bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 1 och 2012/13:Sf388 (MP) yrkande 1. Ekonomisk utsatthet bland barnhushållen Utskottet konstaterar att en grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för goda uppväxtvillkor för alla barn. Som regeringen framhåller bör familjepolitiken utformas så att barn i ekonomiskt utsatta hushåll får särskilt stöd, liksom familjer med sjuka barn och barn med funktionsnedsättning. Det är således en prioriterad uppgift att minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. De inkomstprövade förmånerna går därför främst till familjer med låga inkomster eller en relativt stor försörjningsbörda. Den svenska familjepolitiken ger i internationell jämförelse ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer både genom direkta bidrag, t.ex. barnbidrag, och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj, t.ex. genom en välutbyggd barnomsorg, rätt till föräldrapenning och föräldraledighet. Hushåll med barn har generellt sett en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Sämst ställt har ensamstående föräldrar, särskilt när det finns flera barn i hushållet. De ekonomiska familjestöden har särskilt stor betydelse för sådana hushåll. För att förbättra de sämst ställda hushållens ekonomi höjdes flerbarnstillägget . Vidare höjdes bostadsbidraget . För barnfamiljer höjdes dels det särskilda bidraget, dels bidraget till bostadskostnader. Den ekonomiska familjepolitiken har inneburit att andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet (mätt med det absoluta måttet) är i stället för . Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av ensamhushållen med ett barn ha en låg ekonomisk standard, men den faktiska andelen är . I syfte att förstärka ekonomin för de hushåll som har en låg ekonomisk standard föreslår regeringen nu en höjning av föräldrapenningens grundnivå från till . Höjningen stärker ekonomin för framför allt unga föräldrar som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Hushåll där en förälder är född utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Höjningen av grundnivån kommer att öka nämnda hushålls ekonomiska standard. För ensamstående med barn kan förslag från i betänkandet SOU 2011:51 Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull få betydelse. Förslagen rör bl.a. reglerna om barnbidrag, vårdbidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd. Utredningens förslag syftar bl.a. till att undanröja konfliktdrivande faktorer mellan särlevande föräldrar och att bättre anpassa regelverken för de familjeekonomiska stöden till förändrade familjemönster och boendeformer för barnet. Utredningen anser bl.a. att den nuvarande utformningen av underhållsstödssystemet bör förändras och i stället ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag och att regeringen i särskild ordning bör utreda utformningen av ett sådant system. Enligt utskottets mening är det viktigt att se den ekonomiska familjepolitiken i ett större sammanhang, där olika områden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas välfärd. Eftersom barnfamiljernas inkomster i huvudsak kommer från förvärvsarbete har konjunkturläget stor betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Arbetslöshet eller brist på heltidsarbete samt låg utbildning kan vara orsaker till en låg ekonomisk standard. Lösningarna på dessa problem finns således inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden, såsom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt samhällsekonomin i stort. Utskottet noterar att riksnormen för försörjningsstödet för familjer med äldre barn och ungdomar har höjts. Regeringen har även för avsikt att föreslå att beräkningen av försörjningsstöd förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. När det gäller vräkningsförebyggande arbete kan det konstateras att regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppgift att ge kommunerna stöd när det gäller att skapa en långsiktigt hållbar struktur och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet. Vräkningar av barnfamiljer utgör ett särskilt fokuserat område i samordnarens uppdrag. har i ett yttrande till socialutskottet, i samband med behandlingen av motioner om barnfattigdom, framhållit att utgångspunkten för avgifter i skolan måste vara att skolresor finansieras med kommunala medel eller genom att elever frivilligt samlar in pengar till kostnaden för resan. Om den kostnadsbelagda aktiviteten är att betrakta som en del av utbildningen ska alla elever få delta (yttr. 2011/12:UbU1y). betonar i sitt yttrande till socialutskottet i samma ärende att den viktigaste åtgärden för att förbättra situationen för ekonomiskt utsatta barn är att skapa bättre förutsättningar för arbete och för att människor ska kunna försörja sig själva. Utskottet pekar på de reformer som genomförts inom arbetsmarknadspolitiken, där resurser inriktats på personer som är i störst behov av dem. Det gäller bl.a. nystartsjobb för dem som saknat arbete under . Jobbskatteavdragets fyra steg har stärkt incitamenten till arbete genom att sänka marginal- och tröskeleffekterna, främst för låg- och medelinkomsttagare. framhåller även den etableringsreform som trädde i kraft som ett viktigt steg för att öka utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande (yttr. 2011/12:AU2y). har i sitt av godkända betänkande 2011/12:SoU8 Barnfattigdom framhållit att de åtgärder som regeringen har vidtagit inom socialpolitiken och arbetsmarknadspolitiken, tillsammans med förbättringar inom bl.a. den ekonomiska familjepolitiken och utbildningspolitiken, i sig kan ses som handlingsplaner. Åtgärderna bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Sammantaget ansåg socialutskottet att det inte fanns skäl för att ta initiativ till en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. utesluter inte att det även kommer att finnas behov av satsningar på behövande familjer och förutsätter att regeringen i samband med kommande budgetprövningar överväger om det finns ekonomiskt utrymme för ytterligare förbättringar av de familjepolitiska stöden. Eftersom bl.a. arbetslöshet och låg utbildning i många fall ligger bakom att en del barnhushåll är särskilt ekonomiskt utsatta krävs det även insatser inom bl.a. arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Mot bakgrund av vad som anförts finns det enligt utskottets mening inte skäl för att ta initiativ till en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. Inte heller anser utskottet att det finns skäl att nu göra en översyn av hur samhällets stöd till ensamstående med barn kan förbättras eller att vidta några andra åtgärder som har föreslagits i de aktuella motionerna. Med det anförda avstyrks motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 10, 2012/13:So557 (S) yrkande 55, 2012/13:Sf351 (S), 2012/13:Sf361 (S), 2012/13:Sf353 (S), 2012/13:Sf356 (S), 2012/13:Sf358 (S), 2012/13:Sf368 (S) yrkande 1, 2012/13:So550 (S) yrkande 1, 2012/13:Sf354 (S), 2012/13:Sf357 (S), 2012/13:Sf359 (S), 2012/13:Sf360 (S), 2012/13:Sf366 (S) och 2012/13:Sf362 (V) yrkande 1. Utskottet anser att det inte finns något bärande skäl för att tillsätta en utredning som ser över bidragen till barnfamiljerna. Utskottet avstyrker därför motion 2012/13:Sf362 (V) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om delat barnbidrag och ändrad benämning på förlängt barnbidrag. Jämför reservation 28 (S). Anslaget används för allmänna barnbidrag. De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget omfattar även tilläggsbelopp vid familjeförmåner med hänsyn till EU-regler. Barnbidrag lämnas med . Förlängt barnbidrag utbetalas med fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan utbildning. Bidraget betalas ut t.o.m. den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. Det lämnas nu med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn är bidraget . Till barn som berättigar till flerbarnstillägg räknas även barn som studerar heltid på gymnasiet, grundskola eller särskola. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt till barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad har den förälder som anmäls som bidragsmottagare rätt att få bidraget. Anmälan ska göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt till bidraget. Är bägge föräldrarna av samma kön betalas bidraget ut till den äldsta av föräldrarna. Är den bidragsberättigade föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller någon annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden av barnet övergår rätten att ta emot bidraget till den andra föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende) kan rätten till barnbidraget, efter anmälan av båda föräldrarna, delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidraget är ett generellt stöd som är lätt att överblicka och enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna understeg anslaget med . beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. Prognosen över antalet barn som är har skrivits upp av () vilket motiverar en ökning av utgiften för anslaget för åren 20132016. SCB räknar med en gradvis nettoökning av antalet barn . Även antalet barn som passerar bedöms öka vilket medför en gradvis ökning av delförmånen förlängt barnbidrag. Utgiftsutvecklingen för EU-familjeförmåner har minskat markant jämfört med (minskning ). En sannolik förklaring till detta är att föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning inte längre omfattas av EU-familjeförmåner. Sammantaget innebär ovanstående att anslaget kommer att öka . Barns växelvisa boende har ökat kraftigt och de familjeekonomiska regelverken har inte anpassats tillräckligt till denna utveckling. För att underlätta för föräldrar att kunna samarbeta och ta ett gemensamt ansvar för sina barn är det angeläget att öka nuvarande förutsättningar att kunna dela på barnbidraget. Den nuvarande ordningen ger mödrar företräde framför fäder, vilket inte kan anses vara motiverat. Regelverket har dessutom visat sig försvåra föräldrars samarbete i ekonomiska frågor som rör barnet. Mot bakgrund av de överväganden som har lämnat i sitt betänkande SOU 2011:51 avser regeringen att återkomma i denna fråga. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 15 i denna del att till anslaget 1:1 anvisar mer än regeringen. Motionärerna framhåller att barnbidraget har legat på samma nivå . Det är nu hög tid att förstärka bidraget. Det ger föräldrar och barn, och inte minst de barnfamiljer som har små ekonomiska marginaler, ett välbehövligt ekonomiskt tillskott. Barnbidraget bör höjas med per barn och månad. Förslaget innebär en utgiftsökning med . I motionens yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om en sådan höjning av barnbidraget. I kommittémotion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:1 anvisar ca mindre än regeringen. Minskningen avser minskade kostnader inom anslaget på grund av politik för minskad invandring. Motioner utan anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om ett delat barnbidrag. Motionärerna anser att ett mer jämställt ansvar för barnen är ett viktigt mål för en modern familjepolitik. Det är något som också bör avspeglas i de signaler som samhället skickar via utbetalningen av barnbidrag . Alla lagar och regler ska vara könsneutrala och inte diskriminera någon på grund av kön. Barnbidraget bör därför kunna delas mellan föräldrarna även om den ena föräldern motsätter sig det. I motion 2012/13:Sf245 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ändrade regler för utbetalning av barnbidrag. Motionären anför att delad vårdnad innebär delade skyldigheter och också bör innebära delade rättigheter. Barnbidraget bör därför delas mellan föräldrarna vid växelvis boende. (M) begär i motion 2012/13:Sf290 ett tillkännagivande om att överväga en ändring av namnet på bidraget till gymnasiesärskolans elever från förlängt barnbidrag till ett namn som lämpar sig för dessa ungdomar. Motionären anser att benämningen förlängt barnbidrag har en negativ klang för tonåringar. I motion 2012/13:Sf267 av (KD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om båda föräldrarnas möjlighet att ta del av barnbidraget. Motionären anser att samhällets signal bör vara att båda föräldrarna är lika viktiga för barnet och att de har ett gemensamt ansvar för barnet. När ett barn bor växelvis hos föräldrarna bör barnbidraget därför kunna delas mellan föräldrarna. Anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag Utskottet anser att barnbidraget, som är ett generellt stöd, är viktigt för att bidra till att ge alla barnfamiljer förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard. Utformningen gör barnbidraget lätt att överblicka och relativt billigt att administrera. Utskottet finner inte skäl att ändra ersättningsnivån. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag. Motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkandena 8 och 15 i denna del samt 2012/13:Sf314 (SD) i denna del avstyrks därmed. Vad gäller frågan om delat barnbidrag noterar utskottet att i betänkande SOU 2011:51 har föreslagit att föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn gemensamt ska kunna anmäla om en av dem eller båda ska vara mottagare av barnbidrag. Om ingen anmälan görs eller föräldrarnas anmälan inte är samstämmig föreslås att föräldrarna ska få halva bidraget var. Vid växelvis boende ska barnbidraget kunna lämnas med hälften till vardera föräldern efter anmälan av endast en av dem. Som angivits ovan avser regeringen att återkomma i frågan. Eftersom frågan om delat barnbidrag för föräldrar med gemensam vårdnad är föremål för regeringens överväganden ser utskottet ingen anledning för att uttala sig i frågan. Motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 9, 2012/13:Sf245 (S) och 2012/13:Sf267 (KD) yrkande 3 får anses åtminstone delvis tillgodosedda med vad utskottet anfört och avstyrks. Den som går i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag. I gymnasiesärskolan kan eleven som längst gå t.o.m. vårterminen det år han eller hon fyller . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för att en person som har uppnått myndighetsåldern kan uppleva det som besvärande att få ett bidrag som benämns förlängt barnbidrag (bet. 2009/10:SfU1 s. 86). Utskottet förklarade sig då inte ha något att invända mot att bidraget byter namn men var inte berett att föreslå ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet noterar att Studiehjälpsutredning (dir. 2011:122) bl.a. ska föreslå hur de som omfattas av rätten till förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Uppdraget ska redovisas . Motion 2012/13:Sf290 (M) är därmed att anse som tillgodosedd och avstyrks. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om slopat krav på intyg om barns frånvaro för tillfällig föräldrapenning och om en höjning av grundnivån i föräldrapenningen. bifaller också regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. en individualiserad alternativt tredelad föräldrapenning, uttag av föräldrapenning, graviditetspenning för egenföretagare och åldersgränser för föräldraförsäkringsförmåner. Jämför reservationerna 29 (S, MP), 30 (V), 31 (S), 32 (S), 33 (S, MP) och 34 (S). Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, nedan benämnd föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning (före havandeskapspenning) och jämställdhetsbonus intjänad fr.o.m. . Föräldrapenning betalas ut för totalt i anslutning till ett barns födelse eller adoption. Av de betalas föräldrapenning ut med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst per dag (grundnivån). Resterande ersätts lika för alla enligt den s.k. lägstanivån som även den är per dag. För barn som är födda eller adopterade före är dock lägstanivån per dag. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan dock överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp (de s.k. reserverade dagarna). En förälder som är ensam vårdnadshavare har rätt till samtliga föräldrapenningdagar. höjdes inkomsttaket för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning (nuvarande graviditetspenning) från 7,5 till 10 prisbasbelopp. sänktes taket åter till 7,5 prisbasbelopp för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Inkomsttaket för föräldrapenning är fortfarande 10 prisbasbelopp. I avvaktan på ett regelsystem som baseras på historiska inkomster multipliceras SGI med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättningar, bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Föräldrapenning betalas ut av SGI multiplicerad med 0,97, och den kalenderdagberäknas, dvs. delas med 365. Föräldrapenningen kan utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. Tillfällig föräldrapenning betalas till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn som är och i vissa fall även vid vård av barn över denna ålder. Tillfällig föräldrapenning kan även betalas ut när barnets ordinarie vårdare (t.ex. dagmamma) är sjuk, när en förälder behöver följa med barnet till en barnavårdscentral m.m. samt till en av föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med ett annat barn. För barn som är yngre än kan tillfällig föräldrapenning endast betalas ut om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller i vissa speciella situationer, t.ex. om barnet är inlagt på sjukhus och föräldern behöver stanna hemma från sitt arbete för att vårda barnet. Tillfällig föräldrapenning vid vård av barn som fyllt 12 men inte kan utgå om barnet är i behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Det kan t.ex. vara när ett barn med långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning blir akut sjukt i en annan sjukdom, när grundsjukdomen förvärras eller när är ett annars friskt barn blir svårt sjukt och inte klarar sig själv. För barn som har fyllt och som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan tillfällig föräldrapenning betalas ut tills barnet fyller 21, i vissa fall . Det gäller om föräldern behöver avstå från att arbeta på grund av sjukdom eller smitta hos barnet. Med sjukdom hos barnet menas att en ny sjukdom har kommit till, eller att grundtillståndet har försämrats. Tillfällig föräldrapenning utbetalas inte för ett vårdbehov som redan har tagit hänsyn till om vårdbidrag har beviljats. För att få rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn är föräldern skyldig att i vissa fall styrka att barnet har varit frånvarande från den förskola, den pedagogiska omsorg, det fritidshem eller den skola där barnet normalt vistas. Barnets frånvaro ska styrkas med ett intyg eller på annat sätt. Intyget ska skrivas under av behörig personal i verksamheten. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år, varav vid en ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Till föräldrar som har ett allvarligt sjukt barn som är kan dock tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar. Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse. Vid adoption eller när två personer har utsetts att gemensamt utöva vårdnad om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilda vårdnadshavarna. Tillfällig föräldrapenning kan fr.o.m. betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. Ersättningen kan betalas ut till båda föräldrarna . Tillfällig föräldrapenning betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. För den som är anställd tim- eller dagberäknas ersättningen. Dagersättningen blir då av SGI multiplicerad med 0,97 delad med årsarbetstiden uttryckt i timmar eller dagar. För den som är arbetslös kalenderdagberäknas ersättningen, och dagersättningen blir i sådana fall av SGI multiplicerad med 0,97 dividerad med 365. För den som har inkomst av annat förvärvsarbete gäller fr.o.m. att SGI:n delas och att ersättning betalas ut för . Två föräldrar kan i princip inte vara lediga med föräldrapenning för samma barn, men däremot för två olika barn. gäller dock att ett barns föräldrar kan få föräldrapenning under barnets första levnadsår. Vidare gäller undantag vid föräldrautbildning och besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg samt vid de tio s.k. pappadagarna vid ett barns födelse. Tillfällig föräldrapenning får betalas ut till båda föräldrarna för samma barn och tid om båda följer med ett barn till läkare när barnet lider av en allvarlig sjukdom eller när ett barn som inte fyllt avlidit. Detsamma gäller om båda föräldrarna, som en del i behandlingen av barnet, behöver delta i läkarbesök eller i någon behandling som har ordinerats av en läkare. En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Detsamma gäller om den gravida kvinnan på grund av risk för bl.a. fosterskador har stängts av från sitt arbete enligt arbetsmiljölagen. Det är endast arbetstagare som kan få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Ersättning kan lämnas tidigast fr.o.m. den och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Hel graviditetspenning motsvarar av SGI, multiplicerad med 0,97, och ersättningen, som kalenderdagberäknas, kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Jämställdhetsbonusen infördes och var utformad som en skattereduktion. är bonusen i stället kopplad till utbetalningen av föräldrapenning. När den förälder som tagit ut lägst antal dagar tar ut föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå, får vardera föräldern per dag. Ett helt jämställt uttag av föräldrapenningen ger totalt i bonus. Om föräldrarna gör ett samtida uttag av föräldrapenning under barnets första levnadsår föreligger inte rätt till bonus för . Inte heller ger de reserverade föräldrapenningdagarna rätt till bonus. Regeringen anser att det är angeläget att medborgarna har stort förtroende för socialförsäkringen och . Faktorer som kan bidra till detta är god service och god kvalitet, som t.ex. möjligheterna till automatberedning, samt tillhandahållande av självbetjäningstjänster. Det nuvarande kravet på att intyg om barns frånvaro ska lämnas från en tredje part försämrar möjligheterna att utveckla dessa delar av myndighetens arbete. Det finns således enligt regeringens mening starka administrativa skäl som talar för att slopa intygsskyldigheten.