bet · GZ01UbU16 · 2012-05-07 00:00:00 — 2011/12:UbU16 Studiestöd I betänkandet behandlar utskottet 26 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör studiestödsfrågor. I motionerna tas bl.a. frågor upp om möjligheter för alla att studera, ett flexiblare studiemedelssystem, fribeloppets avskaffande, studiemedelssystemet för studerande på den kommunala vuxenutbildningens grundläggande nivå, åldersgränser för studiemedel, avskrivning av studieskulder för personer som flyttar till landsbygdskommuner och en avveckling av (). Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till gällande rätt och pågående utredningar. I betänkandet finns fyra reservationer från Socialdemokraterna och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub460 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) 2011/12:Ub269 av (M), 2011/12:Ub300 av (M), 2011/12:Ub313 av och (båda KD), 2011/12:Ub348 av (M), 2011/12:Ub411 av och (båda KD), 2011/12:Ub428 av och (båda M) yrkande 1, 2011/12:Ub464 av och (båda C), 2011/12:Ub480 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub491 av (M) och 2011/12:Ub497 av och (båda M). 2011/12:Ub425 av (KD). Frågor om villkoren för studiemedel 2011/12:Sk242 av (M) yrkande 2, 2011/12:Ub234 av (M), 2011/12:Ub253 av (C), 2011/12:Ub383 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub503 av (SD). 2011/12:Ub226 av (FP) och 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 3 (S, MP) 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 2. 2011/12:Ub205 av (S) och 2011/12:Ub409 av m.fl. (S). 2011/12:Ub239 av och (båda S). Reservation 4 (S, MP) 2011/12:Ub428 av och (båda M) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), (FP), (KD), (SD), (M), (S), (FP), (C), (MP), (V) och (M). I detta ärende behandlas 26 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör studiestödsfrågor. Motionerna avser bl.a. möjligheter för alla att studera, ett flexiblare studiemedelssystem, fribeloppets avskaffande, studiemedelssystemet för studerande på den kommunala vuxenutbildningens grundläggande nivå, åldersgränser för studiemedel, avskrivning av studieskulder för personer som flyttar till landsbygdskommuner och en avveckling av (). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation och om ett flexiblare studiemedelssystem. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP). I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub460 yrkande 13 framhålls att studiestödet ska ge en reell möjlighet för alla oavsett ekonomisk situation att studera. Motionärerna hänvisar bl.a. till att en högre utbildning ökar möjligheterna att få ett jobb och att allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Många studenter upplever dock att de dåliga ekonomiska villkoren går ut över studierna. Vidare kan steget att påbörja en utbildning och ta studielån upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkande 14 att möjligheterna till ett flexibelt uttag av studiemedlet på individnivå bör utredas. Dagens studiemedelssystem är otidsenligt och styr i alltför hög grad möjligheterna för universitet och högskolor att forma sina utbildningar. Det bör vara pedagogiska hänsyn som formar utbildningarna, inte studiemedelssystemet. ställde sig bakom en höjning av studiemedlets totalbelopp med per studiemånad vid heltidsstudier, varav utgjordes av en höjning av studiebidraget. Höjningen trädde i kraft (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Studiemedlens allmänna köpkraft var 2010 högre än någonsin sedan det moderna studiemedelssystemet infördes vid en jämförelse med konsumentprisindex (KPI). Den höga köpkraften kan framför allt förklaras med de höjningar av studiemedlen som har gjorts . har därefter även beslutat om ytterligare en höjning av studiemedlens totalbelopp med per studiemånad fr.o.m. (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Detta kommer att ytterligare stärka studiemedlens köpkraft (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 s. 23). Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier (2012). Även det s.k. fribeloppet har fr.o.m. höjts från ca till ca . Detta ger studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi och sänder en viktig signal om att arbete ska löna sig. Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade med prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 s. 33). CSN:s enkätundersökning Studerandes ekonomiska och sociala situation 2011 (2012) visar bl.a. att av studiemedelstagarna anser att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader och att tycker att studiemedlen täcker eller mer av levnadsomkostnaderna. Andelen studerande som upplevde att studiemedlen helt täckte deras levnadsomkostnader har ökat markant , då var av den uppfattningen. CSN har vidare i rapporten studiestöd i ett europeiskt perspektiv (2011) jämfört studiestöden i åtta europeiska länder. Vid en jämförelse framkommer det att det svenska studiestödet beloppsmässigt står sig väl jämfört med studiestöden i de andra länderna, både nominellt och vid en jämförelse av studiestödets köpkraft. Det svenska studiestödet består dock av en förhållandevis stor andel lån och en relativt liten andel bidrag. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att den anser att studiemedelssystemet för utlandsstudier bör göras mer enhetligt, effektivt och flexibelt för att underlätta möjligheten att studera utomlands (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 s. 33). De förslag som har lämnats av Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld i betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) bereds inom . har under föregående bifallit propositionen Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet (prop. 2010/11:113, bet. 2010/11:UbU18, rskr. 2010/11:311). I propositionen föreslogs i syfte att uppnå ett mer flexibelt studiemedelssystem som är bättre anpassat till vissa högskoleutbildningars studieupplägg att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än studietid. Regeringen gjorde dessutom i propositionen bedömningen att studiemedel bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under ett färre antal veckor. Studierna bör dock totalt sett omfatta 60 högskolepoäng och bedrivas under ett normalstudieår. Detta bör bara gälla vid högskolestudier på utbildningsprogram som före har haft ett upplägg som innebär att ett normalstudieår motsvarar men minst och avse studier som har bedrivits fr.o.m. . När det gäller yrkandet om studenternas ekonomiska situation m.m. kan utskottet konstatera att , som framkommit ovan, har ställt sig bakom såväl höjningar av studiemedlet som en höjning av fribeloppet, vilket har tillförsäkrat studenterna en bättre ekonomisk situation. Höjningen av fribeloppet har därtill gett studerande en ökad stimulans till att arbeta vid sidan av studierna och därmed få möjlighet att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. Utskottet kan vidare konstatera att även studenterna själva i CSN:s enkätundersökning bekräftar att deras ekonomi har förbättrats. Det förtjänar även att framhållas att det svenska studiestödet beloppsmässigt står sig väl jämfört med studiestöden i åtta andra europeiska länder. När det gäller frågan om en ökad flexibilitet i studiemedelsystemet, som tas upp i båda yrkandena, så anser utskottet att såväl de regeländringar om ökad flexibilitet som har ställt sig bakom som den pågående beredningen av utredningsbetänkandet om att studiemedelssystemet för utlandsstudier bl.a. bör göras mer flexibelt visar att regeringen noga följer frågan om ett flexibelt studiemedelssystem. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att ställa sig bakom någon ändring av regelverket som rör studenternas ekonomiska situation eller en utredning av flexibelt uttag av studiemedlet på individnivå. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 13 och 2011/12:Ub495 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa fribeloppet helt och att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlen. I de enskilda motionerna 2011/12:Ub269 (M), 2011/12:Ub300 (M), 2011/12:Ub313 (KD), 2011/12:Ub348 (M), 2011/12:Ub411 (KD), 2011/12:Ub464 (C), 2011/12:Ub480 (M) yrkande 1 och 2011/12:Ub491 (M) begärs att fribeloppet ska avskaffas helt för såväl studiemedlets lånedel som dess bidragsdel. Motionärerna framhåller som stöd för ett avskaffat fribelopp att det t.ex. leder till en minskad skuldsättning för studenterna, minskat svartarbete, ökade skatteintäkter för staten och förbättrade möjligheter till arbetslivserfarenhet för den enskilda studenten. Vissa motionärer framhåller också att studenterna själva som individer bör få bestämma hur mycket de vill arbeta. I de enskilda motionerna 2011/12:Ub428 (M) yrkande 1, 2011/12:Ub480 (M) yrkande 2 och 2011/12:Ub497 (M) föreslås att fribeloppet avskaffas helt för lånedelen med hänvisning till i stort sett samma argument som framgått ovan. Studiemedlen är behovsprövade, vilket innebär att inkomster under kalenderåret som överstiger ett visst belopp, fribeloppet, reducerar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Är inkomsten högre än fribeloppet minskas studiemedlen av den del av inkomsten som överstiger fribeloppet. Bidragsdelen och lånedelen minskas proportionellt, och reduktionsbeloppet fördelas på de veckor som studiemedel har beviljats för . Fribeloppets storlek beror på det antal veckor för vilka den studerande har studiemedel . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt. Det fribelopp som gäller för studenten står alltid i beslutet om studiemedel (3 kap. 1618 §§ och 2122 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. CSNFS 2001:1). Utskottet har, som framgått ovan, ställt sig bakom en höjning av fribeloppet med ca fr.o.m. . Fribeloppet uppgår därmed till ca per kalenderår vid heltidsstudier (2011). Utskottet har tidigare behandlat motsvarande motioner om fribeloppet vid ett flertal tillfällen, nu . Utskottet framhöll i sin motivering till att avstyrka motionerna att ett helt eller delvis avskaffat fribelopp skulle medföra stora ökningar av statens utgifter, vilket utskottet inte kunde ställa sig bakom. Utskottet kan inte se att frågan har hamnat i något annat läge än när den senast behandlades. Utskottet avstyrker således motionerna 2011/12:Ub269, 2011/12:Ub300, 2011/12:Ub313, 2011/12:Ub348, 2011/12:Ub411, 2011/12:Ub428 yrkande 1, 2011/12:Ub464, 2011/12:Ub480 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub491 och 2011/12:Ub497. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att studiemedelssystemet för studerande på den kommunala vuxenutbildningens grundläggande nivå bör utredas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub425 (KD) föreslås att studiemedelssystemet för studerande på den kommunala vuxenutbildningens (komvux) grundläggande nivå ska utredas. Motionären hänvisar bl.a. till den höga skuldsättningen och återbetalningsproblemen för studerande på grundläggande nivå. Av 3 kap. 8 § studiestödslagen (1999:1395) följer att beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan han eller hon få studiemedel för studier på grundskolenivå mellan . Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Det finns två olika bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet, medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan ges för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning (3 kap. 1213 §§ studiestödslagen). har i betänkandet Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) uppmärksammat de särskilda omständigheter som råder för elever med studiemedel i grundläggande vuxenutbildning. De är enligt betänkandet äldre än andra studiemedelstagare, har oftare barn och har i stor utsträckning utländsk bakgrund. Vidare har de enligt betänkandet en betydligt svårare ekonomisk situation än andra elever både före, under och efter studierna. Av CSN:s rapport till studerande på grundskolenivå () framgår bl.a. följande. Omkring hälften av de studerande på grundläggande nivå som har finansierat sina studier med studielån hamnar hos kronofogden. Det har även visat sig att många låntagare med låga inkomster avstår från att använda sig av de trygghetsregler som finns inom studiemedelssystemet. Exempelvis avstår en stor del av låntagarna som har rätt till nedsättning av sitt årsbelopp från att ansöka om det. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Utredaren ska som en del av utredningen mot bakgrund av de problem och omständigheter som framkommer i Studiesociala kommitténs betänkande och CSN:s rapport kartlägga den ekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå analysera hur det nuvarande studiemedelssystemet fungerar för studerande på grundläggande nivå och vid behov föreslå förändringar i syfte att förbättra förutsättningarna för de studerande att fullfölja utbildningen särskilt analysera situationen för de studerande när det gäller återbetalning av studielån och återkrav av studiemedel samt vid behov föreslå förändringar i syfte att förbättra möjligheten för de studerande att betala tillbaka sina studieskulder lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:92). Utskottet konstaterar att det aktuella yrkandet är tillgodosett, då det får anses omfattas av direktivet till översynen av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Utskottet avstyrker således motion 2011/12:Ub425. Frågor om villkoren för studiemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrade åldersgränser för studiemedel, rätt till studielån för studenter utan inkomst, lån från () till ungdomars körkortsutbildning och att utbildning i svenska för invandrare (sfi) ska ge rätt till studiemedel. Jämför reservation 3 (S, MP). I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub459 yrkande 11 efterfrågas en sänkning av den nedre åldersgränsen för rätten till studiemedel för studerande som är 18 eller och har gått ut gymnasiet och som vill bedriva gymnasiala studier på vuxenutbildning eller vid folkhögskola. I den enskilda motionen 2011/12:Ub226 (FP) framhålls att det i linje med idén om det livslånga lärandet bör vara möjligt att beviljas studielån även efter . Rätt till studielån för studenter utan inkomst Motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub383 (S) vill att möjligheten till studielån för studenter utan inkomst ska ses över. Studieuppehållet skapar i kombination med arbetslöshet en ekonomisk otrygghet för många studenter. I värsta fall avstår de helt från högskolestudier på grund av detta. Lån till ungdomars körkortsutbildning I den enskilda motionen 2011/12:Ub234 (M) föreslås att () ska erbjuda ett särskilt lån för körkortsutbildning till ungdomar mellan . Det är enligt motionären angeläget att förbättra möjligheterna för unga att finansiera sin körkortsutbildning och därmed förbättra deras möjligheter att bli attraktiva på arbetsmarknaden eller starta ett eget företag. Också i den enskilda motionen 2011/12:Sk242 (M) yrkande 2 föreslås att CSN ska erbjuda ett särskilt lån för körkortsutbildning i syfte att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Rätt till studiemedel för utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) bör enligt motionären i den enskilda motionen 2011/12:Ub253 (C) ge rätt till studiemedel. Ersättning för sfi-studier i form av t.ex. försörjningsstöd sänder ut fel signaler till de studerande och är en anledning till att många har svårt att fullfölja sina sfi-studier. Också i den enskilda motionen 2011/12:Ub503 (SD) föreslås att sfi-studier ska ge rätt till studiemedel. Studerande som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan få studiemedel fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655), dvs. gymnasieskolor, många folkhögskoleutbildningar, och statlig vuxenutbildning, vissa kompletterande skolor m.fl. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Studiemedel kan beviljas och betalas ut till studerande fr.o.m. vecka 27 det år han eller hon fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studerande på högskola eller andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2). Vid studier på högskolans basår (avdelning A 3) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel (7 kap. 1 § , 3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 1 § studiestödsförordningen och 9 kap. 2 § CSNFS 2001:1). Studiemedel kan beviljas (3 kap. 3 § studiestödslagen). En begränsning av rätten att låna inträder emellertid successivt (3 kap. 9 § studiestödslagen). Studiehjälpen i form av studiebidrag uppgår till . En elev som är och är inackorderad på folkhögskola kan få inackorderingstillägg. Studiemedlet uppgår till totalt per studiemånad för heltidsstudier (2012). Utskottet ansåg vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden om ändring av åldersgränser för rätt till studiemedel att gällande åldersgränser var väl avvägda. Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågorna och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub226 och 2011/12Ub:459 yrkande 11. Rätt till studielån för studenter utan inkomst Med sommarstudier menas studier . I ska studierna bedrivas juniaugusti och i utlandet utanför den studerandes ordinarie läsår eller ordinarie studieplan. Vidare gäller att kursen eller utbildningen ska ge rätt till studiemedel. Studierna ska omfatta minst , men de behöver inte vara sammanhängande . Det finns ett stort utbud av studiemedelsberättigande sommarkurser av olika karaktär som erbjuds av landets högskolor och universitet. Möjlighet finns även att få studiemedel för att skriva uppsats eller göra sitt examensarbete . Uppsatsen ska omfatta minst 15 högskolepoäng. Om den studerande inte bedriver studier eller arbetar och inte har någon annan möjlighet till ekonomiskt stöd (t.ex. arbetslöshetsersättning eller föräldrapenning) kan det i sista hand bli aktuellt att ansöka om försörjningsstöd. När det gäller yrkandet om möjligheten till studielån för studenter som saknar annan inkomst kan utskottet konstatera att det, som framgått ovan, finns ett flertal möjligheter för studenter att försörja sig . Utskottet kan mot den bakgrunden inte se det som rimligt att införa en möjlighet till studielån utan några krav på studieresultat och som därtill ökar studenternas skuldsättning. Utskottet avstyrker motion 2011/12:Ub383. Lån till ungdomars körkortsutbildning Vid det föregående avstyrkte utskottet motsvarande yrkande om lån till ungdomars körkortsutbildning. Utskottet hänvisade till att man inte var berett att uttala sig till förmån för att CSN eller någon annan statlig myndighet ska administrera några lån för körkortsutbildning som lämpligen den ordinarie kredit- och lånemarknaden kan sköta (bet. 2010/11:UbU10 s. 910). Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan frågan senast behandlades. Utskottet avstyrker motionerna 2011/12:Ub234 och 2011/12:Sk242 yrkande 2. Rätt till studiemedel för studier på svenska för invandrare (sfi) Det är regeringen som fattar de övergripande besluten om vilka utbildningar som ska ge rätt till studiemedel. Regeringens beslut tillkännages i bilagan till studiestödsförordningen, som innehåller en förteckning över vilka skolor, och ofta också vilka utbildningar, i som ger rätt till statligt studiestöd (3 kap. 2 § studiestödslagen, 1 kap. 2 §, 3 kap. 1 § studiestödsförordningen). Svenska för invandrare (sfi) finns inte upptagen bland de studiestödsberättigande utbildningarna i studiestödsförordningen. Utskottet konstaterar att de aktuella yrkandena inte är en fråga för och avstyrker motionerna 2011/12:Ub253 och 2011/12:Ub503. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda möjligheterna att avskriva studieskulder för personer som flyttar till landsbygdskommuner. I den enskilda motionen 2011/12:MJ469 (MP) yrkande 2 begärs att möjligheterna att avskriva studieskulder för personer som flyttar till landsbygdskommuner med utflyttningsproblematik bör utredas mot bakgrund av att det råder brist på kvalificerad arbetskraft i dessa områden. Utskottet ansåg vid behandlingen av ett liknande yrkande vid det föregående att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna (bet. 2010/11:UbU10 s. 11). Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan och avstyrker motion 2011/12:MJ469 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att se över barnbidrags- och studiebidragssystemen då en gymnasieutbildning avbryts, enhetliga regler för inackorderingstillägg och en översyn av reglerna om antalet utbetalningstillfällen för studiebidrag. Jämför reservation 4 (S, MP). I den enskilda motionen 2011/12:Ub205 (S) begärs en översyn av barnbidrags- och studiebidragssystemen mot bakgrund av att varken studiebidrag eller barnbidrag betalas ut om en elev avbryter sin gymnasieutbildning. Dessa bidrag är viktiga för många familjers ekonomi. Reglerna för inackorderingstillägg bör enligt motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub239 (S) ses över så att de blir enhetliga oavsett om eleven bedriver gymnasiestudier vid en skola eller vid en fristående skola. I den enskilda motionen 2011/12:Ub409 (S) föreslås en översyn av reglerna som begränsar utbetalningarna av studiebidraget . Översynen bör ha inriktningen att tolv utbetalningar ska göras , eftersom familjer med små ekonomiska marginaler ansträngs ytterligare om eleven inte får något sommarjobb och något studiebidrag inte betalas ut. Av 15 kap. 34 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110) framgår att allmänt barnbidrag betalas ut med för varje barn fr.o.m. månaden efter barnets födelse t.o.m. det kvartal då barnet fyller . Studiehjälpen betalas i allmänhet ut från det att man har fyllt . Den består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget uppgår till och betalas ut för ett normalt läsår . Det extra tillägget uppgår till 855, . Behovet av tillägget prövas mot elevens och föräldrarnas ekonomiska förhållanden (2 kap. 1, 3 och 7 §§ studiestödslagen [1999:1395]). Ekonomiskt stöd för inackordering ges i vissa fall som ett kommunalt stöd och i vissa fall som ett statligt inackorderingstillägg. Hemkommunen har enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till de elever inom det offentliga skolväsendet (gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning eller påbyggnadsutbildning på komvux) som behöver inackordering. Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, ska det betalas ut med lägst en trettiondedel av prisbasbeloppet för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Statligt inackorderingstillägg enligt studiestödslagen och studiestödsförordningen kan ges till elever utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.).