bet · GZ01KrU5 · 2012-04-02 00:00:00 — 2011/12:KrU5 Spelfrågor I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden om spelfrågor från allmänna motionstiden . Förslagen gäller en reglerad spelmarknad, främjandeförbudet, automatspelslagen, spelberoende, spelverksamhet och serveringstillstånd, glesbygdsföretags möjlighet att erbjuda spel via och samt kommunala lotterier. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns tre reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Kr277 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkandena 3538 och 40. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2011/12:Kr273 av och (båda M). 2011/12:Kr276 av och (båda M). 2011/12:Kr268 av (M) och 2011/12:Kr315 av (M). 2011/12:Kr211 av och (båda S). 2011/12:Kr279 av och (båda M). 2011/12:N249 av och (båda M) yrkande 3. 2011/12:Kr302 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (S), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Utskottet gjorde ett studiebesök hos AB på , . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande en omreglering på spelområdet med hänvisning till att regeringen avser att återkomma till med förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V). m.fl. (S) anser i motion Kr297 att regeringen bör göra en översyn av den svenska spelpolitiken. Motionärerna framhåller att ett antal internetspel bör öppnas för fler aktörer med licenser och att alla aktörer bör få licens om de följer uppställda villkor (yrkande 35). Enligt motionärerna bör bli en aktör bland andra och eventuellt delas upp i två bolag, ett konkurrensutsatt med samma villkor som andra licensinnehavare och ett för spel där bolaget har fortsatt monopol, t.ex. fysiska kasinon (yrkande 36). I samma motion yrkande 37 anför motionärerna att vadhållning på hästar även fortsättningsvis bör förbehållas ATG, då denna konstruktion har en bred uppslutning och gynnar såväl hästnäringen som staten. Motionärerna anser vidare att tillstånd, tillsyn och insatser kring spelproblem bör samordnas i en myndighet, och att de tillstånd som beslutas av regeringen ska lämnas av denna myndighet (yrkande 38). Motionärerna anser vidare att hela spelautomatsfrågan bör ses över i ett brett perspektiv. Bland annat bör man ta upp frågan om spelformen bör tillåtas och hur samhället effektivare kan bekämpa de illegala automaterna. Motionärerna påpekar att de legala spelautomaterna innebär en betydande inkomstkälla för staten och för de krogar som har dem utplacerade, som spelautomaterna är den spelform som skapar mest problem (yrkande 40). och (båda M) anser i motion Kr277 att det behövs konkurrens på den svenska spelmarknaden och att en ramlagstiftning i kombination med tillståndskrav skulle vara en bra modell (yrkande 1). Enligt motionärerna skulle det med denna modell inte finnas något behov av ett statligt spelbolag (yrkande 2). m.fl. (V) framhåller i motion Kr285 att dagens system med ett statligt allmännyttigt spelmonopol bör värnas för idrottsrörelsens skull. Om man skulle tillåta privata bolag på spelmarknaden, skulle enligt motionärerna det ideella föreningslivet försvagas och problemen kring spelberoende växa (yrkande 6). Frågan om en reglerad spelmarknad har behandlats i slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124). utgångspunkt för en framtida spelreglering är att alltjämt ska ha en nationell reglering av spel. Denna reglering bör vara en förbudslagstiftning som bygger på principen att alla lotterier i kräver tillstånd och att alla tillstånd står under offentlig kontroll. Regleringen syftar till att upprätthålla svensk spelpolitik, som har till mål att motverka spelberoende och kriminalitet. Spelregleringen ska enligt förslaget fortfarande bygga på ensamrätter för spel. Utredningen konstaterar bl.a. att den nu gällande spelregleringen är i överensstämmelse med . Detta får till följd att även en reglering byggd på ensamrätter är förenlig med . bedömer att de mest problematiska spelen är spel på värdeautomater, kasinospel och interaktiva internetspel (bl.a. internetpoker och internetbingo). Dessa spel föreslås därför vara förbehållna det statsägda bolaget . föreslår två alternativ för en framtida spelreglering. Det första alternativet innebär att den nuvarande spelregleringen behålls men stramas upp med syfte att motverka spelberoende och brott. För att möta problemet med okontrollerat spelande på utländska webbsidor föreslår utredningen som ett andra alternativ att man öppnar viss tillståndsgivning för nya aktörer. Tillstånden föreslås omfatta vadhållning (oddsspel och tipsspel) med undantag för vadhållning i samband med hästtävlingar. Förslaget innebär att Aktiebolaget inte längre bör bedriva sådan vadhållning som öppnats för nya aktörer. Utredningen föreslår dock att Aktiebolaget och Galopp (ATG) ska ha kvar sin ensamrätt att bedriva vadhållning på hästar. Eftersom förslaget inte medför några rättsliga krav på att förändra det statliga ägandet inom spelområdet har det inte varit aktuellt att bedöma förutsättningarna för att sälja vissa delar av . Båda alternativen innefattar ett förslag till en ny ramlag för lotterier och spel med en klar ansvarsfördelning mellan riksdag, regering och tillsynsmyndighet. Lotteriinspektionen föreslås ändra namn till och ha till uppgift att vara tillsyns- och tillståndsmyndighet för allt tillståndspliktigt lotteri. Detta innebär att regeringens och kommunernas roll som tillståndsmyndigheter samt länsstyrelsernas roll som tillstånds- och tillsynsmyndigheter föreslås upphöra. inledde en granskning av statens roll på spelmarknaden. Det övergripande syftet är att granska regeringens anpassning av nuvarande spelreglering och organisering av det statliga åtagandet så att mål om en sund och säker spelmarknad kan uppfyllas på ett effektivt sätt. Vidare ska det granskas hur regeringen styr och följer upp Svenska Spels verksamhet och hur verkar för en sund och säker spelmarknad. Resultatet av granskningen avser att presentera i en rapport . Regeringen kommer att få yttra sig över rapporten i en skrivelse till . När det gäller motionsyrkandet om spelautomater kan det nämnas att Lotteriinspektionen har getts i uppdrag att göra en översyn av automatspelslagen och att på eget initiativ har påbörjat en analys av hur värdeautomatspel lämpligast bör anordnas för att förebygga och minimera riskerna för problem i samband med spelformen (se nedan under avsnitten om automatspelslagen samt spelverksamhet och serveringstillstånd). Utskottet konstaterar att det förs en levande och konstruktiv diskussion om behovet av en omreglering av spelmarknaden. Bland annat diskuteras såsom i motionerna ett licensförfarande som alternativ till dagens reglering. lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 17) att betänkandet har remitterats, att utredningens förslag nu bereds i och att regeringen avser att återkomma till med förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. Utskottet välkomnar beskedet om att regeringen avser att återkomma till i ärendet och ser dessutom fram emot den beredning som följer på kommande rapport om statens roll på spelmarknaden. Motionerna Kr277 (M) yrkandena 1 och 2, Kr285 (V) yrkande 6 samt Kr297 (S) yrkandena 3538 och yrkande 40 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande främjandeförbudet med hänvisning till att förslag bereds av och att beredningsarbetet bör avvaktas. och (båda M) anser i motion Kr273 att en översyn bör göras av främjandeförbudet i 38 § och 54 § andra stycket lotterilagen (1994:1000). Enligt motionärerna står bestämmelserna i strid med det EU-rättsliga diskrimineringsförbudet och har således spelat ut sin roll. I 38 § lotterilagen (1994:1000) anges att det inte är tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte främja deltagande i ett utom landet anordnat lotteri. I 54 § andra stycket anges att den som olovligen i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser deltagande från , döms till böter eller fängelse . Hovrätten har meddelat en dom mot de två före detta chefredaktörerna och ansvariga utgivarna på och . De hade åtalats för brott mot lotterilagen för att de hade främjat deltagande i lotterier som hade anordnats utomlands genom att låta föra in spelannonser i och . De båda dömdes av tingsrätten till dagsböter och överklagade domarna till hovrätten. Hovrätten lät hämta in ett s.k. förhandsavgörande från . I förhandsavgörandet anförde bl.a. att utgör hinder för lagstiftning som innebär att den som främjar spel och vadslagning som anordnas i en annan medlemsstat kan bli föremål för strängare påföljder än den som främjar otillåtna spel som anordnas i landet. Straffbestämmelsen i lotterilagen tar efter en lagändring endast sikte på den som främjar deltagande i spel som anordnas utomlands och inte längre på den som främjar deltagande i otillåtna spel som anordnas i . Detta innebär att den som främjar sådana spel som anordnas utomlands drabbas av strängare påföljder än den som främjar spel som anordnas i . Enligt hovrätten medför detta att den nuvarande lydelsen av straffbestämmelsen i den svenska lotterilagen strider mot diskrimineringsförbud. Straffbestämmelsen kan av den anledningen inte tillämpas i målet. Hovrätten upphävde därför tingsrättens domar och ogillade åtalen mot de före detta chefredaktörerna. Hovrättens dom är överklagad av Riksåklagaren. har beviljat prövningstillstånd. Som ovan angetts har frågan om en reglerad spelmarknad behandlats i slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124). När det gäller främjandeförbudet anser utredningen att det även fortsättningsvis kommer att finnas ett starkt behov av ett sådant förbud, men föreslår en viss förändring. Bland annat föreslås att den till främjandeförbudet knutna straffbestämmelsen, som återfinns i 54 § andra stycket lotterilagen, utvidgas till att avse alla överträdelser av främjandeförbudet, oavsett om det är ett svenskt eller utländskt lotteri. förslag bereds inom . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motion Kr273 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande avskaffande av automatspelslagen med hänvisning till att Lotteriinspektionen har getts i uppdrag att göra en översyn av lagen. och (båda M) anser i motion Kr276 att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel bör avskaffas. Motionärerna påpekar att Regeringsrätten i en dom har slagit fast att spelverksamhet i internetkaféer faller in under bestämmelserna i automatspelslagen och därmed är tillståndspliktig. Tillståndsplikten leder enligt motionärerna till bl.a. ökad byråkrati och högre kostnader, vilket drabbar framför allt barn i familjer med dålig ekonomi. Lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen) tillämpas på sådana spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. Lagen tillämpas också på uppställning av automater av detta slag i lokaler eller på platser som allmänheten har tillträde till. Till de typer av automater som regleras i automatspelslagen hör flipperspel, skjutare, målspel, tv-spel och liknande spel (prop. 1981/82:203 s. 20). I den dom som nämns i motionen har Regeringsrätten kommit fram till att spelverksamheten i s.k. internetkaféer normalt ska bedömas enligt automatspelslagen (mål nr 3975-06). Lotteriinspektionen har i en redovisning till , med anledning av domen, gjort bedömningen att Lotteriinspektionen därmed blir tillstånds- och tillsynsmyndighet för denna verksamhet, men gjort bedömningen att det är osäkert om avgifter kan tas ut för denna typ av spelverksamhet. Uttryckligt stöd för att ta ut avgifter för tillståndsansökningar saknas enligt Lotteriinspektionen. För att avgifter ska kunna tas ut måste enligt Lotteriinspektionen automatspelsförordningen ändras. Lotteriinspektionen har i regleringsbrevet getts i uppdrag att göra en översyn av automatspelslagen och utreda ett eventuellt behov av författningsändringar till följd av den tekniska utvecklingen och därmed sammanhängande gränsdragningsproblem vad gäller lagens tillämplighet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet välkomnar regeringens uppdrag till Lotteriinspektionen att göra en översyn av automatspelslagen och anser att det med hänsyn till översynen inte finns skäl att tillmötesgå motionärernas yrkande. Motion Kr276 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande en översyn av automatspelslagen med hänvisning till att Lotteriinspektionen har getts i uppdrag att göra en sådan. (M) anser i motion Kr268 att det bör göras en översyn av automatspelslagen. Motionären menar att det finns en rad problem med den nuvarande lagen. Ett problem är att priser inom vissa skicklighetsspel såsom flipper, datorspel i nätverk och bordshockey är förbjudna. Detta förbud ledde enligt motionären till att det blev svårt att genomföra bl.a. i . Ett annat problem som lyfts fram är att nätverkstävlingar är tillståndspliktiga, men att sådana tillstånd av lagtekniska skäl, enligt motionären, inte kan utfärdas av Lotteriinspektionen. Liknande synpunkter förs fram i motion Kr315 av (M). Motionären anser vidare att man bör överväga att förändra regelverket i automatspelslagen mot bakgrund av att de sociala skäl som låg till grund för lagen inte är aktuella och att utbudet för olika typer av spel har förändrats radikalt sedan lagen tillkom. Lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen) tillämpas på sådant spel på spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. Spelautomaterna kräver tillstånd, och frågor om tillstånd prövas av Lotteriinspektionen. Lagen tillämpas på förströelsespel som t.ex. flipperspel. Lotterilagen (1994:1000) tillämpas på lotterier som anordnas för allmänheten där en eller flera deltagare kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan få. Automatspel är att anse som lotteri. För att lotterilagen ska vara tillämplig på ett automatspel krävs att det finns en viss grad av slump i det enskilda fallet. Automatspel som faller in under lagen kräver tillstånd. Motionärerna tar upp som exempel i motionerna. Flipperspel (som inte ger vinst eller endast vinst i form av frispel) faller in under automatspelslagen och kräver tillstånd enligt den lagen. När skulle anordnas med vinster blev automatspelslagen inte tillämplig. Lotterilagen skulle kunna ha varit tillämplig, men tillstånd till spelautomater enligt lotterilagen är enligt 27 § förbehållet spelföretag som ägs av staten (). Tillstånd till kunde därför inte ges. Arrangörerna till valde, enligt inhämtad uppgift från Lotteriinspektionen, att ta bort vinsterna och fick då tillstånd enligt automatspelslagen att anordna . Lotteriinspektionen har i regleringsbrev getts i uppdrag att göra en översyn av automatspelslagen och utreda ett eventuellt behov av författningsändringar till följd av den tekniska utvecklingen och därmed sammanhängande gränsdragningsproblem vad gäller lagens tillämplighet. Redovisningen kan innefatta författningsförslag. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet anser att Lotteriinspektionens pågående översyn av automatspelslagen inte bör föregripas och avstyrker motionerna Kr268 (M) och Kr315 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om spelberoende med hänvisning till att regeringens beredning av betänkande bör avvaktas. och (båda S) anser i motion Kr211 att spelbolagen och andra spelarrangörer som tar in stora pengar på spel borde vara med och finansiera den behandling som spelberoende behöver. Problemen med utländska spelbolag borde enligt motionärerna kunna lösas genom gemensamma regler inom EU. Enligt regleringsbrevet för () för anslås för insatser för att förebygga spelberoende. Av dessa medel ska betalas ut för stöd till och behandling av spelberoende. Dessa sistnämnda medel går till öppenvårdsbehandling för spelberoende vuxna i , och . I bedriver Forum (Forskningscentrum för psykosocial hälsa) på uppdrag av FHI en stödlinje för spelare och anhöriga som finansieras av FHI med . Sju kommuner har för 20112012 fått medel från FHI på sammanlagt för att stimulera utveckling av stöd till och behandling av spelberoende. Medlen har lämnats till kommuner som är intresserade av att starta eller vidareutveckla stöd- eller behandlingsverksamhet inom öppenvården. Ett kriterium för att få medlen var att kommunerna skulle hitta en långsiktig lösning för att hantera behandlingsverksamhet för spelberoende med annan missbruksbehandling. FHI lämnade rapporten självhjälpsprogram för spelberoende Slutrapport. Av rapporten framgår att utvecklingsarbetet har inneburit att en självhjälpsmanual har anpassats till användning via internet och att en webbplats har byggts för användarna. Personligt stöd till användarna har erbjudits via e-post och/eller telefon av KBT-utbildade terapeuter. hade 800 personer genomgått självhjälpsprogrammet med goda behandlingsresultat. Denna verksamhet har upphört, men enligt FHI planerar myndigheten att utveckla ett nytt internetbaserat självhjälpsprogram. I slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124) konstaterade utredningen att frågan om finansiering av åtgärder mot spelberoende genom avgifter på spel har varit uppe i den tidigare (SOU 2006:11 Spel i en föränderlig värld), som inte ansåg att denna modell med avgifter var att föredra. Bland annat framhölls i följande: Det kan tyckas rimligt att den som bedriver en verksamhet som leder till sociala och ekonomiska skadeverkningar också får bära kostnaderna för dessa verkningar. En ordning där en viss andel av spelanordnarnas intäkter avsätts till åtgärder mot spelproblem skulle innebära ett kontinuerligt flöde av medel till nämnda åtgärder. Å andra sidan kan det vara mindre lämpligt att göra sådana resurser beroende av en verksamhet vars intäkter varierar över tiden. Det är staten som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att de resurser som krävs för att motverka och minska skadeeffekter av spelandet anslås. Den svenska budgetprocessen bygger bl.a. på principen att statens medel ska användas för de ändamål som har högst prioritet. Utifrån politiska överväganden fördelas i budgetprocessen anslag till t.ex. i konkurrens med andra utgifter på statsbudgeten. Även om avsevärda belopp tillförs statsbudgeten från spelverksamheten, framför allt från Svenska Spels överskott och genom beskattning av ATG, bör inte en andel av dessa medel automatiskt anslås för åtgärder mot spelproblem. Istället bör det vara politiska överväganden som avgör hur statens medel bäst ska användas utifrån gällande behov. Utredningen ser inga motiv till att här frångå den rådande principen att anslag till olika ändamål finansieras över statsbudgeten. Om man ändå menar att spelverksamheten ska bidra direkt till åtgärder mot spelproblem krävs det först och främst att samtliga spelanordnare beskattas, även de som inte beskattas . Därefter ska skatten specialdestineras till åtgärder mot spelproblem. Utredningen noterar att det varken på alkohol- eller tobaksområdet finns någon motsvarande ordning, vilket är i överensstämmelse med principen att skatter inte ska specialdestineras. Sammanfattningsvis har utredningen inte funnit några skäl som talar för att just på spelområdet förorda en sådan modell och lämnar därför inte något förslag på en annan ordning än den nuvarande. betänkande har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motion Kr211 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om spelverksamhet och serveringstillstånd med hänvisning till att regeringens kommande ställningstagande med anledning av betänkande och Svenska Spels analys inte bör föregripas. I motion Kr279 tar motionärerna och (båda M) upp kopplingen mellan alkoholservering och spelverksamhet. Motionärerna konstaterar att en näringsidkare måste inneha rätt att servera alkohol för att kunna bedriva verksamhet med penningvinster i automatspel. Genom att inte tillåta att sådan verksamhet får ske utanför krogmiljön har regleringen bidragit till att skapa en illegal marknad för automatspel över hela landet. Det är enligt motionärerna inte godtagbart med en reglering som förhindrar butiksägare att erbjuda sådana automatspel på grund av att de inte får servera alkohol. Enligt 27 § lotterilagen (1994:1000) får tillstånd att anordna spel på värdeautomater bara ges till spelföretag som ägs av staten (dvs. Enligt samma lagrum får sådant spel på värdeautomater anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet, om det för rörelsen finns tillstånd enligt alkohollagen (2010:1622). föreslår inte några förändringar i fråga om de förutsättningar som ska vara uppfyllda för att tillstånd ska ges till de nu aktuella automatspelen. har på eget initiativ påbörjat en analys av hur värdeautomatspel lämpligast bör anordnas för att förebygga och minimera riskerna för problem i samband med spelformen. Med stöd av tillgänglig forskning, intressentdialog och omvärldsanalys utreds vilken betydelse spelets utformning, olika spelansvarsverktyg, spelmiljö etc. har för de med spelformen förknippade problemen. Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa Svenska Spels analys och regeringens kommande ställningstagande med anledning av betänkande. Motion Kr279 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och . Utskottet påminner om att och gör stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt. och (båda M) påpekar i motion N249 att många landsbygdshandlare upplever att det är svårt eller omöjligt att bli spelombud, trots att de kostnader som t.ex. har för sin utrustning borde täckas av de avgifter som bolaget får in för bl.a. maskinhyra (yrkande 3). I sin proposition Sammanslagning av och AB Tipstjänst, m.m. (prop. 1995/96:169) angav regeringen som utgångspunkt för sitt förslag att man bör eftersträva en väl utbyggd service i såväl storstad som glesbygd. instämde i uttalandet (bet. 1995/96:FiU14), och beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1995/96:248). Enligt inhämtad uppgift från syftar bolagets arbete med tillsättning och avveckling av ombud till att tillgodose företagets krav på lönsamhet, god tillgänglighet och god geografisk spridning. Varje nyetablering av ombud ska ge en total merintäkt. En affärsmässig bedömning ligger till grund för tillsättningen av ett nytt ombud. Det är därför inte möjligt för att ha ett obegränsat antal ombud. gör också enligt bolaget stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom för att val av ombud ska ske på ett icke diskriminerande sätt. Beträffande spelombud i glesbygd görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att ombuden kan fortsätta sitt ombudskap trots att detta för inte är företagsekonomiskt motiverat. För Aktiebolaget och Galopp (ATG) finns, i en bilaga till ett regeringsbeslut , ett avtal mellan å ena sidan staten och å andra sidan Svensk Transport och , där det anges att ATG ska eftersträva en väl utbyggd service i såväl storstad som glesbygd. ATG har enligt inhämtad uppgift motsvarande kriterier som när det gäller ombudspolicy och lägre ställda krav på spelombud i glesbygd. och är självständiga juridiska personer och sköter sina verksamheter självständigt.