bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7, 18 och 20 samt 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Ub357 av (MP), 2011/12:Ub389 av (S), 2011/12:Ub394 av Shadiye Heydari m.fl. (S) och 2011/12:Ub403 av m.fl. (S). En kunskapsbaserad ekonomi kräver investeringar i skolan. Ett modernt land som investerar för framtiden måste investera i . För att nå framgång med skolan prioriterar vi tre områden: investeringar i lärarna och bättre undervisning, politik för ökad likvärdighet och minskad skolsegregation samt fokus på de framtidskompetenser som eleverna behöver för sitt kommande arbetsliv. Det behövs en långsiktig skolpolitik och Socialdemokraterna är beredda att komma överens med regeringen om viktiga skolfrågor så att skolan kan få arbetsro och tid att utvecklas. bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje barn och ungdom når målen och utvecklar sin fulla potential. Vårt mål är en sammanhållen skola där elever med olika bakgrund lär av varandra och där alla elever ges samma chans att lyckas i skolan. I skollagen ska införas att skolhuvudmannen ska arbeta för att sammansättningen av elever i varje skola ska vara heterogen vad gäller kön och social och etnisk bakgrund. Vi vill också se mer av organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning. De fristående skolorna är en stor och naturlig del av vårt skolväsende. När de fristående skolorna reglerades visste vi inte hur de skulle komma att utvecklas men ser vi ett stort behov av att modernisera regelverket kring de fristående skolorna. De fristående skolorna behöver veta vad som gäller, och eleverna och deras föräldrar ska kunna känna trygghet i sitt skolval. De fristående skolorna behöver ett bra regelverk som är brett förankrat och därmed långsiktigt hållbart. För att det ska vara kvaliteten och inte huvudmannaskapet som avgör hur väl en skola lyckas med sitt uppdrag, måste det vara lika villkor för kommunala och fristående skolor. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Alla skolor ska verka under samma skollag, följa samma nationella läroplan och kursplan och tillämpa samma betygssystem. Det finns en risk för att vinstdrivande fristående skolor utnyttjar sitt informationsövertag gentemot familjer som ska välja skola och sänker utbildningens kvalitet. Det finns också tecken på att så sker: lärartätheten bland de vinstdrivande fristående skolorna är betydligt lägre än i kommunala och icke vinstdrivande fristående skolor. Det finns behov av att se över regelverket. Skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Vi vill utreda behovet av ökad granskning av skolors ekonomi och behovet av att föreslå nya åtgärder som kan vara nödvändiga för att ingripa i de fall där ekonomin använts på ett felaktigt sätt. Om fristående skolor gör en vinst ska den återinvesteras i verksamheten. Vi vill också införa en lag om investeringsskydd som ska förhindra att våra gemensamma medel slösas bort vid avknoppning eller utförsäljning av skolor och förskolor. Då vinsterna av att missköta skolverksamhet kan vara stora bör kraftfulla ekonomiska och juridiska påföljder kunna utdömas när ägare och skolledningar missköter sina uppdrag, och om en fristående skola går i konkurs ska kostnaden för det inte kunna vältras över på kommunen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub357 av (MP) och 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Ub389 av (S), 2011/12:Ub394 av Shadiye Heydari m.fl. (S), 2011/12:Ub403 av m.fl. (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7, 18 och 20 samt 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 1. Frågan om vinstutdelningsförbud är inte relevant för riskkapitalbolag eftersom denna bolagsform har som affärsidé att inte dela ut vinst utan att återinvestera all vinst allt överskott i verksamheten i syfte att öka kvaliteten i verksamheten för att efter kunna sälja verksamheten till ett betydligt högre pris än det man köpte den för och därmed skapa en rejäl vinst till sina aktieägare. Med andra ord: man delar inte ut vinst, man höjer kvaliteten och man säljer verksamheten dyrt och skapar därmed vinst. Detta förfaringssätt kan emellertid skapa ett nytt problem för skolverksamheten. När ett riskkapitalbolag köper en verksamhet, i detta fall en skola eller en skolkoncern, lägger man oftast lånen som man tagit för att betala köpeskillingen i själva verksamheten. Därmed blir det verksamheten själv som betalar av lånen på köpet. I de fall som köpeskillingen blir hög kan detta innebära betydande kostnader för skolverksamheten betydande kostnader som eventuellt kan bli så betungande för skolverksamheten att det medför kvalitetsbrister i verksamheten. Det vore intressant att utreda införandet av ett belåningstak liknande det för egnahemsmarknaden för friskoleaktörer, dvs. en maximal procentsats på hur hög andel av verksamheten som kan användas som säkerhet vid lån på verksamheten. Därmed begränsar man även kostnaderna för lånen som i slutändan kommer att belasta skolverksamheten. Regeringen bör tillsätta en utredning enligt vad som ovan anförts. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Ub357 av (MP), 2011/12:Ub389 av (S), 2011/12:Ub394 av Shadiye Heydari m.fl. (S), 2011/12:Ub403 av m.fl. (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7, 18 och 20 samt 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 1. Det behövs en översyn av lämpliga ägandeformer för privata förskolor samt förslag till ny lagstiftning. Den parlamentariska kommittén bör därför få tilläggsdirektiv att inkludera förskolan i utredningen samt att analysera och lämna förslag på hur de offentliga bidragen till privata förskolor ska komma barnen till godo och t.ex. inte betalas ut som vinst till skolans ägare, föras över till dotterbolag, användas för uppköp eller nyetablering av fler skolor varken i eller utomlands osv. Bland annat bör det utredas vilka icke-vinstdrivande driftsformer som är lämpliga för privata förskolor och om det behövs begränsningar av antalet förskolor som en huvudman kan driva. Regeringen bör besluta om tilläggsdirektiv enligt vad som ovan anförts. Resurser efter behov, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:Ub473 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub346 av och (båda MP) och 2011/12:Ub413 av och (båda S). Vi vill att resurser ska fördelas till förskolor och skolor efter barnens och elevernas förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet men det är det inte. De flesta kommuner fördelar pengar till förskolor och skolor huvudsakligen utifrån hur många barn eller elever de har, utan att ta hänsyn till behoven i barn- eller elevgruppen. Enligt utifrån förutsättningar och behov (2009) finns det bara i ungefär var femte kommun en generell tilläggsresurs som förskolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Av rapporten framgår vidare att det bara i ungefär var fjärde kommun finns en generell tilläggsresurs som skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Resurserna måste fördelas efter förskolors och barns behov respektive skolors och elevers behov och det bör framgå av skollagen. Skollagen måste därför ändras. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Resurser efter behov, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub346 av och (båda MP) och 2011/12:Ub413 av och (båda S), 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:Ub473 av m.fl. (S) yrkande 3. I stora forskningssammanställning kring frågan om varför svenska skolor har sackat efter i internationella kunskapsmätningar framställs social viktning som en av fem avgörande faktorer. För att komma till rätta med den minskande likvärdigheten inom svensk skola lyfter särskilt fram att det är av stor betydelse att tillföra skolor i s.k. utsatta områden med negativ social belastning ökade resurser. I en undersökning från () visar det sig att så gott som alla landets kommuner använder ett elevpengssystem men att endast viktar denna elevpeng med en social faktor inom . Även om och regeringen i normala fall borde använda sig av stor återhållsamhet i fråga om att blanda sig i kommunala fördelningsfrågor på detaljnivå, är denna fråga så angelägen att man måste anse att det behövs en nationell reglering som gör att kommunerna inför en social viktning av sina skolpengar. En sådan reglering skulle syfta till att säkerställa att elever med sämre förutsättningar får mer likvärdiga förutsättningar att nå skolans mål. Regeringen bör låta utreda möjligheten att lagstifta om en social viktning av skolpengen. Godkännande som enskild huvudman, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub208 av (S), 2011/12:Ub249 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2011/12:Ub263 av (M), 2011/12:Ub442 av (S), 2011/12:Ub478 av (M), 2011/12:Ub493 av och (båda SD) och 2011/12:Ub512 av och (båda SD). Politiken måste kunna påverka så att resurser inte slösas bort på överetablering de ska gå till bättre undervisning. Kommunernas roll vid etablering av fristående skolor behöver således stärkas. Vi vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Godkännande som enskild huvudman, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub493 av och (båda SD) och 2011/12:Ub512 av och (båda SD) samt 2011/12:Ub208 av (S), 2011/12:Ub249 av m.fl. (S), 2011/12:Ub263 av (M), 2011/12:Ub442 av (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2011/12:Ub478 av (M). Så länge det finns en skola, och innan den svenska skolan återförstatligats, bör ett kommunalt veto mot friskoleetableringar införas i lagen, t.ex. om det är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Det är nämligen inte rimligt att skattebetalarnas pengar förslösas på en orationell skolstruktur som sätter den kommunala planeringen ur spel och omöjliggör en rationell skolplanering. Därutöver förordas ett system likt det finska där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge, t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola ska få starta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Resurser till enskilda huvudmän, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub520 av och (båda MP) och 2011/12:Ub455 av (C) och 2011/12:Ub511 av och (båda SD). De nya skolpengsreglerna trädde i kraft . Det finns ett antal bestämmelser i själva regleringen kring skolpengen som får till följd att syftet med lagstiftningen att lika villkor ska råda mellan kommunala och fristående verksamheter motverkas. I syfte att åstadkomma jämförbarhet och transparens vid kommunernas resurstilldelning till de fristående verksamheterna bör reglerna om skolpeng till fristående förskolor och skolor ses över på följande punkter. Det behöver införas krav på jämförbarhet i beräkningsunderlaget till förskole- och skolpengen. Vidare bör resurstillskott i form av att ett underskott i kommunens budget nollas även komma de fristående verksamheterna till del. Ersättningen för administrativa kostnader bör grunda sig på kommunens budgeterade kostnader och inte som på en schablon. Bestämmelser om att kommunen och den fristående skolan ska komma överens om ett skolpengsbelopp bör förtydligas, framför allt när det gäller elever på introduktionsprogram, så att bestämmelsen inte begränsar elevernas rätt att välja skola och en rimlig skolpeng betalas utifrån elevens individuella utformning av programmet. Även bestämmelser om vissa stödåtgärder, såsom möjligheten att gå ett fjärde år i gymnasiet, bör ses över så att fristående skolor har ekonomisk möjlighet att fatta beslut om stöd för sina elever. Regeringen bör se över reglerna om skolpeng till fristående förskolor och skolor enligt vad som ovan anförts. Resurser till enskilda huvudmän, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub511 av och (båda SD) och 2011/12:Ub455 av (C) och 2011/12:Ub520 av och (båda MP). För att säkerställa alla elevers rätt till likvärdig utbildning, men också för att säkerställa att kvaliteten på skolutbildningen inte urholkas, föreslår jag att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § skollagen endast ska få användas till de ändamål som stipuleras i den aktuella paragrafen och ingenting annat. Jag föreslår därför följande ändring i 10 kap. 38 § skollagen: Grundbeloppet får endast användas till de ändamål som stipuleras i denna paragraf. Samma förhållande bör naturligtvis gälla gymnasieskolan. Jag föreslår därför samma ändring i 16 kap. 53 § skollagen. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Skolplikt och rätt till utbildning, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub329 av (M), 2011/12:Ub382 av Amineh Kakabaveh (V), 2011/12:Ub423 av (KD), 2011/12:Ub502 av (SD) och 2011/12:Ub510 av och (båda SD) samt 2011/12:Ub364 av (KD) yrkandena 1 och 3. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de av barnen som inte gör det. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Det finns en vilja hos barn att lära sig som måste tas till vara. Därför ska förskoleklassen bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har ett färre antal undervisningstimmar. Enligt den nya skollagen är det rektorn och inte skolförvaltningen som avgör vad en s.k. enskild angelägenhet för att få lov från skolan är för något. Situationen medger således att enskilda rektorer kan definiera enskilda angelägenheter olika och detta utan att kunna påverkas av allmänhetens syn på saken. Skolplikten är förstås en viktig del av skolgången för att inte minst garantera en uppföljning av varje elevs skolgång, men detta borde inte under normala omständigheter behöva gå ut över enskilda familjers behov av umgänge. Därför bör kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda angelägenheter för att få lov från skolan. Enligt dagens regelverk kan elever befrias från obligatorisk undervisning vid särskilda omständigheter. Det bör inte vara tillåtet för föräldrar att vägra låta sina barn delta i all obligatorisk undervisning i . Skolinspektionens granskning 2010 av 30 slumpmässigt valda kommuner visade att kommunernas utredningar och handläggning inför mottagande i särskolan har brister och är rättsosäkra. I de fall det visat sig att elever felaktigt har placerats i särskola är det rimligt att eleverna ges kompensation, lämpligen genom att de utan egna ekonomiska kostnader får studera på komvux så att de kan få fullständiga avgångsbetyg. Lösningar för kompensation till elever som felaktigt har placerats i särskolan bör utredas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. för skolan, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 26. Det bör införas en lex i skolan som innebär att all skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs, t.ex. om skolan inte får stopp på de kränkningar och trakasserier en elev utsätts för. En utredning har lämnat ett betänkande i frågan och vi ser fram emot ett konkret förslag på lagstiftning från regeringen. Vi vill se över en skärpning av lagen om skolors skyldighet att agera mot mobbning så att skolor blir skyldiga att få stopp på mobbningen inom och att eleven annars kan kräva skadestånd. Regeringen bör utarbeta lagförslag enligt vad som ovan anförts. Forskning om skolan i skolan, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 6. För att ska ha en högkvalitativ skola krävs att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. Skolforskningen behöver utvecklas. Staten behöver öka dagens mycket begränsade anslag till utbildningsvetenskaplig forskning. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningskonsumenter. Forskningen måste också ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan. Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. Det behövs en ny organisation för att sammanställa forskning och en förstärkt organisation för att sprida och se till att forskningsresultat kommer till användning. Det är en viktig del i att vända den negativa utvecklingen på skolans område. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Lokala styrelser, punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 29. I flera kommuner finns s.k. självstyrande skolor. Det innebär att kommunala skolor får en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De självstyrande skolorna arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt med att öka deras insyn i skolans verksamhet. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga dokumenteras och utvärderas för att se hur detta kan bidra till att utveckla andra kommunala skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Alternativa läroplaner, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub276 av (MP). Alla skolor, oberoende av huvudman, borde få möjlighet att arbeta enligt t.ex. Waldorfskolornas läroplaner eller någon annan alternativ läroplan, under förutsättning att man når skolans kunskapsmål. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Elevinflytande, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 30 och 2011/12:Ub371 av m.fl. (S). Om skolan ska lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Uppföljning, utvärdering och information, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 21 samt 2011/12:Ub265 av (M), 2011/12:Ub360 av (KD) och 2011/12:Ub436 av m.fl. (S). Det finns inget viktigare mål i skolan än kunskapsmålet. Skolans centrala uppgift är att ge alla elever gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Målen för skolan måste bli färre och tydligare. Varje enskild elevs kunskapsutveckling ska systematiskt följas upp och utvärderas varje termin från första årskurs så att brister upptäcks och resurser och insatser kan sättas in. De individuella utvecklingsplanerna bör utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet. Kontraktet är en del av dialogen mellan elev, hem och skola och ska inte betraktas som en offentligt upprättad handling. Nya nationellt kvalitetssäkrade prov och tester i läsning, matematik och engelska bör tas fram för de tidiga åldrarna. Det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram, som innehåller tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla, och man bör dessutom ta fram system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass samt stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Skolornas resultat bör utvärderas och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller den fristående skolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. Det är av största vikt att betygen är likvärdiga mellan skolor och delar av landet då de annars förlorar sitt värde. Den externa kontrollen av betygssättning bör stärkas, och nationella prov bör rättas av personer utan koppling till den skola vars prov rättas. Det måste bli lättare att välja skola utifrån god kunskap. Alla skolor ska delta i öppna jämförelser där man anger lärartäthet, andel behöriga lärare, resultat på nationella prov etc. Det behövs skärpta regler för marknadsföring av skolor så att den är relevant. Genom att stärka lärarnas ställning och förbättra informationen till föräldrarna och kommunernas insyn kan vi använda resurserna bättre och stärka möjligheten att välja utifrån fakta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Elevhälsa, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S).