bet · GZ01JuU18 · 2012-02-03 00:00:00 — 2011/12:JuU18 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2011/12:38). I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen samt för utvecklingen av den internationella terrorismen och för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism. Utskottet behandlar även en följdmotion samt ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna samt avslår motionerna. I ärendet finns två reservationer (SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2011/12:38 till handlingarna. Ändringar i lagen om särskild utlänningskontroll 2011/12:Ju3 av (SD) yrkandena 14. Reservation 1 (SD) Förvaltningsdomstolarna bör vara beslutande instans i alla säkerhetsärenden 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 33. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), i (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (FP) och (V). Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Parlamentarisk kontroll över regeringens tillämpning av bestämmelserna utövas genom att regeringen lämnar en årlig skrivelse till . I betänkandet behandlas regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2011/12:38). Med anledning av skrivelsen har en motion väckts. Utskottet behandlar i detta sammanhang även ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:38 till handlingarna. I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll (skr. 2011/12:38). Skrivelsen omfattar perioden t.o.m. . Till grund för regeringens redogörelse ligger ett underlag från Säkerhetspolisen (Ju2011/5083/L4). I skrivelsen anger regeringen att den inte fattat något beslut med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll . I skrivelsen redovisar regeringen även sin syn på den internationella terrorismen. har indikationer på attentatsplanering mot mål i observerats, ett självmordsattentat har genomförts och svenska aktörer misstänks för att ha planerat attentat mot mål i . Regeringen anger att antalet allvarliga händelser bryter mot tidigare mönster. Regeringen konstaterar att det sammantagna terrorhotet mot reviderats från lågt till förhöjt, dvs. från två till tre på en femgradig skala. Skrivelsen innehåller även en redogörelse för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Ändringar i lagen om särskild utlänningskontroll och beslutande instans i säkerhetsärenden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen föreskriver, att alla som dömts att utvisas ska registrera sina fingeravtryck, sitt dna och foto i en databas och att förvaltningsdomstolarna ska vara beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). I motion 2011/12:Ju3 (SD) yrkande 1 begärs det att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen föreskriver. I samma motion, yrkande 2, begärs det att utvisningsdömda alltid ska hållas i förvar i Kriminalvårdens regi till dess att utvisning verkställs. Dessutom begär motionären i yrkande 3, samma motion, att alla som dömts att utvisas ska registrera sina fingeravtryck, sitt dna och foto i en databas mot vilken samtliga som söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller annat ska kontrolleras. Om en sökande finns med i denna databas ska personen av- eller utvisas. I samma motion, yrkande 4, begär motionären att huvudregeln ska vara att utvisning ska dömas ut på livstid. I motion 2011/12:Sf241 (V) yrkande 33 begärs det att förvaltningsdomstolarna ska vara beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden. Som skäl anförs såväl den tidigare som den nuvarande regeringens bristfälliga hantering av utvisningsärenden samt att alla asylsökande enligt asylprocedurdirektivet garanteras rätt till domstolsprövning. Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister att från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då dessa personer av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en här i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll (prop. 1990/91:118, bet. 1990/91:JuU20). I motion JuU3 begärs ändringar av lagen. Utskottet anser att bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll är väl avvägda och avstyrker därför samtliga yrkanden i motion JuU3. Vad gäller yrkandet om att förvaltningsdomstolarna ska bli beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden anför utskottet följande. Utskottet lämnade ett yttrande till socialförsäkringsutskottet över regeringens proposition 2009/10:31 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet samt motioner i de delar de berörde utskottets beredningsområde (yttr. 2009/10:JuU2y). I propositionen föreslog regeringen bl.a. att flertalet ärenden med säkerhetsaspekter ska kunna prövas av domstol på motsvarande sätt som andra utlänningsärenden. biföll propositionen och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2009/10:SfU8, rskr. 2009/10:133). Genom lagändringarna skärptes kraven för att någon ska kunna utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll. Säkerhetsärenden ska numera handläggas enligt utlänningslagen (2005:716). Endast särskilt kvalificerade ärenden ska handläggas enligt lagen om särskild utlänningskontroll där regeringen är överinstans. Utskottet anförde i sitt yttrande till socialförsäkringsutskottet att möjligheten för den enskilde att få sin sak prövad av domstol i ärenden som rör myndighetsutövning utgör en grundläggande rättssäkerhetsgaranti i svensk rätt. Utskottet instämde därför i regeringens uppfattning att utgångspunkten måste vara att beslut i säkerhetsärenden i så stor utsträckning som möjligt ska kunna prövas av domstol. Utskottet konstaterade i yttrandet att lagen om särskild utlänningskontroll fram till hade tillämpats av regeringen sedan lagens tillkomst 1991 samt att det stora flertalet av fallen gällde ärenden där omprövning begärts av tidigare meddelade utvisningsbeslut. Regeringens föreslagna ändring innebar att rekvisiten för tillämpningen av lagen skärps, vilket leder till att utrymmet för att utvisa någon med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll begränsas. Med hänsyn till att undantaget från rätten till domstolsprövning enbart gällde en särskild och begränsad kategori av ärenden där säkerhetsaspekten var särskilt kvalificerad, delade utskottet regeringens bedömning att förslaget var förenligt med gemenskapsrätten. Vidare konstaterade utskottet att en parlamentarisk kontroll över regeringens tillämpning av bestämmelserna utövas genom att regeringen lämnar en årlig skrivelse till angående regeringens tillämpning av lagen. I samband med detta avstyrkte utskottet för sin del ett motionsyrkande om att förslaget till lag om ändring i lagen om särskild utlänningskontroll skulle avslås. I den aktuella motionen anfördes att lagen stred mot EG-rätten bl.a. eftersom asylsökande enligt asylprocedurdirektivet har en oinskränkt rätt till domstolsprövning, att det finns länder i EU där säkerhetsärenden handläggs på samma sätt som vanliga asylärenden och att regeringen visat brister i sin hantering av säkerhetsärenden. Utskottet avstyrkte även ett yrkande om att i princip alla ärenden ska avgöras av domstol. Utskottet vidhåller sin ovan angivna uppfattning och anser för sin del att bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll om instansordningen är motiverade och väl avvägda. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Sf241 yrkande 33. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ändringar i lagen om särskild utlänningskontroll, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju3 av (SD) yrkandena 14. Jag ser allvaret i den situation som och befinner sig i och vill därför att en översyn görs av lagen om särskild utlänningskontroll. Denna översyn ska göras i syfte att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen ställer. I lagen om särskild utlänningskontroll finns stöd för att hålla en person som är dömd att utvisas i förvar. Denna regel bör bli skarpare så att den utvisningsdömde som huvudregel alltid hålls i förvar till dess att utvisningen kan verkställas. Detta bör vara den naturliga gången, eftersom personer som döms till utvisning enligt nämnda lag döms för att de anses utgöra en risk för rikets säkerhet eller kan befaras medverka till terroristbrott. Hänsynstagande till att en person är ska tas bort och personen ska alltid hållas i förvar i Kriminalvårdens regi. Vidare bör skrivelsen i lagen som säger att utvisningsbeslutet får inte verkställas ett uppehållstillstånd gäller tas bort, och i stället ska ett eventuellt uppehållstillstånd, tillfälligt eller permanent, upphävas. Ingen omprövning av utvisningsbeslutet ska därmed göras med anledning av att uppehållstillståndet går ut. Undantaget i 24 § som anger att en utlänning ska undgå straff om denne flytt till med anledning av förföljelse ska tas bort. Har utlänningen fått ett utvisningsbeslut ska denne också straffas om han eller hon uppehåller sig i . Vidare bör alla som dömts att utvisas registrera sina fingeravtryck, sitt dna och foto i en databas mot vilken samtliga som söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller annat ska kontrolleras. Återfinns en sökande i denna databas ska personen av- eller utvisas. Detta är viktigt för att förhindra att tidigare utvisningsdömda på nytt försöker komma in i landet genom att t.ex. uppge en annan identitet. Förvaltningsdomstolarna bör vara beslutande instans i alla säkerhetsärenden, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 33. Regeringen föreslog i proposition 2009/10:31 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet att Säkerhetspolisen utan möjlighet till överprövning ska besluta om en asylsökande ska ha rätt till domstolsprövning eller om ärendet ska anses som ett kvalificerat säkerhetsärende och därmed avgöras av regeringen som sista instans. Den föreslagna lagändringen antogs av och trädde i kraft . Säkerhetspolisen har i remissyttrande till samma proposition uppgivit att uppgifter som man får från andra länders säkerhets- och underrättelsetjänster vanligtvis lämnas med förbehållet att den mottagande underrättelsetjänsten inte får lämna uppgiften vidare till nationella myndigheter, vilket innebär att uppgiften inte heller kan lämnas till en domstol. Detta kan förefalla överraskande mot bakgrund av att den internationella jämförelse som gjorts i lagstiftningsärendet gav vid handen att tre av sex granskade länder, nämligen , och , har samma instansordning i säkerhetsärenden och vanliga asylärenden med rätt till domstolsprövning för båda kategorierna. Även den tidigare regeringens samt den nuvarande regeringens handläggning av uppmärksammade säkerhetsärenden visar att det är nödvändigt att rätten till prövning i domstol gäller också i alla säkerhetsärenden. Vidare garanteras alla asylsökande enligt asylprocedurdirektivet ett effektivt rättsmedel inför domstol. Denna rätt saknar undantag och även den vars ärende är klassificerat som ett säkerhetsärende har rätt till domstolsprövning. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om en sådan ändring i lagen om särskild utlänningskontroll att beslutanderätten om utvisning i samtliga s.k. säkerhetsärenden ska ligga hos förvaltningsdomstolarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:38 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll . 2011/12:Ju3 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen föreskriver. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvisningsdömda alltid ska hållas i förvar i Kriminalvårdens regi till dess att utvisning verkställs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla som döms till utvisning ska registrera fingeravtryck, dna och foto i en databas mot vilken samtliga som i söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller annat ska kontrolleras; återfinns en sökande i denna databas ska personen av- eller utvisas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudregeln ska vara att utvisning utdöms på livstid. Motion från allmänna motionstiden 2011/12:Sf241 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i lagen om särskild utlänningskontroll så att förvaltningsdomstolarna blir beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden. Detta är alltså den årliga redogörelsen för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. hade jag en motion i samma ämne.Vi har tidigare sett hur och framfört krav på ett totalt avskaffande av gällande lagstiftning. Detta är oacceptabelt för oss sverigedemokrater som i första hand värnar svenska intressen och de svenska medborgarna.Förutom terrordådet i har annan terroristverksamhet försiggått i medan målen för attackerna befunnit sig i utlandet. Vi sverigedemokrater inser allvaret i den situation som men även befinner sig i och kräver därför en översyn av gällande lag i syfte att utvisning ska vara huvudregel för de personer som uppfyller de krav för utvisning som lagen föreskriver.Jag ska citera skrivelsen:"Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas . ska den beslutande myndigheten . besluta att verkställigheten ska skjutas upp (inhibition) eller bevilja personen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Myndigheten får i ett sådant fall besluta om skyldighet för personen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet. "Vi menar att det inte räcker.I lagen finns redan stöd för att ta en utvisningsdömd person i förvar. Vi menar att den skrivningen bör bli skarpare så att den utvisningsdömde som huvudregel alltid tas i förvar till dess att utvisningen kan verkställas. Detta bör vara den naturliga gången, eftersom personer som döms till utvisning enligt denna lag döms för att de anses utgöra en risk.Den dömde ska alltså inte ha möjlighet att röra sig i samhället utan sitta inlåst till dess att utvisningen kan verkställas. Den utvisningsdömde kan självfallet alltid komma ifrån sin frihetsberövning genom att frivilligt, under bevakning av Kriminalvården, lämna landet.Hänsynstagande till att en person är ska utgå. Förvaring ska alltid ske i Kriminalvårdens regi. Skrivningen i lagen som säger att utvisningsbeslutet inte får verkställas ett uppehållstillstånd gäller ska utgå. I stället ska ett eventuellt uppehållstillstånd, tillfälligt eller permanent, upphävas. Ingen omprövning av utvisningsbeslutet ska därmed göras med anledning av att uppehållstillståndet går ut. Men det är en ganska naturlig följd. Varför ska man ha kvar uppehållstillståndet om man döms till utvisning?Undantaget i § 24 som anger att utlänningen ska undgå straff om denne har flytt till på grund av förföljelse ska också utgå. Har utlänningen fått ett utvisningsbeslut ska denne också straffas om han eller hon uppehåller sig i . Att ge undantag när det finns 244 andra länder att söka sig till är inte rimligt.Alla som döms till utvisning ska dessutom registrera sina fingeravtryck, sitt dna och foto i en databas mot vilken samtliga som i söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller liknande ska kontrolleras. Återfinns en sökande i denna databas ska personen av- eller utvisas. Detta är viktigt för att kunna kontrollera att tidigare utvisningsdömda inte genom annan identitet eller nya försök kommer in i landet. Vidare ska huvudregeln vara att utvisning är på livstid.Dessa förändringar menar vi är viktiga och nödvändiga. Jag yrkar därmed bifall till vår reservation i ärendet. Vi ska debattera den här redogörelsen för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll, som heller inte har använts på ett tag.Vänsterpartiet har en reservation som jag yrkar bifall till där vi tar upp just det här med säkerhetsärenden. Vi vill ha en ändring i lagen om särskild utlänningskontroll så att förvaltningsdomstolarna blir beslutande instans i samtliga säkerhetsärenden.Regeringen föreslog med anledning av genomförandet av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet som antogs av att säkerhetspolisen utan möjlighet till överprövning ska besluta om en asylsökande ska ha rätt till domstolsprövning eller om ärendet ska anses som ett kvalificerat säkerhetsärende och därmed avgöras av regeringen i sista instans.Definitionen av ett kvalificerat säkerhetsärende är att utvisning får ske om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet. Det är som sagt säkerhetspolisen som har fått oinskränkt makt och tolkningsrätt beträffande detta rekvisit.Säkerhetspolisen har i ett remissyttrande uppgett att uppgifter som man erhåller från andra länders säkerhets- och underrättelsetjänster vanligtvis lämnas med förbehållet att mottagande underrättelsetjänst inte får lämna uppgifter vidare till nationella myndigheter. Mot den bakgrunden har internationella jämförelser som gjorts i lagstiftningsärendet gett vid handen att tre av sex granskade länder, nämligen , och , har samma instansordning i säkerhetsärenden och vanliga asylärenden med rätt till domstolsprövning för båda kategorierna.Det finns, som vi tycker, två starka skäl till varför det är nödvändigt att rätten till prövning ska finnas. Den tidigare regeringens samt den nuvarande regeringens handläggande av uppmärksammade säkerhetsärenden tycker vi bevisar att det är nödvändigt att ha en sådan här prövning i domstol och att det ska gälla alla säkerhetsärenden.Eftersom undantaget från rätten till domstolsprövning gäller en begränsad kategori anser regeringen att det är tillåtet med stöd av artikel 64. Flera remissinstanser gör en annan tolkning, och det gör även . Därför bör regeringen återkomma till med förslag om ändring i denna lag. Regeringen har till oss i lämnat en redogörelse som berättar om hur lagen om särskild utlänningskontroll har tillämpats till . Rapporten bygger bland annat på de uppgifter som säkerhetspolisen har lämnat till regeringen.Särskilda lagar om terrorism tillkom första gången i , och lagen vi talar om tillkom 1991. Enkelt uttryckt handlar lagen om möjligheten att utvisa en person "om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott".Det är långa meningar i dag.I skrivelsen finns också en redogörelse för hur läget i världen ser ut när det handlar om terrorism. Där konstateras det att den gränsöverskridande och globala terrorismen har ökat . I har vi blivit direkt berörda på ett sätt som vi inte riktigt har varit tidigare. Vi har varit ganska förskonade från terroristhandlingar. Jag tänker bland annat på självmordsattentatet på . Självklart känner vi också närheten till det fruktansvärda som utspelade sig på Utöya då partikamrater till mig mördades. I har vi en förhöjd beredskap mot hot, tre på en femgradig skala.I rapporten ser vi att har denna lag inte behövt tillämpas mer än 36 gånger och inte alls. Vi socialdemokrater tror främst på förebyggande arbete när det handlar om att motverka terrorism och vill poängtera att i jämlika samhällen där människor upplever sig ha stor frihet att forma sina liv är människor mindre benägna att utföra så drastiska och avskyvärda handlingar som terrorhandlingar är.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag om att lägga skrivelsen till handlingarna. Vi kan inte blunda för verkligheten. Terrorismen finns här i såväl som i vår omvärld. Attentat har skett i . Flera svenskar finns anhållna i andra länder misstänkta för terrorbrott. Vi vet också att svenskar deltar i terrorträning i konfliktområden. Svenskar har också funnits bland offren i terrorattentat i andra delar av världen.Sveriges agerande i kampen mot terrorism är viktigt och bygger på vikten av respekt för internationell rätt och respekt för de mänskliga rättigheterna. Terrorismen är ett globalt hot som kräver ett internationellt samarbete. Jag vill betona att arbetet i kampen mot terrorismen måste och ska alltid utgå från respekten för den fria och öppna staten, och vi ska säkerställa effektiva, proportionerliga, väl anpassade och rättssäkra insatser i kampen mot terrorismen. Vi ska värna den öppna och fria demokratin och dess värden som baseras på rättsstatens princip.Samtidigt är terrorismen ett hot mot den fria, öppna staten. Det innebär att vi måste göra vårt yttersta för att förhindra att terrorattentat sker, planeras eller stöds från . Vi i Alliansen är ytterst tydliga med att man inte ska kunna gömma sig i . Man ska inte kunna samla in pengar för terrorbrott, och ska inte heller användas som bas för rekrytering eller logistiskt stöd.Vi vet som sagt att terrorattentat har skett i , senast för lite . Svenskar har funnits bland offren för terroristattentat i andra delar av världen, och som jag sade är svenskar misstänkta för att ha planerat terrorattentat utomlands.I oktober 2010 ledde detta till att hotnivån avseende terrorism i höjdes från lågt till förhöjt hot. Denna bedömning kvarstår fortfarande.För att förstärka förmåga att upptäcka, bedöma och minska hot från terrorism och våldsbejakande extremism har regeringen gjort ytterligare satsningar på säkerhetspolisen. I budgetpropositionen har säkerhetspolisens anslag ökat med , och beräknas anslaget öka med ytterligare 55 miljoner kronor.Det betänkande som vi har på våra bord handlar om regeringens skrivelse med den årliga redogörelsen för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Det finns två motioner i ärendet.Enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan en utlänning utvisas om det är särskilt påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Lagen ger alltså ett utrymme för att avvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terroristhandlingar.Sedan 1991 har lagen om särskild utlänningskontroll tillämpats . har lagen om särskild utlänningskontroll tillämpats . Under den för skrivelsen aktuella tidsperioden, till och med , har regeringen inte fattat något beslut med stöd av lagen. Man kan därför säga att lagen används på det sätt som vi lagstiftare faktiskt har bestämt, nämligen att den ska användas ytterst restriktivt och när det är påkallat.