bet · H001FöU1 · 2012-11-30 00:00:00 — Jag ger först ordet till Försvarsdepartementet, som representeras av statssekreterare von der Esch. Han kommer att redovisa regeringens uppfattning och förslag till . Var så god! von der Esch, Försvarsdepartementet: Tack, herr ordförande! Jag vill börja med att tacka för möjligheten att komma hit och beskriva regeringens förslag om att genomföra ett förmågelyft av stridsflygsystemet samt avsikten att gå vidare med utveckling och anskaffning av nästa generation JAS 39 . Jag har tänkt beskriva regeringens förslag om förmågelyftet av stridsflygsystemet samt bakomliggande behov och finansiering. Jag ska också försöka ge en så tydlig bild som möjligt av var vi nu står i processen och vad som händer . Jag tänkte göra det genom att visa er åtta bilder på datorskärmen. När det gäller behovet av ett förmågelyft vill vi framhålla att Försvarsmakten under ett par års tid har utrett olika möjligheter för det fortsatta vidmakthållande av ett konkurrenskraftigt och ekonomiskt hållbart stridsflygsystem. I budgetunderlaget redovisade Försvarsmakten bedömningen att JAS 39 C/D är operativt relevant till 20202030. För dem som inte är väl bevandrade i beteckningarna kan jag inledningsvis nämna att beteckningen C/D står för en- respektive tvåsitsig version av ett system. Vi har alltså A/B, C/D och framöver även E och eventuellt F. Försvarsmaktens värdering av de olika alternativen fortgick sedan, och redovisade myndigheten ett slutligt ställningstagande i samband med budgetunderlaget . Där konstaterades att en utveckling av JAS 39 C/D är det mest kostnadseffektiva alternativet. Utgångspunkten för myndighetens värdering har bland annat varit den av fastställda försvarspolitiska inriktningen. Vi vet alla att det av denna framgår att flygstridskrafterna ska ha en hög tillgänglighet och en kvalificerad förmåga att genomföra strid i hela skalan, från lågintensiva till högintensiva konfliktnivåer. Flygstridskrafterna ska primärt utveckla förmågan att verka i och i vårt närområde. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att godkänner en utveckling av JAS 39 E och en ombyggnad av 4060 39 C/D till JAS 39 E. E är alltså en ensitsig version. Vi får möjligen återkomma till frågan om ombyggnation och vad som ska läsas in i det, men det är alltså så att man utgår ifrån flygplanskropparna C/D och med ett antal utvecklingar kommer fram till JAS 39 E. Regeringen föreslår också att bejakar möjligheten att avbeställa utvecklingen och uppgraderingen om inte eller något annat land beslutat om anskaffning och beställning av minst 20 stycken JAS 39 E. På så vis menar regeringen att statens risk även vid en utebliven beställning från begränsas till att enbart omfatta vissa initiala kostnader. Jag kommer senare att återkomma till processen i ; jag kommer själv att nämna den, och jag tror även att den kommer att nämnas av senare presentatörer här. För finansieringen av förmågelyftet föreslår regeringen också en anslagsökning om samt en ökning om efter det. Sammanlagt uppgår således ökningen av materielanslaget till . Jag ska nämna något om motiven till regeringens förslag. Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver att har ett försvar som är redo både att skydda svenskt territorium och att delta i internationella insatser. Det ställer krav på en försvarsmakt med förmågor att möta olika typer av utmaningar. Försvarsmakten har som sagt redovisat att den operativa livslängden för JAS 39 C/D uppnås . Ett mer omfattande förmågelyft av flygsystemet har således bedömts vara nödvändigt. Stridsflyget är avgörande för förmåga att hävda vår suveränitet och försvara vårt territorium. Till det ska läggas att partnerskapet med medger kostnadsdelning vad gäller drift och vidmakthållande samt goda samarbetsmöjligheter. Försvarsmakten har inom ramen för sin utredning också pekat på nödvändigheten av en sådan partner. Behovet av att förlänga den operativa livslängden för JAS 39 och de positiva effekterna av samarbetet med medför enligt regeringens sammantagna bedömning att det är motiverat att gå vidare med ett beslut. Det pågår alltså flera parallella processer. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat förslaget om en utveckling av Gripensystemet till , och vi ser fram emot att slutligt tar ställning i frågan . pågår förhandlingar mellan staten och tillverkaren, , genom , . I pågår också en politisk process. Den schweiziska politiska beslutsprocessen leder bland annat till att regeringen i närtid ska ta ställning till ett nytt så kallat rustningsprogram, som även ska behandlas av det schweiziska parlamentet. Anskaffningen av JAS 39 utgör en delmängd av detta program. Vi räknar också med att frågan kommer att behandlas i en folkomröstning och att en beställning därför kan läggas först . Efter godkännande kan regeringen ta ställning till Försvarsmaktens förslag om anskaffning. När ett sådant regeringsbeslut är fattat kan Försvarsmakten uppdra åt , , att lägga en beställning hos tillverkaren. När den schweiziska beslutsprocessen är klar och kontraktsförhandlingarna med slutförts kan beställa JAS 39 E av den svenska staten genom . Därmed kommer också de nödvändiga förutsättningarna att vara på plats. Vad innebär då detta förslag? Regeringen menar att förslaget innebär att Försvarsmaktens förslag på operativ förmåga tillgodoses över stridsflygsystemets livscykel. JAS 39 E är baserat på det demonstratorprogram som redan genomförts och som syftade till att klarlägga och utgöra grund för framtida möjliga beslut om vidareutveckling av JAS 39 . Förmågelyftet innebär bland annat att stridsflygsystemet erhåller ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Den produktionsfas som följer på utvecklingsarbetet innebär att 4060 39 C/D blir föremål för ombyggnation till JAS 39 E. Serieleveranserna kommer att påbörjas och fortsätta . Vi räknar med att den nya versionen kommer att vara initialt operativ . är det därför förutsägbart att JAS 39 C/D kommer att vidmakthållas till minst ca 2025. Livscykelkostnaderna för systemet kommer att ligga på omkring 3 miljarder . Investeringen i utveckling och produktion medför ett omplaneringsbehov inom Försvarsmaktens materielanslag på sammanlagt ca . Försvarsmakten arbetar nu för att omhänderta denna omplanering inom ramen för myndighetens avvägningsprocess. Försvarsmaktens kostnader för utveckling, anskaffning och vidmakthållande av JAS 39 Gripen-systemet, det vill säga de stridsflygsrelaterade kostnader som belastar de två materielanslagen 1.3 och 1.4, beräknas efter avräkning av kostnadsdelningen från uppgå till ca över den kommande . Det ska ställas i relation till att materielanslaget totalt uppgår till . Sammantaget vill jag understryka att vi även med förmågelyftet av JAS Gripen kommer att ha en försvarsmakt med god balans mellan olika förmågor. Det är och har varit en förutsättning för regeringen i hela denna process. Sammanfattningsvis: har kommit överens med om anskaffning av nästa generation JAS 39 . Partnerskapet med innebär att vi tillsammans kan anskaffa och driva ett kvalificerat stridsflygsystem till en lägre kostnad än vi hade tvingats betala om i stället på egen hand hade anskaffat samma system. Utvecklingen av stridsflygsystemet bidrar långsiktigt till den operativa förmågan i luftförsvaret och därigenom till förmåga att hävda vår suveränitet och försvara vårt territorium. Förmågelyftet av JAS 39 är av stor ekonomisk omfattning. Mot denna bakgrund föreslås en ökning av försvarsanslaget med över tioårsperioden. Det föreslagna förmågelyftet innebär bland annat att stridsflygsystemet erhåller ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Sammantaget möjliggörs en operativ livslängd till minst 2040. Sammantaget är detta ett bra tillfälle att fatta ett beslut som bär mot framtiden och säkerställer en långsiktig lösning som svarar mot Försvarsmaktens behov. Ordföranden: Då tackar vi statssekreterare von der Esch för den redovisningen och går vidare till Försvarsmakten som representeras av överbefälhavare general . Var så god! , Försvarsmakten: Herr ordförande! Tack för att Försvarsmakten får möjligheten att kommentera både pågående och framtida arbete! Vi kommer att göra det i två delar, med några inledande ord från min sida och sedan kommer chefen för , generallöjtnant , att mer beskriva det som vi arbetar med, arbetet med kravställning och också ekonomiska prognoser. Först vill jag understryka och vara tydlig med att beslutet om förmågelyft kanske är ett av de största beslut som vi har att hantera . Därför är frågans dignitet vital för Försvarsmakten. Det har varit grunden för att göra väldigt djupa och grundläggande analyser i vårt arbete som ledde fram till det underlag som vi har lämnat till regeringen innevarande år. Jag vill också anknyta till det som statssekreteraren sade. Vi begärde inför BU12 ytterligare tid för att just kunna göra dessa fördjupade arbeten och fick göra det när vi sedan kom med BU13 . Det har inneburit att vi har mycket djupgående och grundläggande analyser med spel i olika former av scenarier i dagens och framtidens möjliga händelseutvecklingar. Det har varit hjälpen för att så tydligt som det någonsin går identifiera de operativa krav som ställs på ett sådant här stridsflygsystem och också ställa dem tekniskt och operativt i relation till våra bedömningar om tekniska prestanda hos en motståndare . Jag vill poängtera att arbetet har letts av en av våra doktorerade personer i staben, därför att vi vill säkerställa att vi gör arbetet utifrån en vetenskaplig grund när vi kopplar det till både scenarier och operativa krav. Arbetet resulterade i bedömningen att och försvarsmakt behöver 6080 stridsflygplan av JAS 39 E för att kunna möta den förväntade, tekniska och operativa hotbilden. När jag säger det vill jag också betona att stridsflygsystemet är en del av luftförsvarssystemet. Det finns också andra komponenter. Balansen och fönstrens antal påverkas av hur vi väljer att lösa andra delar av luftförsvaret. Det går alltså inte att se stridsflygsystemet som en isolerad företeelse, utan det är ett system av system. Med koppling till omvärldsmiljön har vi precis lämnat in vår bedömning och övergripande omvärldsanalys till arbetsgruppen för säkerhetspolitiskt arbete som bistår Försvarsberedningen. Där ser vi tendenser till att vi har aktörer i vår omvärld för vilka militär kapacitet kommer att vara viktig och också ett verktyg att förhålla sig till. Det är alltså i den miljön och omvärlden som vi ska applicera kravställningen på detta stridsflygsystem. Det är i den miljön som vi ska kunna verka i tidsfönstret 2020 och framåt. Det är en komplicerad och komplex miljö. Men vi bedömer, utifrån de djupgående analyser som vi har gjort, att vi har kommit så nära en korrekt kravspecifikation som det någonsin går att göra. Vägen dit har naturligtvis varit milt sagt komplex, och det måste vi alla vara medvetna om. Chefen för kommer att gå in mer i detalj på hur arbetet har gått till, de olika alternativen som vi har hanterat och följden ekonomiskt av detta. , Försvarsmakten: Som nämndes har vi i arbetet med att komma fram till en slutsats naturligtvis tittat på inramningen vad gäller den operativa miljön, och det är det som framgår av bilden. Jag ska säga några korta ord om detta. Rent allmänt förändras den operativa miljön . Den blir alltmer komplex, och framåt accentueras det alltmer. Man kommer oaktat stridskraft att behöva uppträda i en contested miljö. Ordet på bilden är svårt att översätta till svenska. Man kan lägga in väldigt mycket i det, men säg så här: Man kan bli påverkad av angripare varhelst man är och rum. Man kan inte längre avgränsa ett stridsfält och åka till det och tillbaka till en hemmabas, utan man påverkas på många olika sätt var än man är. Det operativa tempot ökar , alltså tiden från det att man blir upptäckt tills att man blir bekämpad. Den loopen blir allt snabbare. Ytterligare framåt i tiden kommer det kanske också att bli en automatisering fullt ut så att människan blir mer som en övervakare än någon som faktiskt fattar beslut. Bandbredden ökar rent tekniskt, vilket gör att information kan skickas i stor mängd till olika system och mellan system. Man kan också i allt ökad grad bli påverkad av inte minst fjärrstridsmedel. Kryssningsmissiler, ballistiska robotar och självklart vapen får en allt längre räckvidd. När det gäller stridsflygsystemen som sådana, och då har vi jämfört med de system som ligger i ungefär samma tidsperspektiv, är, på västsidan, F-35 den kanske mest tydliga kandidaten till att vara det vassaste. På den ryska sidan är det som benämns det som ska vara operativt framåt 2020. Där är det signifikanta ökad räckvidd och ökad uthållighet. Man kan alltså vara längre i luften och på det sättet minska det operativa tempot. Det blir förbättrad förmåga att se mål på längre avstånd. Radarräckvidderna ökar på ett tydligt sätt. Man har möjlighet att ha allt fler vapen och, som sades tidigare, möjlighet att skicka kommunikation och information. När det gäller sensorfunktion, de sensorer som flygplanet har men också andra sensorer, kan informationsmängden paketeras och skickas snabbt så att man får en samlad bild i ökad grad. Signaturanpassningen är ett försök att ha en så liten målyta som möjligt ända tills det blir ren stealthteknologi. Vi har också tittat på och värderat påverkansfaktorerna och naturligtvis haft fokus på vårt närområde. Vi har tittat på hur det ser ut i omgivningen och också på vilken påverkan både EU och Nato kommer att ha på scenarier vid en framtida eventuell konflikt. Vad gäller styrkeförhållanden har vi använt MUST:s, vår egen underrättelsetjänsts, bedömningar. Vi har varit ganska försiktiga i detta, eftersom vi inte skulle vara huvudaktören i en framtida konflikt. Här har vi alltså inte tagit i i överkant. Vi vinnlade oss om att spänna ut de olika alternativen så långt som möjligt när vi skulle lämna vår rekommendation till regeringen . Ett alternativ som står längst upp på bilden till vänster är referensobjekt A, det vill säga att behålla dagens C/D-flotta och värdera den utifrån det. Vi kunde ganska snabbt konstatera att den inte är operativt relevant 2025, 2035 och in . Däremot var den viktig, och jag återkommer till det, när vi jämförde den för att få ett ekonomiskt referensalternativ, helt enkelt vad det kostar att behålla det vi har och utifrån detta se vad det blir för skillnad gentemot det andra. Alternativ B bygger på att vi behåller dagens konfiguration av skrovet och behåller dagens motor. Sedan försöker vi stoppa in den nödvändiga teknologin på radarsidan, i telekrigssystem med mera i den här maskinen. Det innebär att det just inte finns någon känd teknologi som kan gå till utveckling, utan det måste jobbas betydligt längre för att få fram en sådan, och det finns en osäkerhet i den. Om det är möjligt eller inte går inte att säga , men det är ett alternativ. Det innebär att det blir en ganska sen leverans och att vi då får ett system som blir operativt in . Vi hade två alternativ, C1 och C2, med något modifierat skrov och en starkare motor. Skillnaden var att vi i C1 använde teknologi som inte är utvecklad fullt ut, men som är känd och kan gå till operativ utveckling. I det andra alternativet skulle man likt B-alternativet invänta och försöka utveckla ytterligare en generation. Därför finns det olika tidsaxlar för när de olika systemen skulle kunna vara operativa. Slutligen hade vi som referensobjekt utländska stridsflygplan. Med den information som går att få fram har vi värderat ett antal av de mest relevanta och möjliga kandidaterna i det här tidsperspektivet. Då förutsatte vi att ett sådant system i så fall skulle anskaffas . När det gäller den ekonomiska värderingen är det viktigt att säga att det är FMV som kan göra och har gjort de ekonomiska värderingarna. Det är de som har kompetens att göra det vad gäller effekter av eventuell kostnadsdelning med andra nationer. I det här fallet har ju varit aktuellt, och det får FXM återkomma till i sina presentationer. Referensalternativet, att behålla dagens C/D-flotta på 100 flygplan, kostar i ett 30-årigt perspektiv, alltså , 60 miljarder. Det är bottenplattan, och det var viktigt att komma ihåg när vi värderade detta. De andra alternativen kostar mer. Det innebär det som står i de andra staplarna plus någonting. En reflektion var att alternativ C1, ett modifierat skrov och en ny motor, och alternativet att behålla dagens motor och dagens konfiguration med en inte riktigt känd teknologi, som innehåller osäkerhet om huruvida den kan utvecklas, ligger ekonomiskt sett på en likvärdig nivå, totalt ca 87 miljarder men 27 miljarder över referensalternativet. C2, också med ny motor och nytt skrov men med lite mer framtida teknologi, blir dyrare. Det blir mer utvecklingspengar. Och de utländska alternativen kostade betydligt mer, som ni ser på stapeln. Till detta ska läggas driftskostnaderna, som ni ser på den nedre raden. JAS-alternativen är ganska neutrala vad gäller driftskostnaderna, medan det i de utländska alternativen tillkommer ytterligare minst 15 miljarder på driftsidan. Det stod ganska snabbt klart att ett utländskt alternativ inte är kostnadsmässigt realistiskt för oss, utan vi måste rimligen vidareutveckla och utnyttja den investering vi har gjort i JAS 39 . När vi har värderat de olika alternativen rent systemmässigt har vi utgått från de kriterier som står på bilden. Jag ska inte i detalj gå in på dem, men de är ganska givna och har kommit fram på olika sätt. Det som jag vill framhålla med detta är att det finns en balans. Man kan inte satsa på en av dem, för det kommer att få påverkan och bli obalans. Det gäller att ha balans mellan de olika. Det ena leder, så att säga, till det andra i detta. Något som är väldigt viktigt om man ska satsa vidare på JAS Gripen är att man får den nya radarteknologin med möjlighet att följa fler mål och mål på betydligt längre avstånd med mera, den så kallade AESA-teknologin. Inte minst viktig är den för att i ett telekrigssystem ha möjlighet att störa en angripare men också skydda sig själv och bli varnad . Det är en av de kanske mer viktiga överlevnadskomponenterna . Detta leder i sin tur till att man också måste titta på skrovets karaktär. Motorn och detta gör att det kan bära mer vapen. I det här fallet är det mer vapen och mer tid i luften än med C/D detta sagt för att ge en något så när uppfattning om skillnaderna. När vi lämnade vårt underlag till regeringen föreslog vi helt klart förmågelyftet. När vi har gjort våra spel har vi kommit fram till att det krävs minst 6080 flygplan. Det är ett minimum. Det innebär att vår nedre gräns ligger på 60. Skulle man börja värdera 40 och 50 kan man naturligtvis komma fram till andra slutsatser. Men för vår del är det 60 som är det absoluta, och vi har satt en spännvidd mellan 60 och 80. När vi tittade på ekonomistaplarna relativt den ekonomi som vi själva har inom prolongerade ramar sade vi att det inte är rimligt att vi kan göra detta själva, att det förutsätter att vi har någon att dela kostnaderna med, och då fanns ju av kända skäl här. Men det var inte det som var huvudpunkten, utan huvudpunkten var att det inte går att göra detta själva om vi ska ligga kvar med dagens ekonomi här. Vi sade också att dessa Gripenplan kunde vi ha och att kostnadsdelningsvinsterna måste kunna tillgodogöras i kalkylen. De är relativt sett inte jättestora, men de är viktiga för att finansiera helheten. Vår materielplan är tioårig. Det som ligger bortom är inte planerat, så det är svårt att göra en sådan materielplan med exakthet. Men de tio åren är i detalj planerade, och materialplanen rullas när vi lämnar in den till regeringen. Då sade vi att den ram som var avsatt i vår materielplan 13 för stridsflygsystemet JAS måste vara den som är tillräcklig eftersom vi tycker att vi har problem att innehålla de system som vi fullt ut skulle ha. Tittar vi på nästa period talade vi om att det måste till ytterligare fördjupade internationella samarbeten, eller också måste man kanske se på en tilläggsfinansiering. I det läge som vi har , och som framgick av statssekreterarens redovisning, är det den första perioden som är den centrala, det vill säga 20132022, och som vi nu ska göra en materielplan för och lämna in på sedvanligt sätt. Det finns ett underskott i denna kalkyl relativt vår förhoppning på 5 och en halv miljarder. Det innebär att det är det som vi nu så att säga måste prioritera bort. Vi har ändå bejakat detta därför att, om man går tillbaka till alternativbilden, vi inte ser några andra alternativ som är särskilt realistiska. Att behålla C/D och kanske in mot 2050 är inte relevant. Det bör göras någonting. Utländska alternativ är helt orealistiska. Därför är detta, även om det är dyrare, ändå en sak som vi har fått bejaka i detta läge. Ordföranden: tackar och för denna information och genomgång och går vidare till . Överdirektör kommer att redogöra för de underlag som man har tagit fram. , : Jag tänker göra en muntlig redovisning utan bilder. Det gör jag inte för att avvika utan mer för att det annars hade blivit mycket upprepning av det som statssekreteraren, överbefälhavaren och har sagt. Vårt bidrag i denna process är nämligen inledningsvis att stå för tekniska och ekonomiska underlag till framför allt Försvarsmakten. Men vi har även lämnat underlag till FXM. Jag tror inte att man behöver upprepa bilder som har visats . Det som vi gör just nu är att vi sköter förhandlingarna med för att möjliggöra ett avtal . Det innebär att vi just nu sitter i förhandlingar om den tekniska kravuppfyllelsen, realiserbarheten i det. Det gäller inte bara att bedöma tekniken. Det handlar också om att bedöma realiserbarheten i utvecklingen av ett designarbete som ska fortlöpa där vi ska försöka ta tekniksprång med inte känd eller befintlig materiel i alla dess delar. Det handlar också om att hitta verifierbarhet i ett sådant här jätteprojekt. Jag instämmer i det som överbefälhavaren sade om att detta är ett av de största beslut som åtminstone jag kommer att ha möjlighet att vara med om under min karriär. Då gäller det också att hitta system för att fortlöpande under processen verifiera och testa och inte bara vänta på att det händer någonting vid en viss given tidpunkt om tre, fyra eller . Vi ser framför oss ett nära samarbete mellan Försvarsmakten, oss och leverantören för att vara säkra på att vi tar de steg som ska möjliggöra att leveransen uppfyller kraven. har åtminstone jag inga farhågor för att vi inte skulle klara av detta. Vi har naturligtvis också riskhantering och kommersiella villkor som ska vara färdigförhandlade. Men eftersom det är en pågående upphandling har vi viss upphandlingssekretess. Jag går därför inte närmare in på detaljerna i dessa förhandlingar. Ordföranden: tackar för denna information. Vi går vidare till som representeras av generaldirektör som bland annat ska redovisa avtalet med . , : Jag tackar för att vi har fått komma hit. Med mig här är som är vår marknadschef och den som har ansvarat för förhandlingarna med . Det är en viktig huvuduppgift i den fortfarande relativt nya myndigheten, , att representera staten i mellanstatliga affärer, till exempel i den nu aktuella Schweizaffären. Vi har förhandlat fram ett nytt Gripenavtal med , och det pågår just nu förhandlingar om förlängning av avtal med . Den andra huvuduppgiften som myndigheten har är att stödja företagens export, alltså att företräda staten och stödja företagens export. Det har tidigare beskrivits att det har varit en förutsättning för en uppgradering av Gripensystemet att det finns ett partnerland. I och med att efter utvärdering valde Gripensystemet uppstod en historisk möjlighet att tillsammans med en partner anskaffa, driva och fortsätta utvecklingen av Gripensystemet. Jag ska ge bakgrund, dagsläge och lite om framtiden i den uppgiften. har genomfört en konkurrensutsatt upphandling med från början Rafale, och som konkurrenter.