bet · H001AU5 · 2012-11-14 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med ett förslag på en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning och att detta även tydliggörs i lagen om uthyrning av arbetstagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en bestämmelse om likabehandling av uthyrda arbetstagare i förhållande till kundföretagets anställda bör införas även för uthyrda arbetstagare som är anställda vid bemanningsföretag i länder utanför EU/EES. begär att regeringen utfärdar tilläggsdirektiv till den parlamentariska utredningen om utstationering på den svenska arbetsmarknaden i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utstationeringslagen bör ändras så att likabehandlingsprincipen gäller fullt ut för utstationerade uthyrda arbetstagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra ett tillägg i utstationeringslagen om att utstationerande företag ska registrera sin närvaro och ha en förhandlingsbehörig företrädare i . 2012/13:A5 av (SD): avslår regeringens förslag till lag om uthyrning av arbetstagare i de delar det avser 3 §. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likabehandling i fråga om lön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stridsåtgärder mot kundföretag. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi210 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , inför den stundande ändringen i EU:s fördragstext, förhandlar fram ett socialt protokoll. 2011/12:A205 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd om att det inte är tillåtet att anlita inhyrda från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet att hyra in arbetstagare för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen, i syfte att garantera anställda i uthyrningsföretag likabehandling, bör återkomma med ett förslag till en lag om uthyrning av arbetstagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i utstationeringslagen så att det tydligt framgår att utstationerade uthyrda arbetstagare ska ha minst samma lön och villkor som de skulle ha haft om de varit anställda direkt i kundföretaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utstationerande företag ska registrera sin närvaro och ha en förhandlingsbehörig företrädare i . 2011/12:A212 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddet för inhyrd arbetskraft inom transportsektorn. 2011/12:A231 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsöverskridande arbetskraft. 2011/12:A235 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god arbetsmarknadspolitik i tider av ökad globalisering. 2011/12:A275 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå. 2011/12:A283 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om LAS. 2011/12:A293 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. 2011/12:A320 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare inte ska kunna använda sig av bemanningsföretag för att kringgå reglerna för anställningstrygghet och turordningsreglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återanställningsrätten vid uppsägning till följd av arbetsbrist. 2011/12:A335 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka det fackliga inflytandet vid anlitande av bemanningsföretag. 2011/12:A369 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn, på både nationell och europeisk nivå, av den lagstiftning som reglerar situationen för utstationerade arbetstagare. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Sf207 av m.fl. (V): begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppdrag att föreslå lösningar som innebär att kan leva upp till sina internationella åtaganden i fråga om grundläggande fackliga rättigheter som den svenska kollektivavtalsmodellen stärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal gäller inom unionen och inte får underordnas ekonomiska intressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör kräva juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. 2012/13:A201 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv i en riktning som innebär att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden. begär att regeringen återkommer med en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd om att det inte är tillåtet att anlita inhyrda från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet med inhyrning av arbetstagare för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i utstationeringslagen så att det tydligt framgår att utstationerade uthyrda arbetstagare ska ha minst samma lön och villkor som de skulle ha haft om de varit anställda direkt i kundföretaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utstationerande företag ska registrera sin närvaro och ha en förhandlingsbehörig företrädare i . 2012/13:A208 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag. 2012/13:A229 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen avseende ett förbud mot att säga upp fast anställd personal och ersätta den med personal från bemanningsföretag. 2012/13:A261 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om LAS. 2012/13:A310 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändring i lagen om anställningsskydd. 2012/13:A314 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag och entreprenadföretag i samma koncern. 2012/13:A317 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. 2012/13:A343 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsöverskridande arbetskraft. 2012/13:A392 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett socialt protokoll i EU. offentliga kunskapsseminarium om EU:s utstationeringspaket Utskottets ordförande (M) hälsar välkommen i , presentation av förslagen i EU:s utstationeringspaket , chef för avdelningen för politisk Arbetsmarknadens parter, kommentarer till utstationeringspaketet från rättsliga utgångspunkter , senior juridisk rådgivare, Rättslig analys och kommentarer , professor i civilrätt, särskilt arbetsrätt, , information om myndighetens roll vid utstationering och om iakttagelser enligt rapporten om det fortsatta arbetet med utländska företag och arbetstagare (rapport 2012:5). Frågor från utskottets ledamöter till de medverkande Utskottets vice ordförande (S) avslutar seminariet Ordförande under seminariet var (M). Ordföranden: Jag vill hälsa er alla, särskilt våra tv-tittare, varmt välkomna till arbetsmarknadsutskottets offentliga kunskapsseminarium om EU:s utstationeringspaket. Detta är frågor som är mycket aktuella. har också haft en överläggning med regeringen i denna fråga. Frågor kring detta handlar mycket om balansen, om rörligheten för människor, om möjligheten att bevara de olika arbetsmarknadsmodellerna. Det är frågor som har varit aktuella i under ett flertal år, och jag tror också att det är frågor som kommer att vara aktuella även framöver. Jag ska ge en liten kort bakgrund till EU:s utstationeringspaket. Det var ordförande som föreslog för den förre kommissionären att man skulle inleda en översyn av utstationeringspaketet. presenterade kommissionen det så kallade utstationeringspaketet. Sedan har regeringen haft överläggningar med i frågan, som jag nämnde tidigare. har också, ska jag nämna i sammanhanget, haft en subsidiaritetsprövning. Den hade vi i arbetsmarknadsutskottet , och vi ansåg då att det var i strid med subsidiaritetsprincipen när det gällde en del av förslaget i utstationeringspaketet. Det blev också beslut , då man valde att avge ett motiverat yttrande till kommissionen. Det har också ett flertal andra parlament valt att göra, och utifrån den nya ordningen med Lissabonfördraget har man delat ut ett så kallat gult kort. Det gör att kommissionen nu kommer att välja antingen att ligga kvar med förslaget och motivera det, att förändra det eller att dra tillbaka det. Det får vi återkomma till. Sammanfattningsvis är detta frågor som man verkligen behöver mer kunskap kring. För oss i arbetsmarknadsutskottet är det oerhört angeläget att försöka lyssna till de absolut bästa på området. Det gör att vi är fantastiskt glada över det program som vi har på detta kunskapsseminarium. Vi har glädjande nog fått hit , chef för avdelningen för politisk rapportering i i , , arbetsrättsjurist på , från TCO och från LO. Sedan gör vi en rättslig analys och ger kommentarer, och där har vi , professor i civilrätt. Vi har också generaldirektören för här och även chefsjuristen . Sedan kommer det att bli möjlighet för utskottet att ställa frågor, framför allt riktade till dem som har hållit tal. Återigen varmt välkomna till detta kunskapsseminarium! Jag lämnar ordet till . , i : Jag vill tacka arbetsmarknadsutskottet för att ha ordnat detta kunskapsseminarium om EU:s utstationeringspaket och för att ha inbjudit att delta här . Som ordföranden just sade representerar jag representation i som har till huvuduppgift att fungera som en länk mellan och . Det är därför vi med glädje gärna deltar i denna typ av möten som utskottet har ordnat . Utstationeringspaketet består, som bekant, av två lagförslag på arbetsrättens område som presenterade , som sades här. Båda dessa förslag syftar till att stärka förtroendet för den inre marknaden och därmed bidra till att öka tillväxten i och EU:s medlemsländer. Lagom till att EU:s inre marknad fyller ska EU genomföra närmare 50 olika reformer för att förbättra den europeiska ekonomin och därmed skapa nya arbetstillfällen. Det initiativ som vi har lagt består alltså av två viktiga kluster av sammanlänkade frågor och problem. Det första problemet avser tillämpningen av förordningen och genomförandet av ett direktiv, 96/71/EG, om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, det vi brukar kalla utstationeringsdirektivet. Fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet, hör till de grundläggande principerna i EU, och denna frihet jämte friheten att tillhandahålla tjänster är fastlagd i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det är viktigt att hålla isär de här två friheterna. Att alla EU-medborgare har rätt att flytta till en annan medlemsstat för att bo där och arbeta är en sak, och att de inte ska utsättas för någon diskriminering. Däremot betyder friheten att tillhandahålla tjänster att företag har rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat, och de får i detta syfte tillfälligt sända ut, det vill säga utstationera, sina anställda till den andra medlemsstaten. Det är alltså den typen av arbetstagare som omfattas av utstationeringsdirektivet. Tillfällig stationering av arbetstagare i ett av EU-länderna innebär, som vi ser det, en win-win-situation för arbetsmarknadens parter. Cirka 1 miljon arbetstagare utstationeras till olika medlemsländer. , och är de länder som framför allt stationerar och tar emot tillfällig arbetskraft. bör man påpeka att det är svårt att få statistik, men de siffror som jag grundar mig på bygger på en insamling som kommissionens generaldirektorat för sysselsättning tog fram 20052009. En annan slutsats som man kan dra av statistiken är att inte tillhör de medlemsstater som utstationerar eller tar emot ett stort antal arbetstagare. skickar svenska företagare ca 5 000 arbetstagare utomlands, och man tar emot ca 20 000 stationerade arbetstagare från andra länder. Det är framför allt från , , , , , och . Sedan antagandet av utstationeringsdirektivet har ett antal tillämpningsproblem konstaterats. Av undersökningar framgår att de grundläggande rättigheterna för utstationerade arbetstagare, som utbetalning av lön och rätt till semester, ofta inte respekteras. Det gäller särskilt i byggnadsbranschen. Ett annat problemområde är kopplat till den debatt som uppstått till följd av viktiga domar som har meddelat. Domen i Lavalmålet har ju fått rätt mycket uppmärksamhet, inte bara i utan i alla EU:s medlemsländer. Det finns andra uppmärksammade mål, till exempel , som säkert är bekant för utskottet. Vissa kritiker menar att dessa domar gett ekonomiska friheter, till exempel friheten att tillhandahålla tjänster, företräde framför de grundläggande sociala rättigheterna. Domarna har därför betraktats som exempel på brister i den sociala dimensionen på den inre marknaden. Detta har lett till att fackliga organisationer och vissa grupper i har begärt att lagstiftningen ska ändras så att domstolen inte kan fatta beslut som strider mot vad dessa organisationer betraktar som arbetstagarnas intressen. är det viktigt att påpeka att andra grupper däremot, som till exempel arbetsgivarförbundet , är positiva till de förtydliganden som gjorts i domstolens domar. har jag pekat på två viktiga problemområden, och hur har då kommissionen föreslagit att vi ska tackla dessa frågor? För det första är det genom tillämpningsdirektivet, som ska klargöra, säkerställa och förbättra den praktiska tillämpningen och genomförandet av utstationeringsdirektivet . För det andra är det genom en förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster. I stället för det här ganska långa namnet brukar vi tala om , och som ordföranden sade är det efter den tidigare EU-kommissionären , sedermera premiärminister, som också tagit upp de här frågorna i en särskild rapport rörande den inre marknaden. Syftet är att klarlägga hur de grundläggande sociala rättigheterna ska tillgodoses, särskilt när det gäller strejkrätten sida vid sida med etableringsrätten och rätten att tillhandahålla tjänster. Innan jag går in mer i detalj på de här frågorna är det viktigt att påpeka att den sociala dimensionen också har stärkts genom Lissabonfördragets ikraftträdande. Det stadgas i artikel 3.3 bland annat att EU vid genomförandet av sin politik ska beakta de krav som är förknippade med främjande av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott skydd och kampen mot social utestängning. Den sociala dimensionen är alltså en väldigt viktig del av den inre marknaden, eftersom denna inte kan fungera utan en tydlig sådan dimension. Jag ska berätta lite i korthet om , men jag tänkte inte uppehålla mig så länge vid den på grund av den utveckling som ordföranden redogjorde för. Det ska jag också prata lite om, nämligen subsidiaritetsprövningen. Vi menar att är särskilt relevant när det gäller tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster som utstationering av arbetstagare för att tackla dessa frågor, som jag nämnde tidigare, som har uppstått till följd av domar, till exempel Lavalmålet. Syftet är att klargöra i vilken utsträckning fackföreningarna kan utnyttja strejkrätten när det gäller verksamhet över gränserna utan att för den skull bryta mot domstolens praxis eller överskrida den fördragsfästa behörigheten. är kort men väsentligt och sänder ut viktiga signaler. Förordningen sänder ut ett tydligt budskap och bekräftar att etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster är lika viktiga och att den ena inte har företräde före den andra. Den upprättar också en varningsmekanism för konflikter som rör ekonomiska friheter och grundläggande rättigheter i gränsöverskridande situationer. Syftet är att förhindra potentiella konflikter som leder till allvarliga problem på den inre marknaden eller skadar relationen mellan arbetsmarknadens parter. Förordningen påverkar inte den nationella lagstiftningen för strejkrätt och kommer inte att skapa några EU-hinder för strejkrätten. Men på grund av den särskilda situation som just har uppstått beträffande antagandet av förordningen tror jag inte att det är meningsfullt just att beskriva den mer i detalj. Som just sades har ett antal nationella parlament opponerat sig mot förordningen genom ett så kallat gult kort. Som ni vet har de nationella parlamentens roll betydligt stärkts genom Lissabonfördraget. prövar, precis som andra nationella parlament, om kommissionens lagförslag är förenliga med den så kallade subsidiaritetsprincipen, eller närhetsprincipen. Jag kanske ska påpeka, när vi är i den svenska , att den svenska är särskilt ambitiös eftersom man gör denna prövning av alla kommissionens förslag, medan flertalet andra parlament endast prövar ett urval av förslagen. Beträffande Montiförslaget har förutom den svenska även elva andra parlament opponerat sig. De har alltså skickat de så kallade motiverade yttrandena, som man gör av , till kommissionen. Totalt tolv parlament, vilket representerar mer än en tredjedel av de röster som tilldelats de nationella parlamenten, har opponerat sig. Varje parlament har två röster. Det är första gången som så många har opponerat sig, och enligt Lissabonfördragets bestämmelser och reglerna i protokoll 2 till fördraget har kommissionen i detta läge att bestämma om man ska stå fast vid sitt förslag, ändra eller dra tillbaka det. Vid kollegiets möte i går erkände man mottagandet av detta gula kort, och kommer man alltså att ta ställning mer i sak. Den svenska kommer för övrigt, precis som , att få brev om detta från kommissionen . På grund av den här väldigt viktiga politiska markeringen, som sagt, tror jag att jag nu i stället går över till den andra biten i vårt förslag, och det är tillämpningsdirektivet. För det första: Varför behöver vi ett tillämpningsdirektiv? Utstationeringsdirektivet utgör en viktig kompromiss mellan skyddet av arbetstagarnas rättigheter och friheten att tillhandahålla tjänster. Det kommer fortfarande att gälla. Direktivet definierar sådana viktiga arbetsvillkor som minimilön, arbetstid, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Men det har visat sig, som jag sade tidigare, att de här minimivillkoren inte alltid efterlevs och rent konkret kan innebära att utstationerad arbetskraft helt enkelt inte får ut den lön som de har rätt till. Det finns därför all anledning att förbättra skyddet för arbetstagare som jobbar utomlands tillfälligt. Syftet med förslaget är att bekämpa social dumpning och förhindra att utstationerade arbetstagare inte får samma rättigheter som den inhemska arbetskraften. Det är just sådana skillnader som ger begreppet tillfälligt utstationerade arbetstagare en alldeles för negativ klang. konkurrens är en förutsättning för att den inre marknaden ska fungera fullt ut. Tillämpningsdirektivet kommer då att förbättra genomförandet och kontrollen av det nuvarande utstationeringsdirektivet. Det kommer att göra det lättare för företag att tillhandahålla tjänster över gränserna som det stärker arbetstagarnas skydd, förhindrar missbruk och bidrar till att det blir sundare konkurrens och en mer jämlik spelplan till exempel för små och medelstora företag. Tillämpningsdirektivet omfattar ett balanserat åtgärdspaket. Det tar ett heltäckande och proportionerligt grepp om informationsbehov, medlemsländernas tillsynsmyndigheter och privata brottsbekämpningsmekanismer. Alla aspekter är lika viktiga, som jag sade, och de ingår proportionellt i detta förslag. Sammanfattningsvis kan man säga att det kommer att förbättra implementeringen av direktiv om utstationering av arbetstagare. Det klargör hur EU-reglerna i utstationeringsdirektivet kan tillämpas bättre i praktiken. Man fastställer alltså regler för samarbetet mellan nationella myndigheter som ansvarar för utstationering inklusive informationssystemet för inre marknaden. Man definierar ansvarsfördelningen mellan värdföretag och mottagande företag. Man etablerar tydliga regler för att göra det lättare att skydda arbetstagarna och minska företagens administrativa börda. Man klargör även begreppet utstationering för att undvika uppkomsten av så kallade brevlådeföretag som använder utstationering för att kringgå lagstiftningen. Som jag sade, sammanfattningsvis, kommer man att ha möjligheten att tillämpa nationella kontrollåtgärder och förbättra tillämpningen av rättigheter och hanteringen av klagomål från arbetstagare eller fackföreningar som företräder dem. Vidare kommer man att införa ett system på EU-nivå där en huvudentreprenör ska kunna göras solidariskt ansvarig när det gäller minimilönen för de utstationerade arbetstagarna. Entreprenörer som har gjort förebyggande riskanalyser kan då med så kallad tillbörlig aktsamhet, due diligence, få dispens. Det föreslagna systemet ger även medlemsländerna möjlighet att införa mer långtgående system för solidariskt ansvar. Vidare underlättar det indrivning av avgifter över gränserna från dem som inte följer utstationeringsdirektivet genom att införa ett system med ömsesidigt stöd och erkännande. Jag ska bara avslutningsvis dra några slutsatser rörande utstationeringspaketet. Båda förslagen är närbesläktade och påverkar arbetstagare och arbetsgivare på inre marknaden. Men inget av förslagen påverkar på något sätt de grundläggande rättigheterna, som nationell lagstiftning om strejkrätten. Förslagen tar hänsyn till de specifika relationer som råder mellan arbetsmarknadens parter i medlemsländerna. konkurrens och skydd av sociala rättigheter utgör grunden för EU:s inre marknad, och det menar vi uppfylls genom de här förslagen. Balans är alltså ett nyckelord för oss i den här diskussionen, och avsikten är att förslagen ska skapa rätt balans mellan skyddet av arbetstagarna och tillhandahållandet av tjänsterna över gränserna som den sunda konkurrensen på den inre marknaden bibehålls. Ordföranden: så mycket, från i . Vi går vidare till nästa talare som är , arbetsrättsjurist, . , : Jag vill också tacka för inbjudan att komma hit. Jag tycker att det är ett utmärkt initiativ av utskottet att anordna ett sådant här seminarium. Det är utomordentligt tillfredsställande att har fattat beslutet att skicka en protest till kommissionen när det gäller förenlighet med .