/13:N400 av m.fl. (MP) begärs två tillkännagivanden om innovationer och upphandling och om en industridialog om hållbar utveckling, konkurrenskraft och nya jobb. Offentliga satsningar på forskning och utveckling är viktiga för den industriella utvecklingen, sägs det i motionen. För att skapa större utväxling av forskningsmedel måste kopplingen mellan universitetsforskningen och utvecklingen av innovationer, produkter och tjänster bli väsentligt bättre. I motionen anförs också att innovationsupphandlingar skulle ge ett direkt och påtagligt tillskott till innovationsinvesteringarna i . anser att en lagreglering, liknande den föreslagit, skyndsamt bör läggas fram för . Inom ramen för det arbetet bör också relevanta statliga myndigheter ges i uppdrag att arbeta med innovationsupphandlingar. Motionärerna är övertygade om att det går att skapa ett hållbart samhälle och att industrin är en viktig del i den omställningen, och de förordar ett riksdagsuttalande om en industridialog om hållbar utveckling, konkurrenskraft och nya jobb. Flera frågor bör stå på dagordningen. Mest angeläget är, påpekas det, att skapa samsyn kring de utmaningar samhället står inför och hur de långsiktiga målen ser ut. Viktiga sakfrågor är t.ex. hur skatter, infrastruktur, forskning och utveckling samt energiförsörjning kan stödja industrins konkurrenskraft och bidra till en grön omställning, anför motionärerna. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse, sägs det i motion 2012/13:N210 av m.fl. (V). I motionen föreslås riksdagsuttalanden om förslag till konsolidering av statens verksamhet i fråga om kapitalförsörjning och om att ska läggas ned. I råder det generellt sett inte brist på utvecklingskapital utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. saknar en långsiktig strategi för det statliga riskkapitalet. Det finns även vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till, och det saknas kapital i de tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser. Sammantaget innebär detta ett slöseri med offentliga medel som risken för inlåsningseffekter är uppenbar. Mot denna bakgrund föreslås att , och förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna samt att läggs ned och resurser och arbetsuppgifter förs över till andra statliga myndigheter, bolag och regionala myndigheter. Regeringen bör låta utreda formerna för dessa förändringar. behandlade och avstyrkte utskottet ett trettiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor (bet. 2011/12:NU1). I detta sammanhang redogjorde utskottet för sin syn på näringspolitikens inriktning och påminde om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Avvikande uppfattning redovisades i fyra olika reservationer (S, MP, SD och V). I samband med ovannämnda beredning bifölls en motion, 2011/12:N213 (FP), varvid tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om . Regeringen uppmanades att återkomma till med de förslag om institutets verksamhet som krävs efter det att en aviserad utvärdering var genomförd. Regeringen gav Tillväxtanalys i uppdrag att upphandla en utvärdering av institutets verksamhet. Ytterligare ett åttiotal motionsyrkanden från samma motionstid behandlade utskottet i s.k. förenklad ordning (bet. 2011/12:NU10). Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden med hänvisning till ställningstaganden som utskottet och reservanter gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). En allmän näringspolitisk debatt hölls i samband med att behandlade betänkandet. Övriga motioner från den allmänna motionstiden Under den allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner om olika näringspolitiska frågor. Motionerna handlar om besöksnäring, socialt företagande, företagsfrämjande, kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund. Dessa motioner planeras bli behandlade i motionsbetänkanden . överlämnade regeringen propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) till . Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen bedömer att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktiga instrument för att höja kvaliteten på svensk forskning. beslutade regeringen även om en nationell innovationsstrategi. Syftet med strategin är att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte . Innovationsstrategin handlar om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida, men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Regeringen tillsatte en särskild utredning (dir. 2009:104) med uppdrag att utreda förutsättningarna för ökad tillämpning av innovationsupphandling i . I betänkandet Innovationsupphandling (SOU 2010:56), som överlämnades , föreslår utredningen både åtgärder för att göra offentlig upphandling i allmänhet mer innovationsvänlig och en särskild lag för att statliga och kommunala myndigheter lättare ska kunna upphandla innovationsarbete från företag. Förslaget bereds i . Den nya myndighetsstrukturen behandlades av regeringen i propositionen En effektivare förvaltningsstruktur inom politikområden med strategisk betydelse för nationell och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:78) och i utskottets betänkande Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken (bet. 2007/08:NU15). tog över uppgifter från de nedlagda myndigheterna Verket för näringslivsutveckling () och samt från . Myndigheten ska, enligt förordningen (2009:145) med instruktion för , verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet. ska även verka för att den utvecklingskraft och tillväxtpotential som finns i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden nyttjas och vidareutvecklas samt verka för hållbara lösningar som ur ett miljö- och klimatperspektiv stöder utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv. I uppdraget ingår även att främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden och att främja entreprenörskap vid universitet och högskolor. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) en reform av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden genomför regeringen en sammanslagning av och så att ett gemensamt bolag etableras till . Ett förslag lades fram i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) om tillvägagångssätt för inrättandet av en gemensam organisation, där även ett bemyndigande begärdes för att överföra statens aktier i till . föreslog att skulle bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i till och vidta de åtgärder som var nödvändiga för att genomföra transaktionen (bet. 2011/12:FiU21). beslutade i enlighet med finansutskottets förslag. beslutade att inte avge ett yttrande utan meddelade i stället sin ståndpunkt genom ett protokollsutdrag (prot. 2011/12:34). Utskottet hade inget att invända när det gällde förslaget att överlåta statens aktier i till . Grunden för arbete, tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Goda villkor för företagande är av central betydelse för ekonomisk tillväxt. Ett gott innovationsklimat är en förutsättning för företagens konkurrenskraft. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas gynnsamma förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv. Det sker stora omställningar i världen . Många länder har ett ökat fokus på att utveckla sitt innovationsklimat och sin konkurrenskraft. står sig dock starkt i internationella jämförelser av länders innovations- och konkurrenskraft. ökar ständigt den globala konkurrensen mellan företag och stater. står dessutom inför ett antal globala samhällsutmaningar, t.ex. klimatutveckling, ohälsa och demografiska förändringar, energiförsörjning samt naturresursanvändning. För att möta dessa utmaningar, och åstadkomma en hållbar samhällsutveckling, krävs innovativa lösningar. Det är angeläget att position behålls och stärks för att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd. har fastställt ett mål för näringspolitiken som går ut på att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. I de här aktuella motionerna efterfrågas riksdagsuttalanden om bl.a. hur närings- och företagarpolitik ska bedrivas, satsningar på innovation och forskning, kommersialisering av forskningsresultat, innovationsupphandling och statlig kapitalförsörjning. Med anledning av motionerna 2012/13:N227 (S), 2012/13:N265 (S), 2012/13:N278 (S), 2012/13:289 (M), 2012/13:N305 (S), 2012/13:N318 (S), 2012/13:N365 (S) och 2012/13:N400 (MP) där näringspolitikens inriktning berörs och olika åtgärder förordas för att främja entreprenörs- och företagsklimatet vill utskottet anföra följande. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, enligt utskottets mening, avgörande för att svensk ekonomi ska kunna växa, hantera utmaningar i omvärlden, skapa fler arbetstillfällen och minska utanförskap. Många politikområden är centrala när det gäller att främja företagsamhet och ge näringslivet goda villkor. Ökad produktivitet inom näringslivet är en förutsättning för hållbar tillväxt, svensk konkurrenskraft och ökad sysselsättning. Detta förutsätter bra ramvillkor för företag och företagande. Det krävs också väl fungerande konkurrens och marknader, ett skattesystem som främjar start och tillväxt av företag samt ett trygghetssystem som är anpassat till företagares behov. En rad olika insatser görs för att främja start av nya och tillväxt av befintliga företag. Det gäller generella insatser, som kapitalförsörjning, främjande av forskning och utveckling samt innovation, åtgärder för att främja konkurrens samt regelförenkling för företag. Som ett komplement till de generella insatserna finns även riktade insatser som exempelvis främjande av kvinnors företagande, unga innovatörer, företagande bland personer med utländsk bakgrund, socialt företagande, kulturella och kreativa näringar samt besöksnäringen. Regeringen bedriver, som redovisats i budgetpropositionen, en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i företags perspektiv och syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och tillväxt i befintliga företag. uppgick antalet nystartade företag till 73 300, vilket är en ökning jämfört med . För att ytterligare stimulera entreprenörskap och företagande genomför regeringen ett flertal åtgärder. Exempel på detta är insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Andra insatsområden är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag som bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Regelförenkling för företag är fortsatt prioriterat och syftar till att skapa fler och växande företag. Förslag om ett riksdagsuttalande om kartläggning av basindustrins villkor och att utveckla branschprogram förordas i motion 2012/13:N353 (S). Frågan om branschprogram har varit uppe till utskottets bedömning och avslagits tidigare. Utskottet anser att generella insatser för att främja ekonomi och tillväxt är effektivare och bör prioriteras framför riktade insatser till enskilda branscher. I motion 2012/13:N210 (V) föreslås ett tillkännagivande om att ska läggas ned. Som i det föregående har redovisats har till uppgift att utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag samt utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt nationell, regional och lokal konkurrenskraft. Enligt utskottets uppfattning är detta ett högst angeläget arbete. En sammanslagning av , och förordas i motion 2012/13:N210 (V). Effektivare former för hur det statliga riskkapitalet bör organiseras efterfrågas också i motion 2012/13:N365 (S). Utskottet vill här påminna om att det genomförs en sammanslagning av och och att ett gemensamt bolag ska vara etablerat . Sammanslagningen bidrar till en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. Förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden stärks för att bättre kunna tillgodose varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. I motion 2012/13:N365 (S) förordas även riksdagsuttalanden om vikten av kommersialiseringar av forskningsresultat och behovet av att upprätta en strategi för nationell innovationsupphandling. Vikten av offentliga satsningar på forskning och innovation betonas också i motion 2012/13:N400 (MP). Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla att forskning av hög kvalitet bidrar till medborgarnas välfärd, samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft och en hållbar utveckling. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) redovisar regeringen åtgärder som syftar till att forskningens kvalitet och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap ska öka. Den nationella innovationsstrategi som regeringen har beslutat är ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga för att möta de globala samhällsutmaningarna, öka konkurrenskraften och förnya framtidens välfärds- och samhällstjänster. Det handlar om att värna och vidareutveckla de områden där är starkt i jämförelse med andra länder och öka samordningen mellan politikområden, mellan olika nivåer och samhällssektorer för att effektivisera offentliga insatser och uppnå största möjliga effekt på förnyelse, hållbar tillväxt och samhällsutveckling i . Förslag från , som handlar bl.a. om åtgärder för att göra offentlig upphandling mer innovationsvänlig, bereds i . Utskottet vill också erinra om att i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) tillfördes medel för uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling. Regeringen avser även att ge i uppdrag att se över hur offentliga aktörer i kan bli bättre på att efterfråga nya lösningar vid upphandlingar. Utskottet avstyrker med vad som har anförts de här aktuella motionerna i berörda delar. Utskottet noterar att yrkandet om ökade satsningar för ett bättre företagsklimat i motion 2012/13:N289 (M) i stort sett överensstämmer med den syn på näringspolitiken som utskottet har. Det som motionärerna efterfrågar ligger i linje med den näringspolitik som regeringen bedriver och utskottet stödjer, varför även nämnda motion kan avslås. Försäljning av vissa statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i i enlighet med vad regeringen har föreslagit och avslår motionsyrkanden vari förordas att regeringens förslag ska avslås av . bemyndigar också regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i och i enlighet med vad regeringen har föreslagit och avslår motionsyrkanden där det förespråkas att regeringens förslag ska avslås av . Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (S, V). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i företagen Aktiebolaget , och , bemyndigar regeringen att som likvid vid en försäljning av aktier i nämnda företag utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar och bemyndigar regeringen att avyttra de tillgångar som staten får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhållits. Regeringen föreslår också ett bemyndigande för regeringen att vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra nämnda transaktioner och ett godkännande av att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttringen av de aktuella aktierna får avräknas mot dessa intäkter. Följande skäl anförs bl.a. för förslagen. Staten ska inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Regeringens ambition är därför att minska det statliga ägandet. Det kan vara motiverat att staten har ett inflytande över vissa företag också i fortsättningen. Det finns inte skäl att sälja företag där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god utveckling av sysselsättningen. Ett fortsatt statligt ägande kan även vara motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Regeringen har bedrivit ett analysarbete av flera statligt ägda bolag där skälen för ett statligt ägande har prövats. En fördjupad analys har gjorts av Aktiebolaget , och . Några skäl till att staten ska kvarstå som ägare till dessa bolag har inte framkommit. Något nationellt intresse av fortsatt ägande i nämnda företag inte har kunnat identifieras. Sysselsättningsutvecklingen i de aktuella branscherna bedöms inte påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Bolagen har inte heller några samhällsuppdrag. Bolagens uppdrag är kommersiella och de verkar på konkurrensutsatta marknader. Det finns inte heller något som talar för att bolagen skulle ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Regeringen kan inte i förväg ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i nämnda företag kan komma att avyttras. Varje försäljning måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Det kan också bli aktuellt att staten vid en överlåtelse av aktier i något av bolagen får andra tillgångar, t.ex. värdepapper, som likvid. Regeringen avser i så fall att vid lämpligt tillfälle avyttra dessa tillgångar. I motion 2012/13:N365 av m.fl. (S) och motion 2012/13:N385 av m.fl. (S) föreslås att avslår regeringens förslag att helt eller delvis avyttra statens aktier i företagen Aktiebolaget , och . Genom ett långsiktigt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Staten är största företagsägare och arbetsgivare, vilket medför ett stort ansvar och ställer krav på en professionell förvaltning för att säkerställa tillväxten i vårt land. Det kan finnas skäl att se över det statliga ägandet av bolag, men det ekonomiska läget är osäkert. Det är därmed en illa vald tid att sälja statliga bolag. Även i motion 2012/13:N341 av m.fl. (V) förordas att avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i företagen Aktiebolaget , och . I motionen framhålls att det är viktigt att medborgarnas ägande ökar och att de därmed får ett större inflytande över ekonomin. De olika bolagen har vitt skilda uppdrag och är viktiga inom sina respektive områden. Inte minst är det viktigt att behålla egen kompetens inom transportinfrastruktur, menar , eftersom att allt nödvändigt banunderhåll ska ske inom ramen för verksamhet. I motion 2012/13:N404 av m.fl. (MP) förordas att avslår regeringens förslag om att sälja . Staten bör i stället ta vara på den kompetens som är viktig och behövs för omställningen av samhället inom transportområdet, anför motionärerna som skäl för ställningstagandet. Utskottet noterar inledningsvis den återrapportering regeringen har lämnat i budgetpropositionen med anledning av att uppmanade regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). I det följande tar utskottet först ställning till regeringens förslag om bemyndigande när det gäller och därtill hörande motionsyrkanden. Därefter behandlar utskottet förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden när det gäller Aktiebolaget och samt de motioner som väckts i anslutning till förslagen. bildades genom en bolagisering som innebar överföring av vissa verksamheter vid dåvarande myndigheterna och till aktiebolagsform (prop. 2008/09:23, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76). Bolaget bedriver konsultverksamhet huvudsakligen inom transportinfrastruktur. Verksamheten är indelad i tjänsteområden som täcker behov inom transportinfrastruktur från tidiga skeden med transportslagsövergripande utredningar och analyser till projektering, projekt och byggledning samt drift och underhåll. Med ca 1 200 konsulter finns företaget på 37 olika orter i samt i och . Till väsentliga kundgrupper räknas trafikverk, trafikhuvudmän, systemleverantörer, kommuner, kombiterminaler, basindustri och energiföretag. är helägt av staten. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. har inte något samhällsuppdrag utan agerar på en konkurrensutsatt marknad med ett kommersiellt uppdrag. Det finns vare sig något som talar för att bolaget skulle ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare eller något nationellt intresse som motiverar att staten kvarstår som ägare. bör således lämna begärda bemyndiganden till regeringen, vilket sammanfattningsvis innebär att regeringen, helt eller delvis, kan avyttra statens aktier i . Med det sagda tillstyrker utskottet propositionen i berörda delar och avstyrker yrkandena i motionerna 2012/13:N341 (V), 2012/13:N365 (S), 2012/13:N385 (S) och 2012/13:N404 (MP) i motsvarande delar. Aktiebolaget bildades av dåvarande och har sedan starten arbetat med konsumentskydd vid bostadsbyggande. var bolagets uppgift att lämna garantier i samband med bildandet av vissa bostadsrättsföreningar. introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Garantin gjordes 1984 om till villkor för statliga lån (senare räntesubventioner) till egnahem och småhus med bostadsrätt. förvärvade staten hälften av aktierna i företaget (prop. 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr. 1983/84:64).