bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — I skrivelsen anges att regeringens övergripande målsättning har varit och är fortfarande att anslutningen till ska ske och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. I kommittémotion 2011/12:U17 (S) yrkande 13 tas ett gemensamt europeiskt asylsystem upp. Socialdemokraterna vill framhålla vikten av att följs och asylrätten hävdas. EU ska ha en öppen dörr för människor i behov av skydd. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 41 lyfter fram som ett misslyckande när det gäller att upprätthålla ett fullgott gränsskydd. Vidare vill i yrkande 42 att regeringen redovisar hur det som anses som ett misslyckat gränsskydd har drabbat i form av illegala invandrare, organiserad brottslighet, vapen och narkotika. I yrkande 43 argumenterar för att i sin nuvarande form ska avvecklas. I yrkande 44 argumenterar att det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) som är under uppförande på ska läggas ned. I yrkande 45 vill att beslut om visering ska återföras till nationell nivå. I yrkande 46 betonar vikten av att integrationspolitikens utformning helt och hållet beslutas på nationell nivå. I kommittémotion 2011/12:U204 (V) yrkande 5 vill att ska verka för att man inom Europeiska unionen sätter hårdare press på de medlemsländer som diskriminerar sina medborgare på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Sammanfattning av justitieutskottets yttrande erinrar om sitt utlåtande (2011/12:JuU13). Utskottet framhåller bl.a. vikten av att värna om den fria rörligheten i EU och möjligheten att förflytta sig inom EU utan inre gränskontroller. Justitietskottet anser att i princip fungerar väl men att den senaste tidens skeenden har accentuerat behovet av att se till att Schengenområdet på ett effektivt sätt kan hantera de påfrestningar som orsakas av svagheter vid dess yttre gränser eller yttre faktorer bortom dess kontroll. Ett välfungerande Schengensamarbete kräver att medlemsländerna har förtroende för varandras gränskontroller. Därför behövs regler för att kontrollera och säkerställa att tillämpas korrekt. I likhet med regeringen anser utskottet att en stärkt gränskontroll är ett viktigt instrument för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. En av EU:s grundprinciper är fri rörlighet för personer. Avskaffandet av de inre gränskontrollerna måste kompletteras med en välfungerande kontroll vid de yttre gränserna för att undvika att den fria rörligheten utnyttjas av den organiserade brottsligheten. Redan sedan begynnelse har förutsättningen för att avskaffa de inre gränskontrollerna varit kompletterande åtgärder på andra områden. lyfter fram att arbetet med att förbättra och bekämpa organiserad internationell brottslighet är ständigt pågående. anser att prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste även präglas av internationell samverkan. Sammanfattning av socialförsäkringsutskottets yttrande konstaterade i samband med godkännandet av Lissabonfördraget att utgångspunkten i fördraget är att EU ska utarbeta en gemensam politik för asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna som grundar sig på solidaritet mellan medlemsstaterna och som är rättvis mot medborgare i tredjeländer (yttr. 2008/09:SfU2y). I ett yttrande till justitieutskottet över Stockholmsprogrammet (yttr. 2008/09:SfU7y) framhöll socialförsäkringsutskottet bl.a. att rätten att söka asyl är grundläggande och att en EU-gemensam asylpolitik måste garantera var och en tillgång till rättssäkra skyddssystem och grunda sig på solidaritet mellan medlemsstaterna. Enligt socialförsäkringsutskottet kan detta också öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. konstaterar att det finns en bred enighet i om att ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Detta återspeglas också i den gällande svenska asyllagstiftningen, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. förutsätter att kommer att fortsätta att verka för en asyl- och migrationspolitik inom EU som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och som ger ett rimligt skydd för individer med behov av internationellt skydd. , som noterar att det europeiska stödkontoret för asylfrågor är under uppbyggnad och som kommer att fortsätta att följa frågan om kontorets uppgifter, ser inga skäl till att verka för att det läggs ned. redogör i sitt yttrande för arbetet med asyl- och migrationspolitik. Samrådet i nämnden har färgats av händelseutvecklingen i och länder i . Utskottet vill framhålla att kärnan i handlar om det praktiska genomförandet av en av EU:s fyra friheter fri rörlighet för personer. Utskottet anser att i princip fungerar väl och bör fortsätta. Slopandet av gränskontrollen är en viktig fråga för att underlätta medborgarnas rörlighet över gränserna. Utskottet betonar vikten av att säkra och underlätta de flöden som ger globaliseringen dess kraft, men i det ligger också att kunna motverka och kontrollera de flöden som riskerar att underminera våra samhällen, såsom organiserad brottslighet och människohandel. Utskottet konstaterar att arbetet med att förbättra och bekämpa organiserad internationell brottslighet är ständigt pågående. Utskottet ser positivt på kommissionens förslag att det ska införas ett enhetligt förfarande för prövningen av ansökningar om internationellt skydd. Förslag som syftar till att åstadkomma ett effektivt och rättssäkert asylförfarande välkomnas. Utskottet anser att det är viktigt att reglerna är likvärdiga i de olika medlemsstaterna och att samtliga medlemsstater genomför och tillämpar de gemensamma reglerna på avsett sätt. Det är också viktigt att reglerna om asylförfarandet är samstämmiga med övriga rättsakter på asylområdet, främst när det gäller den terminologi som används. Utskottet anser att fokuset för solidaritet inom EU på asylområdet ska vara på praktiskt samarbete och kapacitetsbyggande insatser. Åtgärder som främst är nationella åtaganden ska i första hand genomföras och finansieras nationellt. är gemensam finansiering motiverad i vissa fall för att vidareutveckla och genomföra gemensamma prioriteringar, men det måste ske genom omprioritering inom givna budgetramar och inom befintliga regelverk/åtgärder. Utskottet noterar i sammanhanget att genom försorg har bidragit med ett antal experter till Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO). Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken. ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna och ska agera bilateralt, genom Europeiska unionen (EU) och multilateralt för att de mänskliga rättigheterna ska genomföras och respekteras fullt ut i alla världens länder. Utskottet välkomnar regeringens målsättning att EU ska ansluta sig till . Utskottet anser att fortsatt ska arbeta aktivt, inte minst inom FN, EU, och , för att avkriminalisera sexuella kontakter mellan personer av samma kön och att skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet införs. Utskottet anser att prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste även präglas av internationell samverkan. Europeiska unionen är och ska vara en vakthund för de mänskliga rättigheterna. Det är inte acceptabelt att en individs sexuella läggning eller könsidentitet ska utgöra grunden för någon typ av särbehandling eller diskriminering. Utskottet delar justitieutskottets uppfattning i yttrande 2011/12:JuU7y samt socialförsäkringsutskottets uppfattning i yttrande 2011/12:SfU6y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U17 yrkande 13, 2011/12:U18 yrkandena 4146 och 2011/12:U204 yrkande 5 kan avstyrkas. Sysselsättning och socialpolitik samt hälso- och sjukvård I skrivelsen behandlas frågor om sysselsättning och socialpolitik (s. 153166). I skrivelsen understryker regeringen vikten av att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. har aktivt deltagit i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin inom ramen för den första europeiska terminen. Ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området för sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. I kommittémotion 2011/12:U17 (S) yrkande 2 lyfts patientrörlighetsdirektivet fram. Socialdemokraterna avvisar bl.a. att sjukvården ska vara en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. I yrkande 10 lyfter Socialdemokraterna upp konkurrens med kompetens och inte med låga löner. Bland annat förordas en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 47 anförs att sysselsättningspolitikens utformning helt och hållet ska beslutas på nationell nivå. I yrkande 49 vill avvisa programmet för social förändring och social innovation (PSCI) med hänvisning till bl.a. att förslagen i sak är bristfälliga och att förslagen skulle medföra en alltför stor kostnad för skattebetalare. I yrkande 50 avvisas Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i sin helhet. I yrkande 51 argumenterar för att ska omförhandla utstationeringsdirektivet så att samtliga arbetstagare garanteras avtal, regler och löner enligt de miniminivåer som fastställs i svenska kollektivavtal. I yrkande 52 anser att regeringen bör verka för att frågor om sociala trygghetssystem avförs från EU:s dagordning med hänvisning till den nationella kompetensen. I yrkande 53 menar att arbetet för jämställdhet och arbetet mot diskriminering ska omfatta alla grupper och utan utpekanden av någon särskild grupp. I yrkande 54 anser att arbetet för jämställdhet och mot diskriminering är en nationell angelägenhet. I yrkande 55 ser med oro på en inom EU utökad harmonisering av narkotikalagstiftningen. I yrkande 56 menar att utrymmet för rörlighet för vårdpersonal inom EU är begränsat och att det av denna anledning bl.a. bör utbildas flera för att arbeta inom vården i . I yrkande 59 föreslås att regeringen verkar för att sammanhållningspolitikens roll inom EU reformeras och i förlängningen fasas ut. I kommittémotion 2011/12:U207 (V) yrkande 9 vill att regeringen inom EU bör driva att en femte frihet rätten för fackföreningar att verka över gränserna tillkommer inom EU:s inre marknad. anser att de fyra friheterna inom EU:s inre marknad, dvs. fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital, inte räcker för att åstadkomma rättvisa villkor för löntagarna i . bör därför inom EU driva att en femte frihet tillkommer, dvs. rätten för fackföreningar att verka över gränserna. I kommittémotion 2011/12:A275 (V) yrkande 2 vill att i samband med nästa fördragsändring kräver juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. Sammanfattning av socialutskottets yttrande konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra patientrörlighetsdirektivet och att en departementspromemoria, Patientrörlighet i EU förslag till ny lag (Ds 2012:6), är föremål för remiss med sluttid . I avvaktan på regeringens fortsatta beredning anser socialutskottet att inte bör ta något initiativ. redogör i sitt yttrande för sitt arbete med sysselsättnings- och konkurrensfrågor. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området för sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Medlemsstaternas samarbete bygger på att medlemsstaterna själva ansvarar för utformningen av sin nationella politik och att man för diskussioner på EU-nivå för att lära av varandra. Utskottet fäster stor vikt vid att EU-samarbetet på sysselsättningsområdet sker med respekt för medlemsstaternas olika utgångspunkter och nationell praxis på arbetsmarknaden. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet bör ligga hos medlemsstaterna. Det är av vikt att den i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling i överstatlig riktning på arbetsmarknadsområdet. konstaterar att detta i synnerhet gäller värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters självständighet och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. Utskottets utgångspunkt är att inriktningen på europeiska insatser och instrument ska styras av principen om ett europeiskt mervärde, och de europeiska åtgärderna ska ses som ett komplement till medlemsstaternas egna insatser på sysselsättningsområdet. Europeiska instrument ska vara kostnadseffektiva och resultatorienterade i enlighet med målen för 2020. Mot denna bakgrund kan regeringen inom ramen för en restriktiv budget välkomna programdelarna Progress (syftar dels till att säkerställa en effektiv tillämpning av lagstiftning, dels till att underlätta policysamordning genom att generera fakta och bidra till ömsesidigt lärande mellan medlemsstaterna) och Eures (syftar bl.a. till att göra arbetsmarknaden öppnare genom att göra lediga platser tillgängliga via Eures webbportal för rörlighet i arbetslivet) som delar av det nya integrerade programmet för social förändring och innovation (PSCI). Utskottet, liksom regeringen, ställer sig dock frågande till det europeiska mervärdet av den programdel som rör mikrofinansiering och socialt entreprenörskap. Utskottet delar regeringens övergripande uppfattning om att Europeiska globaliseringsfonden inte borde förlängas i nästa fleråriga budgetram, eftersom fonden saknar ett europeiskt mervärde. Om fonden ska förlängas i nästa fleråriga budgetram bör fonden ha ett restriktivt regelverk, och en eventuell framtida fond bör fokusera på kärnuppgiften, dvs. att bidra till en anpassning till globaliseringens effekter. Utskottet anser att det är av särskild vikt att identifiera och fånga upp den grupp unga som riskerar att permanent utestängas från arbetsmarknaden. Utskottet vill därför betona vikten av bra utbildningssystem i , utbildningssystem som stimulerar även svagare elever att fullfölja sin skolgång och som genom exempelvis lärlingssystem och möjligheter till praktik underlättar övergången mellan skola och arbetsliv. bör enligt utskottets mening bejaka en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Utskottet kan konstatera att farhågorna om en massiv social dumpning och s.k. social turism i samband med visade sig vara ogrundade. Inte minst med tanke på den åldrande befolkningen kommer länder att behöva förlita sig på att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Steg som tas för att underlätta den fria rörligheten för arbetskraften är därför välkomna. Det är enligt utskottets mening positivt att kommissionen prioriterar initiativ som stärker den inre marknaden och ett ökat forskningsutbyte och underlättar arbetssökande i andra medlemsländer. Utskottet noterar kommissionens meddelande om den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet (KOM(2012) 153) som bl.a. anger att i en globaliserad ekonomi är arbetskraftens rörlighet inom EU och mellan EU och resten av världen både en nödvändighet och en växande realitet. Samordningen av social trygghet anses vara ett system med regler som syftar till att underlätta sådan rörlighet. Meddelandet föreslår bl.a. en utveckling av en gemensam EU-metod för samordning av social trygghet med tredjeländer. Utskottet konstaterar att det i EU:s medlemsstater finns många olika arbetsmarknadsmodeller och olika syn på den rimliga balansen mellan den fria rörligheten för tjänster och arbetstagares rättigheter. Mot denna bakgrund vill utskottet erinra om yttrande 2011/12:AU3y som angav att det därför inte finns någon anledning att ifrågasätta den uppfattning som tidigare framförts till utskottet av regeringsföreträdare, dvs. att en omförhandling av direktivet om utstationering av arbetstagare skulle kunna leda till ett resultat som inte vore en förbättring ur svensk synvinkel. Utskottet vill erinra om betänkande 2011/12:NU2 i vilket det anges att sammanhållningspolitiken behöver reformeras vad gäller inriktning och omfattning och att resurserna ska fokuseras på de delar av unionen som har störst behov. välkomnar en förstärkt strategisk inriktning som främjar ökad sektorssamordning och vill se en koncentration på ett fåtal prioriteringar i linje med målen för 2020. Utskottet ger stöd till regeringen att fortsätta att arbeta aktivt med att integrera jämställdhet i 2020-strategin och särskilt i riktlinjer som rör sysselsättning. EU:s arbete mot diskriminering syftar till att säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Utskottet konstaterar att folkhälsa respektive hälso- och sjukvård huvudsakligen är områden där det finns nationell kompetens. Utskottet delar socialutskottets uppfattning i yttrande i 2011/12:SoU3y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U17 yrkandena 2 och 10, 2011/12:U18 yrkandena 47, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56 och 59, 2011/12:U207 yrkande 9 och 2011/12:A275 yrkande 2 kan avstyrkas. I skrivelsen redogör regeringen för jordbruksfrågor (s. 205208) och för fiskepolitiken (s. 213215). EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är ett fullständigt harmoniserat politikområde. GJP består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsordningen) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har diskussionen om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken efter 2013 fortsatt. Regeringen har drivit frågor om ökad marknadsorientering och förenklingar. Jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar för att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. I kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 19 föreslås att EU:s jordbrukssubventioner avskaffas. De resurser som därmed frigörs borde i stället användas till utvecklad välfärd, förbättrad miljö, landsbygdsutveckling och till att stärka konkurrenskraft. I kommittémotion 2011/12:U17 (S) yrkande 11 tas frågor upp som rör jordbruk, livsmedel och fiske. Socialdemokraterna menar bl.a. att jordbrukssubventioner och marknadsinterventioner bör avskaffas, att ett medlemsland under vissa förutsättningar ska kunna säga nej till genmodifierade produkter och att överförbara fiskenyttjanderättigheter inte är rätt lösning för att uppnå hållbart nyttjande av fiskeresurser. I kommittémotion 2011/12:U19 (MP) yrkande 4 anser att EU:s jordbrukspolitik är omodern. Direktstöd ska fasas ut och stöd ska i princip enbart betalas ut för miljönytta. Vidare anser i yrkande 5 att bör bevaka att EU:s exportsubventioner avskaffas till 2013 i enlighet med tidigare beslut. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 57 hävdar att EU:s handelspolitik leder till att inte kommer att ha kvar gränsskyddet mot import av djur med multiresistenta bakterier och en rad andra sjukdomar. motsätter sig en sådan utveckling. I yrkande 63 anförs att ska verka för att alla EU:s fiskepartnerskapsavtal som inte handlar om byte av kvoter ska avvecklas. Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet refererar till och stöder i sitt yttrande regeringens faktapromemoria 2011/12:FPM30 som bl.a. anger att det krävs fortsatta kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som leder till väsentligt lägre utgifter och ökad marknadsorientering. Utskottet ansluter sig vidare till den uppfattning regeringen redovisat i sin faktapromemoria om att landsbygdsprogrammet ska få ett ökat fokus på sund djurhållning (2011/12:FPM30). När det gäller frågan om djurhälsa och användningen av antibiotika har utskottet tidigare anfört (bet. 2009/10:MJU12, bet. 2010/11:MJU20) att det i råder enighet om att en överdriven antibiotikaanvändning till djur ska motverkas. Utskottet konstaterar att i förslaget till och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2011) 425) åläggs medlemsstaterna att införa ett nationellt system för överförbara fiskerättigheter för alla fartyg med undantag för fartyg med passiva redskap . Regeringen har i faktapromemoria 2011/12:FPM43 anfört att medlemsstaterna bör ges möjlighet att själva utforma överlåtbara fiskenyttjanderätter (transferable fishing concessions, TFC). För att de överförbara fiskenyttjanderätterna ska ha önskad effekt på kapacitetsutvecklingen bör huvuddelen av flottan omfattas, och regeringen anser att en uppdelning i en andel av den nationella kvoten ska ingå i överförbara fiskerättighetssystem, i stället för den nu föreslagna tolvmetersgränsen. Regeringen anser också att giltighetstiden för de överförbara fiskenyttjanderätterna kan ifrågasättas och att , i stället för de som föreslås av kommissionen, bör gälla. Dessutom anser regeringen att medlemsstaterna bör ges möjlighet att själva bestämma hur stor andel av den kvot som går till fiskare som ska kunna reserveras för att t.ex. främja vissa regioner, eller för selektiva fiskemetoder, nyrekrytering m.m. Om inte denna möjlighet ges anser regeringen att andelen bör höjas till från de som föreslås. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i denna fråga. Utskottet har behandlat frågan om genetiskt modifierade organismer (bet. 2011/12:MJU11). Utskottet anförde att frågan om regelverket om dessa grödor har behandlats av utskottet vid en överläggning med regeringen . Från svenskt håll gällde generellt att man ville åstadkomma lösningar som säkrar miljön och hälsan och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och för WTO. Kärnan i regelverket om genetiskt modifierade organismer, nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av genetiskt modifierade organismer, skulle även i fortsättningen vara grunden för godkännande av dessa grödor inom EU. konstaterar att översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken och reformen av den gemensamma fiskeripolitiken har stått i fortsatt fokus under flera samråd inför möten i jordbruks- och fiskerådet. På fiskeområdet har en majoritet av nämndens ledamöter inte ställt sig bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt om flera av EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer, vilket har inneburit att regeringen inte har stöttat fyra beslut i ministerrådet på fiskeområdet. Som grund för att rösta emot avtalen har majoriteten i nämnden bl.a. påtalat bristande skydd för mänskliga rättigheter i de avtalsslutande tredjeländerna och bristande utvärdering av avtalens miljömässiga och socioekonomiska konsekvenser samt bristande kostnadseffektivitet.