bet · H001UU8 · 2012-11-20 00:00:00 — Den irakiska regeringen beslöt då att sparka ledningen för den största fackföreningen, GFIW, samt tillsätta en kommitté som bl.a. fick till uppgift att bestämma hur fackliga representanter skulle väljas. Kommittén fick även rätten att godkänna nya medlemmar. Kort sagt gjorde man stora inskränkningar i GFIW:s rättigheter. De internationella reaktionerna blev kraftfulla från bl.a. det brittiska förbundet , samt även från . Premiärminister har dessutom fattat rent antifackliga beslut. Förutom det exempel som nämndes ovan förbjöd regeringen alla fackligt aktiva från att delta på kongresser och konferenser utomlands, utom de som uttryckligen fått tillåtelse av regeringen. En av grunderna för facklig verksamhet är den internationella solidariteten, och beslutet var ett tydligt försök att inskränka den. förbjöd den irakiska regeringen all facklig verksamhet inom elindustrin. Myndigheterna fick i uppdrag att stänga alla aktiva fackföreningar inom elsektorn samt att beslagta deras tillgångar. Dessa två exempel visar att den irakiska regeringen menar allvar med att kväsa de irakiska fackföreningarna. Rätten att fritt organisera sig i fackföreningar är något som förbundit sig att upprätthålla: landet har undertecknat konvention nummer 87. De fackliga rättigheterna måste respekteras i den kommande arbetsmarknadslagen. måste som enskild stat, och medlem i FN, kräva att den kommande lagen svarar mot de krav på fackliga rättigheter som konventioner anger samt att processen med framtagandet av lagen påskyndas. Yttrandefriheten och det ökande våldet har haft stora problem med att tillgodose befolkningens behov av grundläggande samhällsservice. Det kan t.ex. handla om elförsörjning och tillgång till rent vatten. Tillsammans med den skyhöga arbetslösheten och skenande korruptionen har detta lett till en mycket explosiv situation. Irakierna är helt enkelt frustrerade och missnöjda med hur landet sköts. Revolterna i och övriga som startade tidigt 2011 utgjorde inspiration för irakierna som under i princip protesterat mot regeringens politik. Protesterna har i allra högsta grad även påverkat irakiska . Demonstrationerna var, precis som i den övriga , till största delen fredliga. Människor utövade sin demokratiska rättighet att få protestera mot den bristfälliga politiken och den hopplöshet man känner. Svaret från regeringen i och regionala regering (KRG) var dock allt annat än fredligt. , då protesterna var som starkast, kommenderades militär och vakter ut för att skingra demonstranterna. har också bevis för att civilklädda motdemonstranter användes för att infiltrera och tysta protesterna. sköts en tonårspojke till döds i staden . De säkerhetsvakter som anlitats av kommunen sköt enligt vittnesmål skarpt, rakt in i folkmassan. upprepades detta i städer som . Enligt Amnesty ska fem personer ha skjutits till döds i . Ingen av dödsskjutningarna under demonstrationerna har lett till någon rättslig påföljd eller ens någon förundersökning. Även i det kurdstyrda norra /irakiska gick folk man ur huse för att demonstrera mot korruption, arbetslöshet och brist på samhällsservice. En del människor är också missnöjda med den politiska allians mellan de två stora partierna KDP och PUK som utgör regeringen i och som man menar förlamar det politiska klimatet och debatten. Precis som i de södra delarna av använde sig polisen och militären av ett grovt övervåld. har sex personer dödats och många fler skadats. Våldet skruvades upp ytterligare . Efter demonstrationerna utlovade al-Maliki förbättringar . När de hundra dagarna närmade sig sitt slut hade väldigt lite skett och nya protester aviserades. Enligt rapporter till Human Rights Watch hade två källor inom försvarsdepartementet avslöjat att regeringen var väldigt känslig för att stora mängder av demonstranter skulle framställa al-Maliki och hans regering i dålig dager. Enligt källan skulle demonstrationerna återigen infiltreras av regeringstrogna och att dessa nu skulle få ett helt annat officiellt stöd. Så blev det också. Irakiska soldater delade bl.a. ut frusna vattenflaskor till de regeringstrogna som, innan de tinat, kunde användas som batonger. De demonstranter som sökte hjälp hos soldaterna blev nonchalerade. Regeringens känslighet för kritik har lett till grova övergrepp mot yttrande- och pressfriheten. Myndigheterna driver ett antal rättsprocesser mot dagstidningar, hotar journalister och gör allt de kan för att hindra NGO:er från att upplysa världen om det som händer i . Regeringen slår brutalt ned protester och fängslar oliktänkande. I stället för att lyssna på folket gör man allt man kan för att kväsa det. har undertecknat internationella konventioner som garanterar yttrande-, press- och mötesfrihet men det är uppenbart att detta bara är vackra ord för den irakiska regeringen. bör i sina bilaterala kontakter med kräva att landet följer de konventioner man skrivit under och att man börjar respektera de grundläggande demokratiska fri- och rättigheterna. Det övervåld som använts av regeringstrogna och militären har lämnat stora öppna sår i det irakiska samhället. Trots de uppenbara övergreppen har inga fall av tortyr, misshandel, sexuella övergrepp eller dödsskjutningar i samband med protesterna genomgått någon tillfredsställande rättslig process. Gärningsmännen har helt enkelt fått gå fria trots att de brutit mot internationell lag, vilket naturligtvis är fullständigt oacceptabelt. bör kräva av den irakiska regeringen att en fullständig och oberoende undersökning görs av de övergrepp som utförs av irakisk polis och säkerhetsstyrkor mot civila i samband med demonstrationerna och att de ansvariga ställs inför rätta. Våldet mot kvinnor och flickor i är utbrett och systematiserat. Kvinnor lever dessutom under hårda ekonomiska villkor och är, som i alla andra konflikthärdar, alltid de som drabbas hårdast av väpnade konflikter och våld. Amnesty och Human Rights Watch ger en samstämmigt negativ bild av läget för kvinnor. Det s.k. hedersrelaterade våldet är vanligt förekommande. En rapport som presenterades av FN visade att av kvinnor mellan ansåg att det ska vara tillåtet för män att slå sina fruar under vissa omständigheter. På landsbygden var siffran ofattbara . Mycket arbete behöver alltså läggas ned på att stärka kvinnors medvetenhet om sina rättigheter. Könsstympning används fortfarande, och en del kvinnor tvingas in i prostitution och trafficking, bl.a. på grund av hårda ekonomiska förhållanden och brist på socialt skyddsnät. En glädjande nyhet är att det regionala parlamentet i norra /irakiska fattade beslut om en ny lag mot våld mot kvinnor. Lagen förbjuder bl.a. könsstympning, tvångsgifte och att tvinga kvinnor in i prostitution. Den har mottagits mycket väl bland kvinnoorganisationer, men som alltid är det viktiga nu att se till att lagen följs så att den inte förblir en skrivbordsprodukt. Regeringen i norra /irakiska behöver nu stöd i tillämpningen av lagen. I den svenska utvecklingsstrategin för nämns kampen för kvinnors rättigheter som ett av målen. Det är självfallet bra. menar dock att både kan och bör delta ännu mer i det arbetet. När nu parlamentet i norra /irakiska antagit en lag mot våld mot kvinnor bör ge allt tillgängligt stöd för att se till att lagen följs. Det kan t.ex. handla om juridisk expertis, representanter för polisväsendet, vårdpersonal samt kvinnojoursrepresentanter som bör göras tillgängliga för regeringen i . bör också sätta tryck på regeringen i för att man ska leva upp till de internationella konventioner om kvinnors rättigheter som man faktiskt skrivit under. Kurdernas situation i , punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U323 av m.fl. (MP) och 2012/13:U314 av m.fl. (MP) samt 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15. Under i stort sett utsattes det kurdiska folket i irakiska för förtryck och grymheter av de olika regimer som följde på varandra i . Tusentals kurdiska byar brändes ned, hundratusentals civila kurder mördades åter hundratusentals deporterades till mellersta och södra , tiotusentals dödades med kemiska stridsmedel och kurdernas legitima demokratiska rättigheter möttes regelmässigt med våld och repression. Först efter fall kunde kurderna behandlas jämbördigt. anordnades den första och dittills enda demokratiska folkomröstningen om att anta en ny och demokratisk konstitution. Då fick hela befolkning med dess olika majoriteter och minoriteter ta ställning till vilket de ville ha framöver: ett centralistiskt eller ett federalt och pluralistiskt. Det senare valdes med en förkrossande majoritet. Därmed tillerkändes irakiska en federativ status, dvs. att befolkningen i irakiska fick bestämma över så mycket som möjligt som kunde beslutas om, bortsett från utrikespolitik, penningpolitik, försvaret av landet samt några andra rikstäckande ansvarsområden. Just detta erkännande av de olika regionernas rätt att bilda en federativ status om befolkningen där så ville banade vägen för att de olika folkgrupperna, och grupperna började ta till dialog, i stället för våld som förr, för att lösa uppkomna meningsskiljaktigheter. Observera att för folkomröstningen var inga av de politiska grupperingarna i , bortsett från kurderna som redan hade ett organiserat samarbete sinsemellan och hade både kraft och vapen, inte så starka. De olika fraktionerna i hade då inte hunnit slå rot och skapa en maktposition. är situationen annorlunda: ett statsbyggande har pågått och en del grupperingar håller på att bli starka i sina regioner. Och som på beställning hör vi nu då och då från den ena gruppen eller företrädaren för den andra att de inte accepterar den kurdiska federativa ordningen. Dessa krafter vill som förr styra allt från centrum. Om dessa grupperingar fortsätter med detta och om de försöker göra handling av sin retorik kan det sluta illa för alla parter i . Just därför är det ytterst viktigt att omvärlden både agerar och reagerar. Agera genom att fortsätta att visa sitt stöd för det irakiska folkets val; reagera genom att visa att man inte accepterar att olika grupperingar ändrar princip och retorik efter vilken maktposition de har för tillfället. Befolkningen i hela har ju genom en folkomröstning antagit en konstitution som garanterar bl.a. att befolkningen i irakiska får välja en federativ status. Detta har därefter noterats och stöds av många aktörer på det internationella planet. Vi anser att det är mycket viktigt att både i sina relationer direkt med och de irakiska företrädarna, samt på de internationella arenorna såsom EU och FN, agerar aktivt för att stödja irakiska federativa status. Kurdernas situation i , punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2011/12:U323 av m.fl. (MP) och 2012/13:U314 av m.fl. (MP). Kurdernas historia i är en historia av förtryck. bedrev en aggressiv arabisering under både med resultatet att tiotusentals kurder tvingades fly sina hem. Under kriget mellan och skruvades förtrycket upp till öppen aggression mot den kurdiska befolkningen. som det kurdiska självstyret i norra /irakiska inneburit ökade möjligheter för kurderna att tala sitt språk, uttrycka sin kultur och delta i beslutsfattande så är regionen precis som resten av landet hårt ansatt av korruption, arbetslöshet och fattigdom. När människor, inspirerade av den arabiska våren, gav sig ut på gatorna i städerna i norra /irakiska för att protestera möttes de av våld och hård repression. Säkerhetsstyrkor utkommenderade av regeringen i misshandlade demonstranterna och de journalister som fanns på plats för att dokumentera händelserna. Det finns även misstankar om att tortyr använts. bör verka för att våldet mot demonstranterna i norra /irakiska till fullo utreds och att de skyldiga ställs inför domstol. När ett stort mått av självstyre nu är uppnått gäller det för det internationella samfundet att säkerställa att norra /irakiska utvecklas till en demokrati som respekterar mänskliga rättigheter. bör som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, agera för demokratisering och att de mänskliga rättigheterna respekteras i regionen. har länge legat i krig med den kurdiska och har ansett kurdisk självständighet som ett hot mot . Relationen mellan och norra /irakiska har dock successivt blivit bättre. Ett stort symboliskt viktigt steg togs då den turkiska premiärministern invigde landets första konsulat i norra /irakiska . År av konflikt och kränkningar av kurdiskt luftrum och territorium verkade äntligen vara över. genomförde PKK ett antal attacker mot en turkisk militärkonvoj. Åtta soldater dödades och ett antal skadades. svarade snabbt med att attackera mål inne i norra /irakiska . De turkiska attackerna dödade tio civila, och Human Rights Watch menar att inte vidtog tillräckliga åtgärder för att garantera att civila inte skulle skadas. som bombade mål med stridsflyg besköt en by i norra /irakiska nära gränsen till . Målet för attackerna, som pågått till och från , var enligt iranska myndigheter rebellgruppen som verkar för kurdisk självständighet i , och som man menar har sina baser i norra /irakiska . Det råder ingen tvekan om att attackerna av både och är ett brott mot den territoriella suveräniteten. Länderna ligger inte i formellt krig med eller självstyret i norra /irakiska , utan attackerna motiveras bara utifrån vaga formuleringar om att bekämpa terrorismen. måste aktivt ta avstånd från dessa attacker och sätta internationell press på och att upphöra med attackerna mot norra /irakiska . Internationell dag mot massförstörelsevapen, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 12. Ett av historiens grövsta massmord skedde i staden . Den irakiska regimen använde kemiska stridsmedel (vx-gas och nervgas) i en hänsynslös attack mot staden. Över 5 000 män, kvinnor och barn miste livet i princip och över 7 000 personer skadades. Massakern har inte bara satt sina spår i kurdernas minne, utan även lämnat fysiska spår: Halabja är än en kontaminerad plats. Vi vill att världen visar sin avsky mot händelserna i Halabja genom att utropa till den internationella dagen mot massförstörelsevapen. Vi vill också att offren för Halabjaattacken ska kompenseras. bör som enskild stat och medlem i FN driva båda dessa krav. Kristnas situation i , punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2010/11:U261 av och (båda FP) yrkande 2 och 2011/12:U326 av m.fl. (SD). Situationen för de kristna i har förvärrats alltmer. Kyrkor verkar vara utpekade mål, och en av de värsta attackerna inträffade då över femtio människor miste livet när en bomb detonerade kring i . Attackerna har sedan fortsatt . De kristna i har drabbats hårt av det sekteristiska våld som spritt sig som en löpeld genom landet sedan den USA-ledda invasionen 2003. Enligt uppgift är det främst islamistiska grupper knutna till som utför dåden som blodiga protester mot närvaro i landet. Som mest bodde ungefär 1,4 miljoner kristna i landet, men den siffran är nu nere på runt 800 000. Det handlar främst om kaldéer, syrisk-ortodoxa och syrisk-katolska grupper som utsatts för hot och terror. Kristna har i allt större utsträckning flytt till norra /irakiska för att söka skydd. En bråkdel av de kristna som flytt har sökt asyl i . Trots att inte kan beskrivas som något annat än ett land som befinner sig i väpnad konflikt har irakiska asylsökande avvisats tillbaka till kriget. Vi kräver ett stopp för alla avvisningar till . Världssamfundet måste uppmärksamma den svåra situationen för de kristna i och agera för att få till stånd ett stopp på förföljelserna och våldet. har en lång historia av att vara ett mångetniskt och mångreligiöst land och det är viktigt att alla irakiska medborgare, oavsett religion eller etnicitet, ges möjlighet att leva kvar i de områden där man bott under generationer. Ansvaret vilar tungt på den irakiska regeringen att garantera alla medborgares säkerhet, men har också ett ansvar att agera mot våldet genom sin fortsatt stora militära närvaro i och genom den roll man spelat i under det gångna decenniet. Kristnas situation i , punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:U261 av och (båda FP) yrkande 2 och 2011/12:U326 av m.fl. (SD) samt 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 11. Det pågår en etnisk rensning mot de kristna i . Kristna i lever i skräck och de utsätts för grymheter som vida överstiger vad vi kan föreställa oss i . Vetskapen om att det rör sig om tvåflodslandets ursprungsbefolkning är väldigt låg i . I medierna omnämns de troende kristna som irakier, trots att de är kaldéer/assyrier/syrianer som tillhör olika kyrkor. Våldet och den etniska rensningen har som mål att få de kristna minoriteterna att antingen dö ut eller fly landet. Särskilt utsatta är unga kristna flickor som tvångskonverteras av islamister och blir tvångsgifta med muslimska män. Följden blir att håller på att rensas religiöst och etniskt från de kristna befolkningsgrupperna. Denna etniska, kulturella och religiösa rensning måste få ett slut. Kristna och muslimska ledare i träffas då och då för att samtala om den svåra säkerhetssituationen i . har situationen blivit svårare. Kristna kyrkor, liksom sunni- och shiamoskéer, förstörs och våld och förföljelse sker . Kyrkoledare som besökt beskrev som ett land med allmän laglöshet där kriminella gäng och extrema grupper härjar fritt. Kyrkoledare och muslimska ledare ber därför om hjälp att skapa fred och säkerhet i , vilket är en förutsättning för ett fungerande liv. Minoritetsgrupperna är i akut behov av säkerhet och trygghet. Det är exempelvis också ett akut behov att återuppbygga en fungerande infrastruktur för att kunna leverera elektricitet och rent vatten till befolkningen. En lösning kan vara att det upprättas en autonom region i som fungerar som för kristna irakier. Att göra insatser i närområdet är den mest effektiva flyktingpolitiken och förhindrar både flyktingkatastrofer och mänskligt lidande. Kristna flyktingar som befinner sig på flykt runtom i världen skulle på så vis få möjlighet att flytta tillbaka till sitt hemland . I har ett hat gentemot kristna, som anses stå på västmakternas sida, inneburit att kristna präster har kidnappats och mördats. Många kristna har flytt och sökt asyl, bl.a. i , och känner en stor oro över att bli avvisade tillbaka till . Kristna som är kvar avstår från att röra sig utomhus av rädsla för att drabbas av kidnappning och våld. , punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 79 och 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 75, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 78 och 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 69. Vi socialdemokrater ser som en viktig aktör i utvecklingen i . Det är av yttersta vikt att slår in på en demokratisk väg. Läget för mänskliga rättigheter i har försämrats sedan presidentvalet . Detta val präglades av anklagelser om valfusk som ledde till omfattande protester. Protesterna slogs ned våldsamt och brutalt, människor fängslades och avrättningar har förekommit. Händelserna kring valet belyser vikten av att tar fler steg emot demokrati. Ett första nödvändigt steg är att politiska kandidater ska få utses fritt utan inblandning av det religiösa väktarrådet. För oss socialdemokrater är det viktigt att fortsätter finna vägar att stödja demokratiska krafter inne i då vi är övertygade om att stabil demokrati byggs från grunden. Vi ser också med största allvar på de omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i , såsom förtryck av kvinnors rättigheter och av homosexuella och avrättningar av minderåriga. Vi socialdemokrater ser, likt övriga världen, med djup oro på tidigare mörkläggning som kan vara ett tecken på att de försöker skaffa sig kärnvapen. EU har infört hårdare sanktioner mot med anledning av oklarheterna kring landets kärntekniska program. Spänningen har stigit, och det finns risk för en ökad konfliktnivå. Även om tekniken ännu inte är fullt utvecklad i landet är ambitionerna i sig ett steg i direkt fel riktning. Det är viktigt att agerar och att ges möjlighet att inspektera anläggningar. , punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 69 samt 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 75, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 78 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 79. är utan tvekan en av vår tids hårdaste diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. har uppmärksammat situationen i . Vi har genom motioner, interpellationer, skriftliga frågor och på demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och hbt-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner). Det är övertygelse att kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt . må vara ett litet land i norra , men det går många band mellan vårt land och , inte minst genom de tusentals iranier som fått en från förtryck i vårt land. En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt ser att kan spela en roll för att ge stöd till de iranier som med stort mod och under hot om förföljelser i och utanför kämpar för ett demokratiskt och fritt . I detta arbete bör utnyttja alla de kontakter vårt land har med , både bilateralt och multilateralt. bör också utnyttja den djupa kunskap och det starka engagemang som finns bland de många invandrade med iranskt ursprung i . politik gentemot måste bygga på de mänskliga rättigheterna och det iranska folkets rätt att i fria och demokratiska val välja sina ledare och i vilken riktning landet ska gå. En sådan politik får inte skymmas av ekonomiska egenintressen. Tyvärr har inte hållning alltid varit konsekvent och trovärdig. avvisas flyktingar som flytt undan regimens förtryck i . Genom de svenska myndigheternas exportfrämjande verksamhet stöds svenska företag som investerar i . Och vid president senaste presidentinstallation, , deltog den svenske ambassadören trots att installationen föregåtts av omfattande folkliga protester som regimen slagit ned med stor brutalitet. anser att , likt flera andra EU-länder, inte borde ha deltagit. ska som enskild stat, såväl som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Presidentvalet och den ökande repressionen hölls det senast presidentval i . Fyra kandidater ställde till en början upp i valet: den sittande presidenten samt , och . När valet var över kom ett snabbt besked om att den sittande presidenten vunnit, men strax därefter kom också häftiga anklagelser om valfusk från främst och hans anhängare. Om valfusk förekom och i så fall i vilken omfattning är fortfarande oklart, däremot vet vi med säkerhet att presidentvalet i aldrig var ett fritt och demokratiskt val. Redan före valdagen hade förbjudit den överväldigande majoriteten av alla kandidater att ens kandidera, t.ex. diskvalificerades samtliga kvinnor som kandiderade redan på förhand. sitter både och samt deras fruar i husarrest.