bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — I meddelande KOM(2011) 638 om det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer framkommer förvisso flera goda intentioner med budgetstödet, och välkomnar liksom regeringen att generellt budgetstöd utifrån meddelandet ska knytas mer till respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprinciper. I betänkandet om EU:s budgetstöd till utvecklingsländer framkommer dock att bland de 27 AVS-länder där allmänt budgetstöd ingår i planeringen är 12 klassificerade som länder med omfattande korruption enligt det internationella korruptionsindexet , och av de sex latinamerikanska och med program där budgetstöd ingår har fem fått samma klassificering. Därför menar vi att det är av vikt att regeringen i EU verkar för att kraven för budgetstöd, särskilt vad gäller korruption, skärps ytterligare. Vi anser även att EU i lägre grad bör använda sig av biståndsformen budgetstöd och överväga andra former av bistånd, särskilt i länder med hög korruption. En hög grad av korruption i de länder som mottar budgetstöd ökar risken för att pengarna frigörs till kontraproduktiva ändamål och inte kommer de mest behövande människorna till del. Regeringen har påtalat vikten av en regelbunden uppföljning och utvärdering av budgetstödet, vilket kan instämma i, och vi vill dessutom understryka vikten av att regeringen inom EU verkar för en förbättrad återrapportering till medlemsstaterna och deras parlament vad gäller uppföljning, utvärdering och resultat av EU:s biståndsinsatser. är i grunden positiva till samstämmighetspolitiken på det sättet att utvecklingsperspektiv, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter ska finnas med i fler politikområden i EU. Faktum är dock att i och med detta så förstärks Europeiska utrikestjänstens roll. Utrikestjänsten har tidigare riktat kritik mot, utifrån vikten av att värna om de nationella parlamentens roll i medlemsstaternas utrikespolitiska intressen. Samstämmighetspolitiken kan också innebära förändringar som har en påverkan på inrikespolitik, exempelvis vad gäller jordbruks- och handelsfrågor. Vi menar också att det föreligger en risk att samstämmighetspolitiken, tillsammans med EU:s överstatliga byråkrati, bidrar till att hindra de länder som vill driva en skarpare linje vad gäller krav på mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning. Därför menar att regeringen inom EU bör verka för att samstämmighetspolitiken inte inskränker på varje lands rätt till självbestämmande. yrkar för delvis bifall till 2011/12:U17 yrkande 1 vad avser . bör öka sitt stöd till den demokratiska oppositionen i samt ställa sig bakom de krav som finns på en som ska utreda om juntan gjort sig skyldig till brott mot mänskligheten. har positiva förändringar skett i . Exempelvis är Aung fri från sin mångåriga husarrest och politiska fångar har släppts, dock långt ifrån alla. Förhoppningsvis är dessa signaler tecken på en varaktig positiv utveckling. Det är viktigt att noga följa utvecklingen, och omvärlden får inte vara för naiv och brådstörtat lyfta sanktionerna. yrkar för delvis bifall till 2011/12:U245 yrkande 16 vad avser NBG. Nordic Battlegroup (NBG) är en del av EU:s militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt, men genom att delta i NBG anser vi att har frångått kravet på att svenska militära insatser internationellt alltid ska ha FN-mandat. bör därför lämna samtliga åtaganden i NBG. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU som global aktör, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U245 yrkandena 1 och 16 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del, 2011/12:U18 yrkandena 4, 1320, 2225, 30, 31 och 33, 2011/12:U315 yrkandena 58 och 59 samt 2011/12:U335 yrkandena 14. Inom Europeiska unionen pågår en militär upprustning, och är med och bidrar till den. Unionen militariseras och dess säkerhetsstrategi är inriktad på militära lösningar på kriser i världen och unionen siktar på att bli en militär stormakt. Tillsammans med framför allt och Nato är det främst de egna intressena och värderingarna som man försvarar. EU satsar hårt på att bygga upp militära strukturer och resurser. Man anammar alltmer doktrin pre-emptive war, föregripande krig, dvs. att man ska vara beredd att ingripa militärt utomlands innan en kris uppstår. Den nya utrikesförvaltningen, Europeiska utrikestjänsten, sköter numera unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Unionens utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) ska fortsätta att vara mellanstatlig men utrikespolitiken ska bli mer samordnad, vilket betyder att medlemsländerna ska ha en enad röst utåt samt stärka EU:s inflytande på den internationella scenen. Målsättningen är att ge medlemsländerna en så enhetlig och likriktad försvars- och utrikespolitik som möjligt. anser att detta är en utveckling som inte ska vara en del av. Vi värnar om en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik och anser därför att i stället ska avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett ökat nordiskt samarbete är både viktigt och efterfrågat. ställer sig bakom ett utökat nordiskt samarbete på försvarsområdet för effektiviserad resursanvändning och ökad effekt, så länge det inte hotar den nationella beslutanderätten i fråga om den operativa förmågan. militära alliansfrihet får inte påverkas. Det nordiska samarbetet ska inte ersätta svensk förmåga, utan de ska komplettera varandra. har redan tidigare föreslagit att inte ska delta i Nordic Battlegroup (NBG), då insatsstyrkan är en del av EU:s militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt, men genom att delta i NBG anser vi att har frångått kravet på att svenska militära insatser internationellt alltid ska ha FN-mandat. bör därför lämna samtliga åtaganden i NBG. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetet med att förhandla fram de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och ett 70-tal utvecklingsländer i , och fortsatte utan att några avslutade förhandlingar kunde uppnås. Dessa förhandlingar har pågått i snart och avtalen har mött massivt motstånd från både regeringar i syd och folkrörelser. Oron har varit stor för att EPA-avtalen ska slå ut lokalproduktion, öppna upp fler möjligheter för multinationella företag att exploatera naturtillgångar och leda till att många utvecklingsländer förlorar viktiga inkomster. Enligt ska de länder som inte har påbörjat en ratificeringsprocess av EPA-avtalen förlora marknadstillträdet till EU . Fjorton riskerar kraftigt höjda tullar för sin export till EU efter detta datum. Det kommer att kraftigt försvåra arbetet med att bekämpa fattigdom, hunger och bristande jämställdhet mellan män och kvinnor. vill att aktivt verkar för att drar tillbaka sitt ultimatum och att verkar för rättvisa handelsavtal med de berörda utvecklingsländerna. EU och internationellt samarbete, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 13 och 58 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del och 2011/12:U315 yrkande 53. Mot bakgrund av utvecklingen inom EU sedan blev medlem 1995, kan det lätt konstateras att mycket av vad som i praktiken lovades inte har uppfyllts. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever sitt eget liv långt från huvuddelen av medborgarna i medlemsländerna. Detta har inneburit att EU av många medborgare inte uppfattas som deras organisation. I klartext uppfattas EU av många som en organisation som består och leds av politiker vars enda klara besked är kännedom om nästa sammanträde. Under folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle syssla med övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans för påståendet att EU har utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder av detaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernas kompetens är större. menar att nackdelarna med ett svenskt medlemskap kraftigt överväger fördelarna. Vi menar därför att bör tillkännage som sin mening att regeringen ska inleda förhandlingar om ett utträde ur EU. Intill den tid ett sådant utträde kan verkställas menar vi dock att målsättning bör vara att åstadkomma så goda villkor som möjligt i det konkreta politiska arbetet inom unionen. Kommittéförfaranden och delegerade akter Även om man kan se kommittéförfaranden, delegerade akter och genomförandeförordningar som logiska skadeverkningar av Lissabonfördraget, finns det all anledning att på rent demokratiska grunder alltid motsätta sig i vart fall de två sistnämnda. Analogivis kan man jämföra dem med den normgivningsmakt. Orsaken till det svenska systemet är dock att det krävs för att systemet inte ska bli för otympligt och att förvaltningen av riket ska fungera. I finns det dock en tydlig organisation med ansvarsutkrävande för myndigheter, kontrollinstitutioner och möjligheten att genom val byta regering. Allt detta saknas i EU. En svensk medborgare som anser att en myndighet under kommissionen har gjort fel har i praktiken ingen möjlighet att ställa någon till svars eller få gehör för sin kritik. Även genom politisk påtryckning i vårt land på ansvariga ministrar blir ett direkt ansvarsutkrävande omöjligt, då det krävs kvalificerad majoritet i rådet för ett återkallande av en delegerad normgivningsmakt inom EU. När det gäller de nya möjligheterna kan man endast konstatera att ny lagstiftning på EU-området inte får bli något självändamål: kan inte medlemsstaterna komma överens om detaljerna och även de icke-väsentliga delarna bör ingen lagstiftning antas. Kommittéförfarandets egentliga verkan kan starkt ifrågasättas och som kontrollfunktion kan det starkt ifrågasättas. vill att regeringen är ytterst återhållsam med att medge möjligheten att nyttja delegerade akter och genomförandeakter. Vidare vill att regeringen verkar för att kommittéerna ges möjlighet att lägga in ett veto mot en akt, om kommittén inte är enhällig. befarar att medborgarinitiativ kommer att ha begränsad påverkan på det demokratiska inflytandet i EU. Antalet röster är för stort för att medborgare ska kunna ha någon reell möjlighet att påverka. Som jämförelse kan antas att ett namnupprop i med en miljon underskrifter om en sakfråga skulle ha betydande påverkan på regeringens vilja till politiska initiativ. Systemet är dessutom utformat för att ytterligare främja EU-harmonisering, då det krävs en fördelning av undertecknarna på sju medlemsstater. Dessutom ingår i själva definitionen av medborgarinitiativ i förordningen att det ska vara ett förslag för att kunna tillämpa fördraget; föga förvånande är fördraget i sig utformat för att per automatik öka harmoniseringsgraden. anser att regeringen ska verka för att kravet om en miljon stödjare och en fjärdedel av medlemsstaterna slopas samt att medborgarinitiativ ska kunna väckas av det antal personer som anges i bilagan till förordningen i varje enskild medlemsstat. rymdverksamhet bör i första hand koordineras med , som är mellanstatligt, och inte med EU. fungerar bra och det är olämpligt att bryta upp dess struktur. Området öster om , punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 26, 27 och 28, de båda senare i denna del, och avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del och 2011/12:U315 yrkandena 55 och 90. deltar inom ramen för den nordliga dimensionen i ett samarbete (NDEP) som bl.a. syftar till att konstruera vattenreningsverk i . har i flera sammanhang motsatt sig att den typen av stöd ges till , som är ett land som är mer än kapabelt att hantera den typen av investeringar på egen hand. Det är därför mening att det svenska deltagandet i NDEP i den del som rör ska avvecklas. vill framhålla att villkoren för att ingå partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan partnerskapsavtal ingås om bl.a. fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi menar särskilt att om det i förlängningen av denna process ska finnas ett framtida medlemskap i unionen för länderna i öst måste kraven för att ingå partnerskap skärpas, då det med tanke på hur situationen ser ut i dessa länder inte är möjligt eller lämpligt med ett medlemskap i unionen inom en överskådlig framtid. är för samarbete mellan suveräna stater, men när EU går mot att bli en alltmer överstatlig union menar vi att det blir svårt att förenas kring en gemensam politik med stater som skiljer sig mycket från varandra. Vi menar också att nya kandidatländers ekonomiska standard inte ska avvika negativt i alltför hög utsträckning från det befintliga EU-snittet, mätt som BNP per capita. Området söder om , punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del och 2011/12:U315 yrkande 56 och avslår motion 2011/12:U18 yrkandena 27, 28, båda i denna del, och 29. har kampen för demokrati, frihet och mänsklig värdighet böljat över och delar av . Diktatorer har fallit, krig har utkämpats, tusentals människor har förlorat livet och hundratusentals människor har gått ut på gator och torg för att kräva sin rätt. I flera länder har vägen mot demokratiska val inletts och val har hållits. Men omvandlingen från diktatur till demokrati kommer att kantas av många problem och bakslag. Varje land är unikt och måste behandlas på sådant sätt. Situationen i visar exempelvis positiva tecken medan det snarare är motsatsen i . Världens länder bör samarbeta med dem som vinner demokratiska val, oavsett valutgång. Det är kontraproduktivt att å ena sidan förespråka demokrati men å andra sidan inte respektera resultat i demokratiska val. När Hamas vann valet i valde omvärlden att bojkotta den palestinska regeringen, vilket ledde till att stora delar av befolkningen i tyckte att EU och hycklade. Vi socialdemokrater kritiserade tidigt därför både EU och den . Vi menade att demokratiska valresultat ska respekteras även om resultatet blir ett annat än det man önskat. finns en bred medvetenhet om att den förda politiken var ett misstag. Dessvärre är exemplen på kontraproduktiv politik många. och många EU-länder höll länge diktatorer under armarna i utbyte mot stabilitet, olje- och gasleveranser samt hjälp med att stoppa flyktingströmmar. Detta förhållningssätt måste nu en gång för alla läggas på historiens skräphög. Kortsiktiga intressen om stabilitet och ekonomisk får inte överskugga det långsiktiga intresset av att stödja våra värderingar och därmed människors rättmätiga krav på demokrati och mänskliga rättigheter. Om EU i stället varit sina värderingar troget hade man stöttat utveckling och demokrati som leder till hållbar stabilitet. Vi socialdemokrater har kritiserat EU:s hållning gentemot regionen. delar allt fler denna inställning. , Europeiska rådets ordförande, skrev följande i en debattartikel : Vi måste erkänna att vi tidigare inte alltid har levt upp till våra egna värderingar utan i stället prioriterat stabiliteten i regionen och till och med accepterat odemokratiska regimer. EU har antagit nya program och principer för sitt samarbete med regionen efter den arabiska vårens inledning. måste unionen också leva upp till dessa nya åtaganden om mer för mer där stödets storlek avgörs av hur genuint mottagarlandet reformeras. EU:s värderingar måste komma till uttryck i handling. De samarbetsavtal unionen har med länderna i regionen måste bygga på en tydlig koppling till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Dessutom bör stödet till att upprätta rättsstater, bygga demokratiska institutioner och främja fria medier vara mer kraftfullt. Det är det vatten som skiljer européernas välstånd från nordafrikanernas fattigdom, arbetslöshet och brist på framtidshopp. I detta vatten drunknar människor, desperata av fattigdom, när de i undermåliga båtar försöker nå en bättre framtid. drunknade eller försvann 1 500 personer på sin resa över , en siffra som aldrig varit högre sedan UNHCR började räkna 2006. har vi socialdemokrater påtalat de utsiktslösa försöken att genom fler patrullbåtar mer, flygövervakning och högre staket stänga ute dessa människor i deras desperata jakt på en framtid. Den enda långsiktiga lösningen är att EU ändrar sin politik och låter dessa länder få möjlighet till ekonomisk utveckling så att de enorma klyftorna utjämnas. Exportstöd till europeiska jordbruksprodukter hindrar afrikanska bönder att sälja sina produkter. Importrestriktioner och tullavgifter hindrar en handel som skulle kunna vara till ömsesidig nytta för både och norra . Politiska reformer samt ekonomisk och social utveckling är centrala faktorer för att skapa framtidshopp. EU bör därför reformera jordbrukspolitiken och underlätta handel och kontakter mellan människor, exempelvis genom ökat studentutbyte. Området söder om , punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 27, 28, båda i denna del, och 29 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del och 2011/12:U315 yrkande 56. vill framhålla att villkoren för att ingå partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan partnerskapsavtal ingås om bl.a. fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. När det gäller viseringsliberaliseringar menar att även om det i sig kan vara positivt för t.ex. studenter, forskare och affärsmän att få ökade möjligheter till rörlighet ställer partnerskap om ökad rörlighet och viseringsliberaliseringar höga krav på partnerländerna när det gäller att förhindra olaglig migration, kontrollera gränserna effektivt, garantera dokumentsäkerhet och bekämpa organiserad brottslighet såsom människohandel och människosmuggling. Vi ser positivt på att lyfter fram vikten av samarbete i dessa frågor. Utan garanti på att ovanstående krav verkligen kan efterlevas kan vi dock inte ställa oss bakom fler partnerskap för rörlighet samt viseringsliberaliseringar, då det finns en påtaglig risk för att problemen med organiserad brottslighet och olaglig migration och det mänskliga lidande som detta innebär kommer att öka ännu mer. Vidare måste det påpekas att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet, eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. Det är därför av vikt att ytterligare sådana beslut inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. Detta menar borde vara den svenska linje som regeringen ska verka för. Området söder om , punkt 5 motiveringen (V) av (V). Den arabiska våren har omdanat den politiska situationen i och . EU signalerar att man kommer att inleda förhandlingar med en rad av dessa länder kring fördjupade frihandelsavtal som ska vara en vidareutveckling av handelsavtalen inom ramen för de associeringsavtal som redan finns. vill understryka att EU:s associeringsavtal tydligare måste kopplas till krav på att länderna i fråga respekterar de mänskliga rättigheterna. Vi menar att det i grunden är omöjligt att frikoppla frågor om handel och ekonomiskt samarbete från frågor om mänskliga rättigheter. Om EU ska ge länder ekonomiska och handelspolitiska förmåner måste också tydliga motkrav på ökad och förbättrad respekt för mänskliga rättigheter ställas. Så länge förtrycket fortsätter, eller t.o.m hårdnar, är det inte rimligt att EU ger fler ekonomiska och handelspolitiska förmåner. Vi är av den uppfattningen att EU alltför ofta har satt sina egna intressen före befolkningens intressen av ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter. , punkt 6 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del. , och verkar för ett erkännande av . Vi vill understryka vikten av att folkrätten respekteras också i avtal som rör naturresurser som fiske. Detta ska vägleda agerande i EU. Motverka finansiella transaktioner till stöd för bosättningarna på och i östra , punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del. beslutade om en massiv utbyggnad av de folkrättsligt illegala bosättningarna, främst i östra . Denna utbyggnad utgör ett direkt hot mot en tvåstatslösning och måste upphöra. är den självklara huvudstaden i ett fritt . För att markera mot bosättningspolitiken bör föreslå att överväger lämplig EU-lagstiftning för att motverka finansiella transaktioner till stöd för bosättningarna. Finansiellt och ekonomiskt samarbete, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 5, 6, 21, 32, 3437, 39, 48 och 64 samt avslår motion 2011/12:U17 yrkandena 4 och 5. är skeptiska till den fördragsändring som ligger till grund för att ESM (Europeiska stabilitetsmekanismen) ska ersätta EFSM (europeisk finansiell stabiliseringsmekanism) samt EFSF (europeisk finansiell stabiliseringsfacilitet) och därefter fungera som permanent stabilitetsmekanism för . Fördragsändringen berör huvudsakligen EMU-området men relevansen för del bör likväl framhållas. har i enlighet med nuvarande förordning och i enlighet med medlemskap i en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. Till skillnad från exempelvis och har vi inget formellt undantag från detta. Detta kommer som ett resultat av en närmast nonchalant motvilja från regeringen mot en bred diskussion i frågan, trots det kritiska opinionsläget och resultaten från den tidigare folkomröstningen. Regeringens ovilja att förhandla fram ett formellt undantag gör att vi måste förhålla oss till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje steg och att vi därmed också måste ha synpunkter på det som är att betrakta som EMU-områdets angelägenheter. ställer sig starkt negativa till att , i en eventuell framtid som euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. ESM:s kapital är inledningsvis tänkt att uppgå till . Det motsvarar hela svenska statens utgifter . Enligt förslag ska ESM styras av respektive lands finansministrar. Även om beslut huvudsakligen ska tas enhälligt öppnar förslaget upp för beslut genom kvalificerad majoritet under vissa förhållanden. En svensk finansminister kan alltså med enkelhet bli överkörd, emedan röstetalet baseras på respektive lands andel av ESM:s kapital, vilket i sin tur baseras på andelen av befolkningen respektive bruttonationalprodukten.