bet · GZ01UbU12 · 2012-03-20 00:00:00 — 2011/12:UbU12 Statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Statens styrning mot en likvärdig betygssättning i I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i som har överlämnats till med anledning av , lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (RiR 2011:23). I betänkandet behandlas vidare två följdmotioner som har väckts i ärendet samt tre motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet välkomnar uppföljning av tidigare granskningar av likvärdigheten i betygssättningen i och instämmer i iakttagelser att brister i likvärdigheten i betygssättningen kvarstår. konstaterar utskottet att det har vidtagits en rad åtgärder för att främja likvärdigheten i bedömning och betygssättning i , vilka ännu inte har hunnit få fullt genomslag. Utskottet noterar att regeringen avser att aktivt följa frågan genom de rapporter och uppföljningar om likvärdig betygssättning som skolmyndigheterna genomför. Utskottet noterar också att granskning genomfördes kort innan reformer som bl.a. syftar till att stärka likvärdigheten i betygssättningen skulle träda i kraft. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet anser att regeringen bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgängligt där sådant material ännu inte finns. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet föreslår därmed att bifaller ett motionsyrkande och avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns fyra reservationer från Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i lägger skrivelse 2011/12:57 till handlingarna. tillkännager för regeringen att regeringen bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgängligt där sådant material ännu inte finns. 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 2. Bedömning av nationella prov 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:Ub349 av (M) och 2011/12:Ub462 av och (båda M). Reservation 1 (S) Kvalitetssäkring av nationella prov 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 2 (S) 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 3 (S) Lärares arbete med bedömning 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 4 (S) 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 1. 2011/12:Ub5 av (SD) och 2011/12:Ub506 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (S), i (C), (S), (FP), (V), (M), (FP), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . överlämnade granskningsrapporten betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (RiR 2011:23) till . överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i till . Två följdmotioner har väckts i ärendet. I betänkandet behandlas även tre motioner från den allmänna motionstiden . Vid utskottets sammanträde informerade riksrevisor med medarbetare utskottet om (RiR 2011:23). granskningsstrategi Statens insatser på skolområdet Inom effektivitetsrevision sker granskningen främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier. En granskningsstrategi utgörs av en serie granskningar på samma tema. Strategierna omfattar områden eller teman där har identifierat väsentliga frågeställningar som revisionen belyser ur olika aspekter i ett antal granskningar. Slutsatserna av granskningen inom respektive strategi redovisas i normalfallet i en slutrapport. I den aktuella granskningsstrategin Statens insatser på skolområdet ligger fokus på huruvida de styrmedel staten har används effektivt och om de styr på ett ändamålsenligt sätt, dvs. mot en effektiv och mer likvärdig skola. har vidare inlett en granskning av dels Skolinspektionens tillståndsgivning, dels statens tillsyn av skolan. Respektive granskning inleds med en förstudie. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av . Regeringen instämmer i iakttagelser att betygssättningen fortfarande inte sker på ett likvärdigt sätt och att det krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa detta. Regeringen kommer att fortsätta sitt påbörjade arbete med att öka måluppfyllelsen och likvärdigheten i den svenska skolan. Regeringen avser att aktivt följa frågan genom de rapporter och uppföljningar om likvärdig betygssättning som skolmyndigheterna genomför. I skrivelsen redovisar regeringen åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Regeringen bedömer att de aviserade och vidtagna åtgärderna kommer att leda till en ökad likvärdighet i betygssättningen och att åtgärderna ligger i linje med de åtgärder som föreslår. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. Skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i till handlingarna. har granskat statens insatser för en likvärdig betygssättning i . Resultatet av granskningen har presenterats i rapporten betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i skolan (RiR 2011:23). Den aktuella rapporten är en uppföljning av tidigare granskningar. genomförde en granskning av statens insatser för en likvärdig betygssättning i (RiR 2004:11). Syftet med granskningen var att bedöma om regeringens, och Myndigheten för skolutvecklings åtgärder för likvärdig betygssättning var tillräckliga. Slutsatserna som drog i den granskningen var att även om engagemanget och förutsättningarna för en likvärdig betygssättning hade ökat så kvarstod flera problem. Problemen var kopplade till de förutsättningar som staten hade gett huvudmän, rektorer och lärare och gällde tydligheten i huvudmännens och rektorernas ansvar, stödmaterial till kommuner och skolor samt uppföljning och kontroll av betygssättningen. gjorde en fördjupad uppföljning av granskning inom ramen för den årliga uppföljningen av tidigare granskningar (Uppföljningsrapport ). I uppföljningen konstaterades att regeringens och skolmyndigheternas insatser på området hade ökat, framför allt genom förändringar i regelverk samt genom allmänna råd och anvisningar. Men det hade inte lett till att problemet med bristande likvärdighet i betygssättningen hade lösts. Syftet med den nu aktuella granskningen är att undersöka om regeringen och skolmyndigheterna, genom styrningen av skolverksamheten, framtagandet av stödmaterial samt informationsinsatser om detta material, gett huvudmän, rektorer och lärare förutsättningar för att åstadkomma en likvärdig betygssättning. I granskningen har också ingått att undersöka om skolmyndigheterna genom uppföljning, utvärdering och tillsyn av betygssättningen har skaffat sig tillräckligt underlag för att inrikta styrningen och stödet mot en mer likvärdig betygssättning. Granskningen har genomförts med hjälp av intervjuer, dokument- och litteraturstudier samt enkäter till lärare och rektorer i . har inte gjort någon egen undersökning av huruvida betygssättningen är likvärdig. Revisionens bedömning grundar sig i stället på de rapporter och undersökningar som och Skolinspektionen har gjort. granskar genomförandet av statlig verksamhet och således endast en del av det offentliga åtagandet som följer av skollagen och andra förordningars krav på likvärdig betygssättning. Det innebär att granskningen stannar vid statens insatser. krävs en helhetsbild för att man ska kunna bedöma statens insatser i deras sammanhang. Granskningsrapporten beskriver av det skälet även hur kommunala och enskilda huvudmän samt rektorer och lärare arbetar för att åstadkomma en likvärdig betygssättning. Begreppet likvärdighet används vanligen om utbildningen i skolväsendet med hänvisning till 1 kap. 9 § skollagen (2010:800). Där står att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Enligt skollagen är rätten till en likvärdig utbildning central. En likvärdig betygssättning ingår som en del i den likvärdiga utbildningen. Granskningen avser verksamheten inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i statens budget. Skolmyndigheterna som avses i granskningen är och Skolinspektionen. Med myndigheternas insatser avses både framtagande av stödmaterial och information om detta material samt tillsyn, utvärdering och uppföljning av betygssättningen. Granskningen omfattar enbart . Således inkluderas inte andra skolformer där betygssättning sker, t.ex. gymnasieskolan, särskolan eller vuxenutbildning. Ansvaret för skolan är delat mellan stat och skolhuvudmän. Ansvaret för en likvärdig betygssättning är fördelat på ett stort antal aktörer. och regeringen anger nationella mål och riktlinjer. fattar beslut om betygskriterier och producerar stödmaterial i syfte att underlätta en likvärdig betygssättning. Skolinspektionen utövar tillsyn över skolornas arbete. Inom dessa ramar är det kommunala och enskilda huvudmän som ansvarar för att genomföra skolverksamheten. Huvudmannen ansvarar för att ge skolorna tillräckliga förutsättningar. Rektorerna har ansvaret för att lärarna har rätt kompetens och nödvändiga kunskaper för att sätta betyg på ett likvärdigt sätt. Det är dock läraren som har det direkta ansvaret för att betygssättningen av eleverna sker på rätt sätt. Enligt rapporten sker betygssättningen fortfarande inte på ett likvärdigt sätt. Omfattande insatser har gjorts för att komma till rätta med bristen på likvärdighet i betygssättningen. Bland annat har de författningar som styr hur betyg sätts ändrats för att ge ökade förutsättningar för en likvärdig betygssättning. Granskningen tyder dock på att de metoder som har använt för att styra mot en mer likvärdig betygssättning genom olika typer av stöd inte har fått ett tillräckligt genomslag bland de betygssättande lärarna. Någon bred utvärdering av orsakerna till att betygssättningen fortfarande inte är likvärdig har inte heller gjorts. övergripande slutsats är att det med det nya regelverket finns en viktig komponent för en tydligare styrning mot likvärdiga betyg. I det följande redovisas viktigaste iakttagelser. Delat ansvar mellan stat och huvudman komplicerar styrningen Ansvaret för en likvärdig betygssättning är delat mellan staten och kommunala eller enskilda huvudmän. En bidragande orsak till att betygssättning ännu inte sker på ett likvärdigt sätt är enligt att staten inte fullt ut använder sitt mandat att styra över betygssättningen och följa upp att verksamheten genomförs så som det är tänkt. Dels råder det osäkerhet om hur ansvaret är fördelat mellan staten och skolhuvudmännen, dels råder det viss osäkerhet hos skolmyndigheterna om deras mandat i fråga om styrning och stöd i förhållande till skolhuvudmännen. Detta är ineffektivt och riskerar att leda till att målen om en likvärdig betygssättning inte uppnås. Staten bör samordna sin styrning, uppföljning och kontroll För att statens styrning och kontroll ska fungera så effektivt som möjligt är det viktigt att och Skolinspektionen har rutiner för informationsutbyte med varandra. De båda myndigheternas uppföljnings- och kontrollverksamheter ger tillsammans en god bild av var bristerna i betygssättningen finns. Är statens styrmedel tillräckligt verkningsfulla? stödmaterial upplevs, trots ökade insatser, inte som tillräckligt omfattande och ingående. Materialet når dessutom inte fram till de betygssättande lärarna i tillräcklig utsträckning. De nationella proven har många mål och syften, vilket både och Skolinspektionen upplever som problematiskt. Otillräckliga förutsättningar på den lokala nivån Förutsättningarna för en likvärdig betygssättning är inte tillräckliga på den lokala nivån. Rektorer och lärare anger tidsbrist som en anledning till att de inte hinner sätta sig in i eller inte kan tillämpa stödmaterial, men också att det saknas möjlighet att föra professionella samtal inom och mellan skolor för att kalibrera betygssättningen lärare emellan. lämnar följande rekommendationer i rapporten. Mot bakgrund av granskningens resultat anser att regeringen bör göra följande. Regeringen bör förtydliga för skolmyndigheterna hur långt de bör utnyttja sina respektive mandat för att styra, stödja och följa upp grund-skolornas arbete med likvärdig betygssättning. Regeringen bör renodla de nationella ämnesprovens roll som vägledande för betygssättningen genom att se över syftena och målen med proven. bör använda sitt mandat så att styrningen och stödmaterialet når ända fram samt återkommande följa upp hur lärare och rektorer uppfattar och använder stödmaterialet. och Skolinspektionen bör öka sin samordning i syfte att använda de samlade resultaten av myndigheternas uppföljning och kontrollverksamhet mer effektivt. Regeringens skrivelse 2011/12:57 Med anledning av har regeringen överlämnat skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av granskningsrapporten. och Skolinspektionen har yttrat sig över rapporten. Regeringens bedömning av iakttagelser granskning genomfördes kort innan omfattande skolreformer som syftar bl.a. till att stärka likvärdigheten i betygssättningen skulle träda i kraft. Regeringen anser dock att granskning är ett välkommet tillskott till de uppföljningar av en likvärdig betygssättning som har gjorts. Regeringen instämmer i iakttagelser att betygssättningen fortfarande inte sker på ett likvärdigt sätt och att det krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa detta. har påpekat att det delade ansvaret mellan stat och huvudman komplicerar styrningen och att skolmyndigheterna ibland är osäkra på hur långt de bör utnyttja sina mandat i fråga om styrning och stöd. Regeringen anser att skolmyndigheternas instruktioner ger myndigheterna det stöd de behöver för att kunna styra och stödja skolhuvudmännen. Skollagen (2010:800) ger också Skolinspektionen utrymme att arbeta förebyggande genom att, inom ramen för sin tillsyn, ge råd och vägledning (26 kap. 9 § skollagen). Skollagen ger numera också möjlighet för Skolinspektionen att förena ett föreläggande med vite. Regeringen anser också att hur lagstiftning och instruktioner ska tillämpas är något som myndigheterna själva bör utveckla genom sin tillämpning av regelverket. Regeringen kan och ska inte styra i detalj hur skolmyndigheterna ska arbeta gentemot den lokala nivån. En annan slutsats som har kommit till i sin granskning är att staten bör samordna sin styrning, uppföljning och kontroll. och Skolinspektionen har i sina yttranden anfört att de delar uppfattning när det gäller vikten av samordning i myndighetsgemensamma frågor och att de ska diskutera hur de samlade resultaten kan användas på ett mer effektivt sätt. Regeringen konstaterar att det anges i respektive skolmyndighets instruktion att myndigheterna ska samarbeta med varandra i relevanta frågor. När det gäller Skolinspektionens uppdrag om central rättning anges i uppdraget att resultat av den centrala rättningen ska kunna utgöra ett underlag för fördjupad granskning inom ramen för Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning. Regeringen har förtydligat uppdraget och gett Skolinspektionen i uppdrag att vidta åtgärder gentemot de skolor eller huvudmän där inspektionens rättning av nationella prov resulterar i betydande avvikelser från skolans egen rättning. Skolinspektionen ska även vidta närmare åtgärder inom sin tillsynsverksamhet gentemot de skolor där det enligt statistik är stor skillnad mellan elevernas resultat i nationella prov och skolornas betygssättning. I granskningen har det framkommit att stödmaterial inte upplevs som tillräckligt och att det inte når ut till de betygssättande lärarna i tillräcklig omfattning. Stödet i materialet anses inte vara tillräckligt. Ett annat problem som lyfts fram är bristen på tid att ta till sig och använda material. Regeringen menar att ytterligare en förklaring kan vara att det inte var ett krav i examensordningen att den enskilde lärarstudenten skulle visa kunskaper inom området betyg och bedömning. I den nya lärarutbildningen har det dock införts krav i lärarexamina på fördjupade kunskaper om bedömning och betygssättning. Detta avser de lärarutbildningar som utbildar lärare för de årskurser där betyg sätts. Regeringen menar vidare att det förhållandet att lärare och rektorer inte anser sig ha tillräckligt med tid att tillämpa och förstå stödmaterialet är huvudmännens ansvar. Skollagen har ändrats så att huvudmännens och rektorernas ansvar generellt har blivit tydligare. Rektorn har det övergripande ansvaret för den pedagogiska ledningen, och huvudmannen ansvarar för att utbildningen är likvärdig. Dessa bestämmelser trädde i kraft och började tillämpas fr.o.m. . Vad gäller utformning och spridning av material anför att de lägger ned omfattande resurser på detta och att verket ska anlita externa utvärderare för att granska de insatser som har gjorts för att genomföra de nya styrdokumenten. Av rapporten framgår att de nationella ämnesproven har många syften, och både och Skolinspektionen har påpekat att detta är problematiskt. Enligt bör de nationella ämnesproven renodlas för att åstadkomma en likvärdig betygssättning. Regeringen vill betona att syftet med de nationella proven framgår tydligt i styrdokumenten för och motsvarande skolformer. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att kvalitetssäkra de nationella proven för att säkerställa att syftet med proven uppnås. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen kommer att fortsätta sitt påbörjade arbete med att öka måluppfyllelsen och likvärdigheten i den svenska skolan. Regeringen gav i uppdrag att bl.a. se över och förtydliga anvisningarna till huvudmännen om exempelvis hantering och genomförande av nationella prov för att säkerställa att eleverna ges likvärdiga förutsättningar vid dessa prov. I uppdraget ingår också att erbjuda olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom områdena bedömning och betygssättning. Regeringen har för att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven beslutat att förtydliga uppdraget om central rättning. Skolinspektionen har getts i uppdrag att vidta åtgärder gentemot de skolor och huvudmän där inspektionens rättning av nationella prov avviker betydligt från skolans egen rättning. Vidare ska Skolinspektionen närmare granska de skolor och huvudmän där det enligt statistik är stor skillnad mellan elevernas resultat i nationella prov och skolornas betygssättning. Regeringen avser också att aktivt följa frågan genom de rapporter och uppföljningar om likvärdig betygssättning som skolmyndigheterna genomför. Regeringen bedömer att de aviserade och vidtagna åtgärderna kommer att leda till en ökad likvärdighet i betygssättningen och att åtgärderna ligger i linje med de åtgärder som föreslår. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. Utskottet vill understryka att rätten till likvärdig utbildning enligt skollagen (2010:800) är central och fundamental för den svenska skolan. Ansvaret för en likvärdig utbildning över hela landet bärs gemensamt av staten och skolhuvudmännen. Utskottet välkomnar därför uppföljning av tidigare granskningar av likvärdigheten i betygssättningen i och instämmer i iakttagelser att brister i likvärdigheten i betygssättningen kvarstår. konstaterar utskottet att det har vidtagits en rad åtgärder för att främja likvärdigheten i bedömning och betygssättning i , vilka ännu inte har hunnit få fullt genomslag. Bland åtgärderna kan nämnas nya läroplaner samt nya kurs- och ämnesplaner. En ny betygsskala med fler steg för mer rättvisande betyg har införts. En ny skollag (2010:800) med bestämmelser som syftar till att stärka rättvis och likvärdig betygssättning har också börjat tillämpas fr.o.m. . Ett system med lärarlegitimation har beslutats, där huvudprincipen är att endast legitimerade lärare ensamma ska få sätta betyg. Obligatoriska nationella prov i fler ämnen och årskurser har införts, och finns det en tydlig ansvarsfördelning mellan skolmyndigheterna. Införandet av viss central rättning av nationella prov som Skolinspektionen svarar för är en annan åtgärd som vidtagits. Den nya lärarutbildningen har fördjupade kunskapskrav om bedömning och betygssättning. Utskottet noterar att regeringen avser att aktivt följa frågan genom de rapporter och uppföljningar om likvärdig betygssättning som skolmyndigheterna genomför. Utskottet noterar också att granskning genomfördes kort innan reformer som bl.a. syftar till att stärka likvärdigheten i betygssättningen skulle träda i kraft. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att regeringen bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgängligt där sådant material ännu inte finns. bifaller därmed ett motionsyrkande. I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 2 framhålls att lärarna ska ges ett ordentligt bedömningsstöd till de nya betygen för att komma till rätta med betygens bristande likvärdighet. Lärarna bör omgående få tillgång till ett kommentarmaterial. En ny betygsskala med sex betygssteg (A, B, C, D, E och F) har införts för den obligatoriska skolan och för gymnasieskolan. Högsta betyg för godkända resultat betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. I ska betyg sättas i ämnen. I gymnasieskolan ska betyg sättas på varje avslutad kurs. Betyg ska bestämmas med hjälp av de kunskapskrav som har föreskrivits. Nationella kunskapskrav är en förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning av elevernas kunskaper. har utarbetat nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E. Kunskapskraven för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. Kunskapskraven för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. I betänkande 2010/11:UbU3 Betyg från årskurs 6 i m.m. ansåg utskottet att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utskottet menade också att utformningen av kunskapskraven bör utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan har trätt i kraft. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare samt eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. gav regeringen detta till känna (bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). har haft i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygssättning av kunskapskraven B och D. Av årsredovisning framgår att verket har inlett ett arbete med att ta fram material som stöd för betygssättning, där stöd för hur man använder betygsstegen B och D är ett viktigt inslag. Arbetet planeras bli färdigt . Utskottet menar att det är en grundläggande förutsättning för betygssättande lärare att de har tillgång till ett fullödigt stödmaterial för samtliga betygssteg. Utskottet anser därför att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt bör tas fram och göras tillgängligt där sådant material ännu inte finns. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2011/12:Ub8 (S) yrkande 2. Bedömning av nationella prov Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande och två motioner om bedömning av nationella prov. Jämför reservation 1 (S).