bet · GZ01UbU18 · 2012-03-28 00:00:00 — För detta bör det göras en omfördelning inom ramen för befintliga forskningsanslag. I förra betänkande om allmänna motioner om forskning behandlas utbildningsvetenskaplig forskning (bet. 2010/11:UbU12). Utskottet biföll ett motionsyrkande om att skolforskningen behöver utvecklas. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet anser att undervisningen och de pedagogiska metoderna i skolan bör stå på solid vetenskaplig grund. Skolforskningen behöver därför utvecklas ytterligare. Utskottet anser att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. Dessutom anser utskottet att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Utskottet har erfarit att ärendet är under beredning inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub458 yrkande 4 och 2011/12:Ub461 yrkande 15. Forskning inom vissa områden Utskottet delar uppfattningen i många av motionerna om att forskning inom vissa områden, t.ex. miljöforskning och arbetslivsforskning, är angelägen och viktig. Som utskottet anfört ovan, planerar regeringen att överlämna nästa forsknings- och innovationsproposition till . Övergripande forskningsfrågor, prioriteringar och särskilda satsningar kommer att anges i den kommande propositionen. Utskottet ser ej skäl att föregripa det pågående arbetet. Utskottet vill också erinra om att riksdag och regering endast fattar övergripande beslut om fördelningen av statliga forskningsmedel. Den närmare fördelningen avgörs av forskningsfinansierande myndigheter samt universitet och högskolor. Vad särskilt gäller medicinisk forskning har gett en utredare i uppdrag att fram underlag för hur universitetssjukvården ska kvalitetsutvärderas (pressmeddelande från ). Bakgrunden är att staten betalar ut i ersättning till ett antal landsting för forskning och utbildning, varav går till forskning. Regeringen har aviserat att man vill att tydligare kvalitetskriterier ska ligga till grund för hur medlen fördelas. Det s.k. (avtal om läkarutbildning och forskning) mellan staten och vissa landsting (de där det finns universitet med läkarutbildning) reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det nuvarande avtalet sades upp 2009 och ett nytt ska träda i kraft senast . Inför förhandlingarna kommer därför att ta fram ett underlag för hur universitetssjukvården ska kvalitetsutvärderas. Syftet är att universitetssjukvård ska skilja sig från annan sjukvård, genom t.ex. forskning och användning av innovativa lösningar. Utredaren ska lämna ett första underlag . Med detta avstyrker utskottet motionerna 2011/12:C244 yrkande 5, 2011/12:C388 yrkande 2, 2011/12:So409 yrkande 8, 2011/12:So621 yrkande 3, 2011/12:Kr202 yrkande 6, 2011/12:Kr329 yrkande 11, 2011/12:Ub246 yrkande 3, 2011/12:Ub272 yrkande 1, 2011/12:Ub275, 2011/12: Ub282, 2011/12:Ub416, 2011/12:Ub461 yrkandena 11, 13 och 14, 2011/12:Ub471 yrkande 3 och 2011/12:Ub501. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rymdfrågor, bl.a. om insatser för att utveckla svensk satellitsystemskompetens och om en nationell strategi för rymdturism. I den enskilda motionen 2011/12:Ub330 (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga att bevara nyckelkompetens när det gäller rymdsystem i statlig ägo. Den strategiska rymdtekniska nyckelkompetensen bör bevaras i statlig ägo och ej säljas ut. Motionären nämner särskilt Rymdbolagets rymdsystemdivision. I de enskilda motionerna 2011/12:Ub331 och 2011/12:Ub333 (båda M) begärs insatser för att se över och utveckla svensk satellitsystemskompetens. För att säkerställa goda konkurrensmöjligheter och en ledande position inom den spirande rymdturismindustrin behövs enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub323 (FP) en samlad nationell strategi. I den enskilda motionen 2011/12:Ub422 (KD) understryks betydelsen av svensk rymdverksamhet. Den ställning som den svenska rymdverksamheten uppnått hotas om inte man från statligt håll tydligt återknyter till de verktyg som gjort den möjlig, dvs. satsningar på utvecklingsprojekt (t.ex. Steam) och en samverkan mellan rymdforskning och rymdteknik. Utskottet vill inledningsvis framhålla att svensk rymdforskning och rymdverksamhet är mycket värdefull och strategiskt viktig för det moderna kunskaps- och forskningssamhället, bl.a. för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft och inte minst för att möta de stora samhälleliga utmaningarna, t.ex. när det gäller klimat och miljö. Detta motiverar ett starkt statligt engagemang även i fortsättningen. I den senaste forsknings- och innovationspropositionen 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation, som fattat beslut om (bet. 2008/09: UbU4, rskr. 2008/09:160), framhölls bl.a. att svensk rymdforskning och rymdverksamhet bedrivs från flera utgångspunkter. För det första handlar det om att utveckla och tillvarata fördelarna med den avancerade rymdtekniken för att ge svenskt näringsliv goda förutsättningar att konkurrera internationellt, men också om att utnyttja de fördelar som ett nordligt geografiskt läge innebär i rymdsammanhang. För det andra handlar det om att ge svenska forskare möjlighet att utnyttja rymdens särskilda förutsättningar. Det är även genom internationell samverkan som ges möjligheter att bygga upp ny kunskap och kompetens. är det genom strategiska nationella initiativ och insatser som grunden läggs för ett framgångsrikt svenskt deltagande internationellt och svensk konkurrens och attraktionskraft inom rymdområdet stärks. En ny forsknings- och innovationsproposition är planerad att överlämnas till . Eventuella nya överväganden från regeringens sida kommer att presenteras i denna proposition. Utskottet ser inga skäl att föregripa den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Beträffande frågan om att den strategiska rymdkompetensen bör bevaras i statlig ägo och inte säljas ut kan följande nämnas. I näringsutskottets betänkande 2010/11:NU20 behandlades en motion med samma krav. konstaterade att när det gäller frågan om försäljning av Rymdbolagets rymdsystemdivision ligger den inom bolagets och dess styrelses ansvarsområde och är inte en fråga för regeringen. såldes divisionen till det tyska bolaget . Mot bakgrund av detta avstyrks motionerna 2011/12:Ub323, 2011/12:Ub330, 2011/12:Ub331, 2011/12:Ub333 och 2011/12:Ub422. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Forskningspolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8. är och ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är en långsiktig forskningsstrategi som bärs upp av flera skäl. Forskningen främjar det demokratiska samhället genom att stödja tanke- och yttrandefrihet och ett kritiskt ifrågasättande. Forskningen bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling och stärker tillväxten. Forskningen ökar förståelsen och samspelet med människor i andra länder och förbättrar medborgarnas möjligheter att leva ett gott liv. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. I tider av snabb teknisk utveckling, ökad globalisering och omfattande kulturmöten behövs forskning för att söka svaret på nya frågor och utmaningar. Forskningen fyller också en viktig funktion genom att utbilda kompetenta och kreativa människor med djupt specialiserad kunskap som kan höja kompetensen i samhället och arbetslivet. Varje samhälle behöver självständiga forskare som förutsättningslöst analyserar, ifrågasätter och aktivt medverkar i den offentliga debatten. Forskning vidgar tanken och perspektiven. Forskning och utveckling ska stå i människans tjänst för ett solidariskt och rättvist samhälle. ska vara en kunskapsbaserad ekonomi, och vi vill därför investera i kunskap och forskning. Forskningspolitikens inriktning är av största betydelse. Forskningspolitiken måste ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. Framtiden behöver mer av forskning, och kontaktytorna mellan olika forskningsfält och forskningsområden måste öka. Kunskapsutvecklingen måste innehålla fler, inte färre, perspektiv för att rätt kunna tackla både grundforskningens och den tillämpade forskningens utmaningar. En god forskningspolitik ska säkerställa excellens, kvalitet och långsiktighet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Forskningspolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8 samt 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 1. Många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt, och därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade samhällsutvecklingen. Starka discipliner i traditionell mening är en förutsättning för en stärkt tvärvetenskaplighet, men det måste finnas utrymme också i den nyfikenhetsstyrda forskningen att anlägga ett tvärvetenskapligt perspektiv. De statliga forskningsråden bör därför få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forskningscirklar som metod stimulerar det tvärvetenskapliga mötet. Forskningscirklar är en beprövad metod för att bryta barriärerna mellan forskare och praktiker. Forskningscirklar kan med fördel användas för att utveckla och forskningsanknyta verksamhet i exempelvis skolan. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Forskarrörlighet m.m., punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 3. Ett modernt samhälles utveckling förutsätter en ökad kontakt mellan akademi, näringsliv och samhälle. Viktiga erfarenheter av hur forskningsresultat nyttjas i praktiken och insikter om samhällets behov av vetenskaplig kunskap finns utanför lärosätena. Regeringen bör därför återkomma med förslag till hur rörligheten för forskare mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor kan öka. Beslutsunderlag m.m., punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:Ub321 av Per och (båda M). Kunskap behövs inte endast för att styra verksamheten, fatta beslut och implementera dem, utan kunskap behövs också för att bedöma genomslagskraften i politiken, besluten och åtgärderna. Det finns alltid fler än ett perspektiv att ta hänsyn till vid beslutsfattande. Alldeles för ofta får barnperspektivet eller miljöperspektivet stå tillbaka till förmån för ett rent ekonomiskt perspektiv. Om forskningsöversikter och erfarenheter från praktiker oftare hade fått vara en del av beslutsunderlagen hade den rådande politiken på exempelvis justitieområdet, miljöområdet och migrationsområdet sett annorlunda ut. Det finns behov av förstärkta konsekvensanalyser från flera perspektiv, såsom folkhälsa, miljö och barnets rätt. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Forskning i kommuner och regioner m.m., punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 911 samt 2011/12:Ub251 av (FP) och 2011/12:Ub420 av (KD). En kunskapsbaserad samhällsutveckling måste involvera alla delar av den offentliga sektorn, från stat till kommun. De statliga forskningsråden bör genom sina regleringsbrev få ett tydligare uppdrag att lyfta fram samverkan mellan kommuner, regioner och akademi i stödprogram och uppföljningsarbete. Behovet av sådan verksamhet är allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter. En sådan ansats bör vara deltagarorienterad, dvs. att forskning utförs gemensamt och i dialog med verksamhetsföreträdare i kommunerna. Det finns flera goda exempel på det här runt om i landet, exempelvis Forskningsråd, och delvis . En annan metod för att knyta samman den offentliga verksamheten med forskningen och nå såväl kort- som långsiktiga vinster när det gäller närsamhällets utmaningar är kommundoktorander. Fler av kommuner bör stimuleras att erbjuda forskarstudenter att bli kommundoktorander eller erbjuda kommunanställda med akademisk examen att forska på deltid. Regeringen bör återkomma med en plan för hur kommundoktorandsprogrammet kan fortleva och utvecklas. Vidare bör nätverk och partnerskap mellan forskningen och praktiker i samhällsutvecklingen stimuleras. Staten bör ta större ekonomiskt ansvar för FoU-miljöerna men också i större utsträckning säkerställa att välfärdsfrågorna får plats där. Detta kan man göra genom att säkerställa att det finns medel att söka via de statliga forskningsråden. Behovet av ett statligt sektor bör utredas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Strategiska forskningsområden, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 4. Det är viktigt att kraftsamla forskningsresurser där har särskilt goda möjligheter att nå eller befästa en position i absolut världsklass, och inom de områden som har starkast potential att skapa innovationer på kort, medellång och lång sikt. Däremot har regeringen gått för långt i att detaljstyra vilka delområden inom medicin, teknik och klimat som ska omfattas av de strategiska satsningarna. Forskningsfinansiärerna bör få ett betydligt större utrymme för prioriteringar inom de utpekade strategiska huvudområdena. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Fritt tillgängliga forskningsresultat, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 6. För att kunskap ska kunna spridas och fler ska kunna ta del av och bidra till den behöver kunskapen vara tillgänglig. Öppna arkiv är en förutsättning för att det ska fungera så bra som möjligt. Open access betecknar en modell för publicering där forskningspublikationerna är fritt tillgängliga på nätet. Regeringen bör i samverkan med högskolebiblioteken och följa upp de initiativ som tagits för att all offentligt finansierad forskning i ska vara tillgänglig för allmänheten och återkomma till med förslag på en vidare utveckling. Biblioteken har en viktig roll att spela i spridningen och tillgängliggörandet av forskningsresultat. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Forskningens internationalisering, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:Ub210 av och (båda FP) yrkande 2, 2011/12:Ub250 av (S), 2011/12:Ub315 av och (båda S) och 2011/12:Ub421 av (KD). Det internationella samarbetet inom forskning ökar och är av central betydelse. Det bör etableras ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt och att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Regeringen bör också utreda former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Svenskt forskningsutbyte med länder utanför EU måste också intensifieras, bl.a. i syfte att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Hinder för utländska yngre forskare att etablera sig i och fortsätta verka i efter disputation bör motverkas, och utländska doktorander ska ges samma ersättningar och sociala skyddsnät som sina svenska kolleger. Svensk forsknings- och biståndspolitik ska samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Fördelning av resurser till forskning, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ub295 av m.fl. (S), 2011/12:Ub332 av (M), 2011/12:Ub366 av m.fl. (S), 2011/12:Ub379 av m.fl. (S), 2011/12:Ub433 av och (båda FP), 2011/12:Ub443 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub449 av m.fl. (S). Vi vill understryka vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Staten ska stå som garant för en långsiktig forskningsstrategi i . En del av fakultetsanslagen ska tilldelas efter kvalitetskriterier, men det är mycket svårt att överblicka konsekvenserna av den fördelningsmodell som regeringen genomfört. Resursfördelningssystemet får inte medföra oönskade konsekvenser. Det får inte missgynna högskolor och de yngsta universiteten. I samband med framtagandet av nästa forskningsproposition bör kvalitetskriteriernas praktiska tillämpning prövas, som det sker en analys av om kriterierna på ett systematiskt sätt missgynnar vissa typer av lärosäten eller vetenskapsområden. Det är viktigt att det resursfördelningssystem som införs är rättvist, långsiktigt, klart och tydligt och skapar drivkrafter för högre kvalitet i all forskning. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Forskare och utbildning på forskarnivå, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub245 av (S). En god forskningspolitik innefattar en strategisk politik för forskare. Det finns flera skäl till att stärka doktorandernas situation. Det viktigaste är principen om att alla som utför ett arbete har rätt till goda trygghetssystem. Den framtida kvaliteten inom svensk forskning är också beroende av en god rekrytering till forskarutbildningen. Vi vill stärka doktorandernas sociala situation genom att gå vidare med arbetet att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag , och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse om hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Arbetsmarknadskopplingen måste också bli tydligare i forskarutbildningen. Det är även viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Jämställdhet inom högskolan, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 10. Det är ett faktum att kvinnor fortfarande har svårare än män att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Vi är inte främmande för att införa en form av ekonomisk sanktion mot de lärosäten som inte gör tillräckliga ansträngningar för att uppnå de mål för andelen professorer av underrepresenterat kön som staten angivit. En jämställdhetsbonus bör också införas som ska gå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Vidare är genusforskning ett strategiskt viktigt forskningsområde, eftersom de strukturer som är kopplade till kön behöver synliggöras. Jämställdhet måste inom forskningsfinansieringen beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Instruktionerna till de tre forskningsråden (, Fas och Formas) och bör därför ses över i syfte att förstärka deras uppdrag när det gäller jämställdhet. De bör alla främja jämställdhet inom sitt verksamhetsområde, sträva efter en jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens rörande genus- och jämställdhetsforskning, verka för att genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. Forskningsråden och bör ges ett uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över processen för fördelning av medel för excellenssatsningar, satsningar på starka forskningsmiljöer och motsvarande. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med detta. Utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 15. För att ska ha en högkvalitativ förskola, skola och vuxenutbildning krävs att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Staten behöver öka dagens anslag till utbildningsvetenskaplig forskning. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningskonsumenter. Vi anser att behovet av utbildningsvetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning är stort. Därför vill vi att utbildningsvetenskaplig forskning ska utvecklas, både i omfång och i kunskapsöverföringen från forskning till verksamhet. Ska den politiska nivån och myndigheter kunna göra rätt prioriteringar måste problembilden och effektiviteten i olika åtgärder vara dokumenterad och styrkt. Forskningen måste också ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan. En ny organisation för att sammanställa forskningen och en förstärkt organisation för att sprida och se till att forskningsresultaten behövs och är en viktig del i att vända den negativa utvecklingen på skolans område. Fler yrkesverksamma lärare bör också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha såväl en tvärvetenskaplig profil som en disciplinär profil.