bet · GZ01AU5 · 2012-02-08 00:00:00 — 2011/12:AU5 Arbetsmiljö I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet 45 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor väckta under den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar bl.a. om förstärkning av arbetsmiljöarbetet, dödsolyckor i arbetslivet, företagshälsovård, skyddsombud och den psykosociala arbetsmiljön. Av yrkandena behandlas 13 i förenklad ordning. Reservationer har lämnats av företrädarna för Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 7, 2011/12:A215 av (S), 2011/12:A228 av (S), 2011/12:A234 av (S), 2011/12:A254 av m.fl. (S) och 2011/12:A280 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 3 (V) 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 26. Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:A241 av och (båda S), 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:A363 av i och (båda M) yrkandena 13. Reservation 5 (V) 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 6 (S, MP, V) 2011/12:A207 av m.fl. (V), 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2011/12:A337 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 7 (S, MP, V) 2011/12:A329 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 8 (S, MP, V) 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Reservation 9 (V) 2011/12:A266 av (FP) och 2011/12:A354 av Finn och (båda M). 2011/12:C245 av och (båda MP) yrkande 6, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2011/12:A314 av (KD) yrkandena 13. Reservation 10 (MP) Motionsförslag som beretts i förenklad ordning 2011/12:A219 av (S), 2011/12:A229 av (S) yrkandena 13, 2011/12:A230 av och (båda S), 2011/12:A233 av (FP), 2011/12:A238 av och (båda S), 2011/12:A245 av och (båda S), 2011/12:A246 av och (båda S), 2011/12:A280 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:A281 av (S) och 2011/12:A329 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 45 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . Tretton av dem bereds i förenklad ordning. under har arbetsmarknadsutskottet behandlat vissa arbetsmiljöfrågor i betänkande 2011/12:AU2 om budgeten på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I det följande refereras motionerna, som alla väckts under det innevarande , utan angivande av årtal (2011/12). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om bl.a. det förebyggande och långsiktiga arbetsmiljöarbetet. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (S, MP, V). överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 till (skr. 2009/10:248). behandlade och lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2010/11:AU3, rskr. 2010/11:187). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) angett att handlingsplanen har som huvudsakligt syfte att peka på i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. Det framgår vidare att en grundläggande utgångspunkt för den nationella handlingsplanen är att arbetsmiljön inte ska ses enbart som en källa till risker för individen. Planen ska också visa på de positiva möjligheter som ligger i en bra arbetsmiljö. Den nationella handlingsplanen gäller , med en halvtidsavstämning 2013. En utvärdering ska redovisas till . Resultaten i form av genomförda åtgärder ska dessutom redovisas i budgetpropositionen. Socialdemokraterna anser i motion Sf309 att det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste utvecklas (yrkande 7). Arbetsmiljöarbetet måste stärkas på alla nivåer. Dessutom behöver både det systematiska arbetsmiljöarbetet och de förebyggande insatserna utvecklas och prioriteras. Partiet menar att arbetslivet ska vara utformat så att man orkar arbeta ett helt arbetsliv och kan kombinera det med familj och fritid. Arbetslivets krav måste möta den enskildes förutsättningar och förmåga, detta vinner både den enskilde och arbetsgivaren på. Människor som mår bra presterar också bättre. En förutsättning för att få fler tillbaka till arbete är en aktiv medverkan från arbetsplatserna. Ett positivt arbetsklimat innebär stora vinster i form av ökad närvaro, arbetstrivsel, ökad kvalitet och produktivitet. Det är i arbetslivet som man bäst vet vilka problemen är och hur de bäst kan lösas. Strategier för att skapa arbetsplatser där människor kan prestera och må bra måste åter bli en diskussion som förs i bolagens styrelserum. Partiet betonar arbetsgivarens ansvar för åtgärder på arbetsplatsen (yrkande 6). (S) anser i motion A215 att man måste skapa förutsättningar för ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete som är anpassat till ett föränderligt arbetsliv. (S) anser i motion A228 att arbetsmiljöarbetet måste utvecklas och att man måste satsa mer på det förebyggande arbetet. Arbetarnas hälsa och säkerhet måste sättas i främsta rummet. (S) betonar i motion A234 vikten av livsvänliga och hållbara jobb. I motionen understryks även behovet av att ta fram en nationell handlingsplan för den goda och hälsosamma arbetsplatsens organisering och ledarskap. m.fl. (S) poängterar i motion A254 behovet av ett förbättrat arbetsmiljöarbete. m.fl. (S) anser i motion A280 yrkande 1 att man bör tillvarata de positiva erfarenheter som finns från jobbcenter liknande det som finns i bl.a. kommun i . Vid jobbcentret samarbetar fyra parter, kommunen, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen för att bygga upp arbetslösas och sjukskrivnas anställbarhet. I motionen betonas även insatserna för individen att utveckla de förmågor som finns till arbete (yrkande 2). Utskottet välkomnade den nationella handlingsplanen för en förnyad arbetsmiljöpolitik och den möjlighet att få till stånd ett långsiktigt och målmedvetet arbetsmiljöarbete som den innebär. I handlingsplanen finns både konkreta förslag och mål och en tydlig viljeinriktning för framtiden. Utskottet kan konstatera att arbetsmiljöarbetet i har varit framgångsrikt och bidragit till att riskerna i arbetslivet minskat. Utskottet anser att ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att uppnå ett hållbart arbetsliv där ingen i förväg slits ut fysiskt eller psykiskt. (rapport 2011:1) visar på en stark positiv trend långsiktigt även om det finns orosmoln. Anmälningarna om arbetssjukdomar har mer än halverats. Även arbetsolyckor som lett till sjukfrånvaro minskar, dock inte lika mycket. 2010 stannade minskningen upp när det gäller det totala antalet anmälda arbetsolyckor och det kan till hälften förklaras av ovanligt många fallolyckor i samband med den hårda vintern. Den andra hälften av ökningen är jämnt fördelad mellan branscherna och har sin troliga förklaring i en höjd arbetsproduktivitet och ett ökat antal arbetade timmar, främst inom transportsektorn och industrin. När det gäller anmälningsfrekvensen kan utskottet i sammanhanget nämna att och lanserade en ny gemensam webbplats där en arbetsgivare på ett enkelt sätt kan anmäla arbetsskador och tillbud. Ett av syftena är att försöka få ned det betydande mörkertal som finns när det gäller både arbetsskador och tillbud. En arbetsgivare kan nu fylla i hela anmälan via nätet och skicka den till båda myndigheterna. Anmälningarna ligger till grund för den nationella arbetsskadestatistiken, och de inrapporterade arbetsskadorna och tillbuden är ett viktigt underlag när planerar sin tillsynsverksamhet. Av tillsynskampanj 2011 framgår att omkring hälften av de 1 300 inspekterade arbetsplatserna hade ett fungerande arbetsmiljöarbete. av de besökta arbetsplatserna fick krav att rätta till sina brister. Inspektionerna riktade sig mot små och medelstora arbetsplatser som inte tidigare besökts och avsåg nästan alla branscher. Två tredjedelar av besöken gjordes på arbetsplatser med 1020 anställda. Utskottet anser att det krävs insatser för att öka engagemanget och främja en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor. En bra utgångspunkt i detta arbete är den nationella handlingsplan för arbetsmiljöområdet 20102015 som regeringen har tagit fram. Utskottet anser också att det finns anledning till ett nytänkande inom arbetsmiljöområdet, även om det inte ska handla om att göra några tvära kast. I sammanhanget kan utskottet nämna att nu testar en helt ny metod för tillsyn av arbetsmiljöarbetet på alla arbetsplatser inom en och samma bransch. 1 500 inspektionsbesök inom den grafiska branschen ska genomföras under ett drygt år enligt den s.k. screeningmodellen. Det övergripande syftet är att fortsätta att utveckla arbetsmetoden för tillsyn. Metoden ska vara rättssäker, enhetlig och konkurrensneutral och stödja de besökta arbetsgivarna att själva arbeta aktivt med arbetsmiljön. En utvärdering av projektets resultat kommer att genomföras . konstaterade i sin sista publikation Ett nationellt för arbetsmiljö behov och förutsättningar (SOU 2011:60) att kunskapsflödet från forskning till praktik inte fungerar tillfredsställande. menar att det innebär att insikten om den goda arbetsmiljön som en framgångsfaktor för hälsa och välstånd inte når bredare kretsar i arbetslivet. Dessutom ägnar få aktörer i sig åt att bevaka hur arbetsmiljön utvecklas i ett längre perspektiv, vilket leder till att viktig kunskap faller i glömska och att viktiga förändringar inte uppmärksammas . Rapporten bereds i . Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen gett i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. får totalt disponera för genomförandet av uppdraget. Uppdraget syftar till att ge en ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. Satsningen ska omfatta kunskapsinhämtning, information, utbildning av inspektörer och genomförande av en nationell tillsynsaktivitet och är en del av regeringens särskilda jämställdhetssatsning. Uppdraget, som ska pågå , ska fokusera på att förebygga förslitningsskador på grund av felaktig arbetsbelastning. Utskottet kan konstatera att regeringen lägger stor vikt vid arbetsmiljöarbetet och också tar itu med nya problemområden. Nya typer av arbeten innebär nya arbetsmiljöutmaningar, t.ex. har bemanningsbranschen fler anmälda arbetsolyckor i förhållande till sin storlek än den övriga arbetsmarknaden. Andelen unga är större än i andra branscher, och det är också en stor andel unga som drabbas av arbetsolyckor. Utmärkande för branschen är att både företag som hyr in arbetskraft och företag som hyr ut har ett arbetsmiljöansvar för arbetstagaren. Det innebär risk för att arbetsmiljöfrågorna hamnar mellan stolarna. Utskottet välkomnar därför att tagit initiativ till en riksomfattande tillsynsinsats riktad mot bemanningsbranschen som ska pågå . Syftet är att skapa en god och trygg arbetsmiljö som leder till minskade skador för de anställda inom branschen. Utskottet anser att arbetsmiljön inte bara ska ses som en källa till risker. Det handlar inte enbart om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan också om att se arbetsmiljön som utvecklande för individer, och som både konkurrensmedel och framgångsfaktor för verksamheter. En sådan positiv inriktning anser utskottet behöver uppmärksammas mer. Utskottet kan konstatera att arbetet med att konkretisera och genomföra den framtida arbetsmiljöpolitiken så som den formulerats i handlingsplanen har påbörjats. Utskottet ser positivt på detta. Mot denna bakgrund finner utskottet det inte behövligt att föreslå några initiativ på detta område. Motionerna Sf309 (S) yrkandena 6 och 7, A215 (S), A228 (S), A234 (S), A254 (S) och A280 (S) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Dödsolyckor i arbetslivet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår i detta avsnitt att motionerna om bl.a. en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet avslås. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (V). Socialdemokraterna anser i motion A335 yrkande 22 att staten, i samverkan med arbetsmarknadens parter och , bör ta fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Efter en flerårig minskning ökade antalet arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar 2010. Partiet hänvisar till preliminära statistik enligt vilken det finns en koppling till den hårda . Dessutom sker en ökning av olycksrisker i samband med tidsbegränsade anställningar. Rörlighet med korta anställningar och oklara arbetsgivarförhållanden är en riskfaktor. Flera dödsolyckor skedde i stora byggprojekt där stora huvudentreprenörer lade ut jobb på underleverantörer i flera led och där det var oklart vem som var ansvarig för säkerheten på arbetsplatsen. Värst drabbad är byggbranschen, följd av tillverknings- och transportbranscherna. vill skapa ett mänskligt arbetsliv. Partiet menar att man inte ska behöva vara rädd för att dö eller skadas fysiskt eller psykiskt på grund av arbetet. avled 54 personer i arbetsplatsolyckor i ; det är mer än en människa . Det anser partiet inte vara acceptabelt. Ribban måste höjas. Det måste vara lika viktigt att rädda medborgarnas liv när de befinner sig på jobbet som när de befinner sig i trafiken. Därför anser i motion A276 yrkande 1 att det är dags att införa en nollvision även mot dödsolyckor i arbetslivet. betonar i yrkande 2 att det måste satsas mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall. Utöver de som avlider i arbetsolyckor finns ett stort antal dödsfall som är arbetsrelaterade. Det gäller t.ex. de personer som under sitt arbetsliv kommit i kontakt med asbest. Även dödsfall i andra lung- och luftvägssjukdomar, cancer och hjärt- och kärlsjukdomar kan vara arbetsrelaterade. Åtminstone 800 arbetsrelaterade dödsfall sker till följd av sådana sjukdomar . Partiet konstaterar att förebyggande arbetsmiljöarbete räddar liv. Utskottet noterar att de flesta indikatorer på arbetsmiljöområdet har en fortsatt positiv utveckling. Utskottet anser dock att det finns anledning att ur ett riskförebyggande perspektiv noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsolyckor i arbetslivet. Utskottet kan konstatera att dödsolyckorna i arbetslivet historiskt sett har minskat, och 2009 uppmättes den lägsta nivån dödsfall på grund av arbetsolyckor i modern tid. förolyckades 57 personer, vilket visserligen är fler än 2009 men ändå färre än 2008 och tidigare. Utöver de 57 personer som omkom 2011 avled dessutom 3 personer som var anställda i utländska företag och registrerade i andra länder men som var verksamma i . Män drabbas i mycket större utsträckning än kvinnor, var det endast en av de 54 personer som då förolyckades som var kvinna. Branscher som är särskilt drabbade är bygg- och tillverkningsindustrin, transportområdet och jord- och skogsbruk. Utskottet understryker att syftet med arbetsmiljöpolitiken måste vara att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. Utskottet vill i detta sammanhang betona betydelsen av information och kunskap i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det visade sig vid en djupstudie av sex olyckor under 20092010 genomförd av att orsaken till allvarliga olyckor och tillbud inom jord- och skogsbruk bl.a. var dåliga kunskaper om riskerna och hur de ska hanteras och felaktiga arbetsmetoder och maskininstruktioner. Utskottet välkomnar därför att inledde en omfattande tillsynsinsats för att stärka arbetsgivarnas förmåga att förebygga allvarliga olyckor i arbetslivet. Inspektionerna riktades mot arbetsplatser där allvarliga olyckor och tillbud hade inträffat. fick drygt 500 arbetsplatser i västra och besök av verket. Tillsynen gick ut på att tillsammans med arbetsgivaren och skyddsorganisationen analysera företagets arbetsmiljöarbete mot bakgrund av en inträffad olycka och komma fram till vad som hade brustit i det förebyggande arbetet. tog även initiativ till en bred kampanj som var inriktad på utländska byggnadsarbetare i . Avsikten var att höja kunskapen om arbetsmiljöregler på svenska byggarbetsplatser och därmed höja säkerheten. Som ett första steg vände sig verket till byggnadsarbetare med polska, estniska, lettiska, litauiska och ryska som modersmål. Utskottet anser att det är viktigt att man också uppmärksammar de mer långsiktiga arbetsrelaterade riskerna, t.ex. kemiska och mikrobiologiska faktorers påverkan. Utskottet kan konstatera att låg exponering för ett stort antal olika skadliga ämnen låg bakom drygt var tionde anmäld arbetssjukdom . I detta sammanhang kan nämnas att två nya föreskrifter med regler för kemiska risker och hygieniska gränsvärden kommer att börja gälla fr.o.m. . Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet inte något initiativ nödvändigt, och motionerna A276 (V) yrkandena 1 och 2 och A335 (S) yrkande 22 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet ett motionsförslag om en ny regel i arbetsmiljölagen om arbetsgivarens samverkan med skyddsombud vid upphandling som rör arbetsmiljöfrågor. Utskottet föreslår att motionsyrkandet avslås. Jämför reservation 4 (S, MP, V). Grunden i arbetsmiljölagstiftningen finns i arbetsmiljölagen (1977:1160), i det följande förkortad AML. AML är en utpräglad ramlag som trädde i kraft . Den kompletteras av arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Därutöver meddelar mer detaljerade bestämmelser i form av föreskrifter och allmänna råd som publiceras i verkets författningssamling AFS. Arbetsmiljöfrågor kan också regleras i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter på central eller lokal nivå. På området förekommer också olika EU-direktiv. En del av dessa direktiv har lett till ändringar i AML. Till stor del har dock genomförandet skett genom föreskrifter från tidigare Arbetarskyddsstyrelsen och från . har Arbetarskyddsstyrelsen och senare arbetat målmedvetet med att minska antalet föreskrifter, vilket har resulterat i att antalet paragrafer minskat till en tredjedel. Verket har ett hundratal gällande författningar. I arbetet med föreskrifterna ska särskild hänsyn tas till situationen för små och medelstora företag. pågår arbete med bl.a. föreskrifterna om minderåriga i arbetslivet och belastningsergonomi. Socialdemokraterna konstaterar i motion A335 att ett skyddsombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och bl.a. verkar för en god arbetsmiljö och för att arbetsgivaren uppfyller kraven i AML. Partiet anser att det ska införas en ny regel i AML om att all upphandling som rör arbetsmiljöfrågor, t.ex. rehabiliteringstjänster, företagshälsovård eller arbetshjälpmedel, ska ske i samverkan med skyddsombud eller skyddskommitté (yrkande 26). Utskottet kan konstatera att den arbetsrättsliga regleringen, i synnerhet lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, i det följande förkortad MBL, och AML, får till följd att arbetsmiljöfrågor kan bli föremål för förhandlingar på arbetsplatsen i olika former. Arbetstagarsidan har genom reglerna i huvudsakligen 6 kap. AML tillförsäkrats inflytande på planeringsstadiet inför arbetsgivarens beslut i företags- och arbetsledningsfrågor som rör arbetsmiljön. I 6 kap. 9 § AML regleras vilka frågor som ska behandlas i skyddskommittén, bl.a. anges företagshälsovård (punkt 1) och arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsstället (punkt 6). Frågan är hur dessa regler förhåller sig till det allmänna inflytande inför arbetsgivarens beslut i företags- och arbetsledningsfrågor som arbetstagarsidan tillförsäkrats genom MBL, främst reglerna i 1114 §§ och 19 §. Reglerna i 11 och 12 §§ MBL kan till skillnad från 6 kap. AML frångås genom kollektivavtal. Parterna kan alltså enas om att betrakta t.ex. vad som förekommer inom arbetsmiljöverksamheten som en förhandling enligt MBL. Arbetstagarsidan kan också frivilligt avstå från förhandling enligt 11 och 12 §§ MBL. I förarbetena till AML (prop. 1976/77:149 s. 331) uttalade departementschefen att den erfarenhet och det kunnande som har samlats hos skyddskommittéerna bör tas till vara genom att arbetsmiljöfrågor i första hand behandlas inom skyddskommittén där en sådan finns. Endast i de fall då man inte kan uppnå enighet i kommittén bör frågorna kunna bli föremål för förhandling i annan ordning. Departementschefen underströk intresset av att undvika en byråkratisk och orationell hantering av dessa frågor. Han utgick också från att det i skyddskommittéerna skulle ingå ledamöter som även hade befogenheter inom den lokala förhandlingsorganisationen. Det kan i sammanhanget noteras att 8 § arbetsmiljöförordningen anger att det bör ingå en ledamot som tillhör styrelsen för den lokala arbetstagarorganisationen i skyddskommittén. Frågorna har även prövats i Arbetsdomstolen (AD 1980 nr 63). Att en fråga som konstateras falla inom tillämpningsområdet för 11 § MBL också har eller kanske väsentligen har sådan betydelse från arbetsmiljösynpunkt att frågan ska behandlas inom ramen för skyddsverksamheten utesluter enligt domen inte att arbetsgivaren också har att ta initiativ till förhandling enligt MBL. Frågan om samordning mellan MBL och AML berördes av Nya arbetsrättskommittén (SOU 1982:60) som drog slutsatsen att man inte skulle försöka sig på en lösning lagstiftningsvägen. Frågan har även berörts i Bättre arbetsmiljöregler I (SOU 2006:44). Utredningens uppdrag var dock inte att åstadkomma någon samordning mellan reglerna. I enlighet med utredningens förslag har det däremot senare genomförts en lagändring som innebär att parterna getts möjlighet att samordna tillämpningen. Från är det möjligt att genom ett kollektivavtal bestämma att ett organ som behandlar också andra frågor än de som anges i 6 kap. 9 § AML ska utses till skyddskommitté. Organet ska också kunna ha en annan benämning än skyddskommitté (prop. 2010/11:89, bet. 2010/11:AU8, rskr. 2010/11:254). Utskottet kan konstatera att innebörden av lagreglerna alltjämt är att de båda regelsystemen i princip måste tillämpas parallellt, om de berörda parterna inte kommer överens om något annat. Att en fråga har behandlats i skyddskommittén kan givetvis påverka förloppet av MBL-förhandlingen. I föreskriften om det systematiska arbetsmiljöarbetet (AFS 2001:1) framhålls i frågan om samverkan bl.a. att det är väsentligt att arbetsgivaren, arbetstagarna, skyddsombuden och elevskyddsombuden tillsammans avgör hur man ska samverka i det systematiska arbetsmiljöarbetet. I motionen ställs krav på att det ska införas en ny regel i AML om att all upphandling som rör arbetsmiljöfrågor, t.ex. rehabiliteringstjänster, företagshälsovård eller arbetshjälpmedel, ska ske i samverkan med ett skyddsombud eller en skyddskommitté. Utskottet vill med anledning av motionen hänvisa till de inflytanderegler för arbetstagarsidan som redovisats ovan. I AML anges särskilt frågor om företagshälsovård och arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsstället. Inte minst med hänsyn till de skilda förhållanden som råder inom olika sektorer, branscher och företag anser utskottet att detta är en fråga där anpassning av reglerna i AML kan ske genom kollektivavtal. I fråga om företagshälsovård är detta också den åsikt som regeringen gav uttryck för när arbetsgivarens ansvar på området förtydligades genom en ändring i AML (prop. 1998/99:120). Utskottet kan i sammanhanget konstatera att sådana avtal finns på delar av arbetsmarknaden. Utöver den arbetsrättsliga lagstiftningen finns för den offentliga sektorns del upphandlingslagstiftningen att ta hänsyn till (lagen [2007:1091] om offentlig upphandling, lagen [2007:1092] om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster). I dessa lagar regleras bl.a. frågor om förfarandet vid en upphandling.