· GZ01SoU12 · 2012-03-01 17:14:53 — Men bland de människor som är diskriminerade är den samlade ohälsan betydligt större än bland svenskarna i genomsnitt. Därför är det viktigt att kunskaperna ökar om sambandet mellan diskriminering och ohälsa. Därför har vi också lyft fram hbt-personers hälsa som en viktig del. Vi vet att till exempel unga hbt-personer oftare begår självmord, ofta mår sämre och ofta är utsatta för diskriminering. Dessa samband måste lyftas fram. Det måste finnas en medvetenhet och kunskap om detta som vi måste motverka diskrimineringen. Vi har också lyft fram, som sades här tidigare, att det är viktigt med långsiktiga satsningar på förebyggande insatser. Det är också viktigt att vi tar till oss lärdomar av de satsningar som görs och utvärderar dem. Det krävs ett mer jämlikt och jämställt samhälle för att förbättra hälsan över lag och för att minska skillnader som finns i fråga om hälsa mellan olika grupper. Om man tittar på olika former av forskning om ojämlikhet och hälsa visar den att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. I ett land som är det inte i första hand människors inkomstnivå som har betydelse, utan det är den ekonomiska ojämlikheten och dess konsekvenser som ger negativa effekter på hälsan. De ekonomiska klyftorna får naturligtvis störst konsekvenser för dem med lägre inkomster. Men även i högre inkomstgrupper finns ett negativt samband mellan hälsa och ekonomisk ojämlikhet. Då är jag lite grann tillbaka där vi började. Vi måste ha en folkhälsopolitik där vi tittar på vilket samhälle vi vill ha och där vi gör strukturella insatser. Ska vi få en folkhälsa hänger det mycket samman med att minska klyftor mellan rika och fattiga, att minska klyftor mellan kvinnor och män, att bekämpa diskriminering och att ha ett samhälle med delaktighet och trygghet. Fru talman, ledamöter! Jag yrkar bifall till socialutskottets förslag i betänkandet samt avslag på alla motioner på grund av att arbete pågår.Den här regeringen har gjort mycket för folkhälsan. Frihet är viktigt som frihet kräver kunskap och möjlighet till rationella val.Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa, på lika villkor för hela befolkningen.Många ovanor börjar när vi människor är unga, så det handlar om att skapa en bra start i livet för oss. Beräkningar visar att den påverkbara ohälsan kostar 120 miljarder , enligt . Ohälsan kan minskas betydligt, bland annat genom förutsättningar för sundare matvanor, ökad fysisk aktivitet samt minskat bruk av alkohol och tobak. Bara rökningen dödar 18 svenskar. De flesta har börjat röka före ålder.Folkhälsopolitiken är viktig för att det ska vara lätt för människor att göra goda val. Men folkhälsopolitiken kan också vara skillnaden mellan liv och död. Föräldrastöd, självmordsförebyggande arbete, kost, fysisk aktivitet samt minskad användning av tobak var de viktigaste frågorna i folkhälsopropositionen 2008.Under 2012 ligger prioriteringarna på införandet av den nya ANDT-strategin, på att tillsammans med SKL jobba för en rationell och återhållsam förskrivning av antibiotika i sjukvården och på att ta fram öppna jämförelser på folkhälsoområdet för att tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för en bättre folkhälsa.Folkhälsan är viktig, men mycket av det folkhälsofrämjande arbetet kan bli bättre när det gäller både att ge effekt och att vända sig till målgrupper med störst behov.Regeringen jobbar för att alla folkhälsoinsatser ska bygga på vetenskaplig grund och på beprövad erfarenhet. Detta är ett högt satt mål. Bara för drygt en månad sedan fick i uppdrag att utreda hur man kan införa den utvärderingsmodell som kallas för Gradesystemet.De motioner som socialutskottet behandlar i detta betänkande visar att regeringen med sin folkhälsopolitik är på rätt väg. När det gäller folkhälsa visar den på ett engagemang för särskilt utsatta grupper - ungdomar, hbt-personer och äldre. Detta engagemang delar självklart vi nya moderater.I har hälsan mätt i medellivslängd förbättrats. Jag får erkänna att det inte bara är Alliansens förtjänst. Det här arbetet har skett . Ett stort antal hälsoproblem har minskat över tid.Det finns också många utmaningar i vårt samhälle.Rökningen - som jag tidigare nämnt dör 18 svenskar till följd av rökning - ökar bland unga tjejer. finns det tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper. Det kan handla om utsatta personer avseende socioekonomiska förhållanden och om personer med utländsk bakgrund, med funktionsnedsättning eller hbt-tillhörighet. Vi vet att andelen skador bland barn och unga är större i de socioekonomiskt svaga grupperna jämfört med hur det är i de starka grupperna. Risken för depression och ångest är också dubbelt så stor.En analys av förändringarna visar på ett antal framgångar i folkhälsoarbetet, framför allt på två viktiga områden: Allt färre röker nu , och totalkonsumtionen av alkohol har minskat något.Regeringen har en tydlig inriktning med nationella handlingsplaner och har tilldelat området ekonomiska och personella resurser. Man har satsat på samordningsfunktioner på nationell, regional och lokal nivå. Ett exempel är länsstyrelsernas samordnare av det alkohol- och drogförebyggande arbetet.På andra områden kunde man önska större förändringar, framför allt när det gäller att ge barn och unga en god start. Förutsättningarna för att kunna fullfölja skolan med fullständiga betyg vet vi är en avgörande faktor. Där hoppas vi att den nya skolreformen om visar på en positiv trend.Vi vet att tryggheten för ungdomar är avgörande. När det gäller mobbning har gjort en kunskapsgenomgång, och det finns mycket goda intentioner. Tyvärr fungerar det inte lika bra i verkligheten. Men finns det en universitetskurs för lärare i hur man motverkar mobbning. Den nya skollagen stärker kraven på skolhälsovård. Dessutom vet vi att otrygghet ofta omöjliggör lärande. I hade vi en 14-åring som, tragiskt nog, tog sitt liv. Detta påverkade oss alla starkt och blev en nystart i vårt antikränkningsarbete.Att invandrare och unga lågutbildade kvinnor fastnar i tobaksberoendet, som man vet kommer att ge dem år av ohälsa och en för tidig död, kan inte stoppas enbart genom upplysning. Nya skärpta lagar kommer även att krävas. Vi måste gå vidare med tobakskonventionen och bli föregångare när det gäller arbetet med att motverka rökning. Jag träffar många engagerade som jobbar med just dessa frågor - Tobaksfakta, Visir, A Non Smoking Generation och senast Sjuksköterskor mot Tobak.I folkhälsoarbetet är det viktigt att arbeta med metoder som fungerar. I samarbetet med Kommuner och Landsting har man enats om Metodbanken som ska vara ett verktyg för att få fram information om hälsofrämjande och förebyggande åtgärder och om hur man kan förmedla den informationen.Ett sådant exempel som jag själv har från är Livsrumsveckan. På ett positivt sätt försöker man lyfta fram vad som kan göras för att få ett hälsosammare liv - detta utan pekpinnar. har man 22 000 besökare. Det senaste temat var barns och ungas psykiska hälsa. Man kan konstatera att detta arbete ger resultat - ett arbete som sker tillsammans med föreningar och företag.Det goda exemplet måste spridas. Det är så vi förändrar.Utan hälsa blir alla andra frågor ganska oviktiga.Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. För övrigt anser jag personligen att rökning bör förbjudas i . Sitt anförande inledde med att tala väl om goda levnadsvanor och om att göra det lätt för människor att göra goda val. Jag delar den uppfattningen. Det är viktigt att se att det handlar om både livsvillkor och levnadsvanor.Men när det gäller regeringens prioritering handlar det om ANDT-strategin, en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken - detta sagt för den som lyssnar på debatten och som inte vet vad förkortningen står för. Det här är inriktat på levnadsvanor.I betänkandet står det att har redovisat förslag. Man har pekat på behovet av insatser, till exempel för personer med hbt-identitet. Institutet har lagt fram förslag där man säger att regeringen ska tillsätta en nationell samordningsgrupp för folkhälsa som ska bestå av representanter för myndigheter och departement.När kommer regeringen att tillsätta denna grupp, och vad kommer man att göra för att förbättra situationen för hbt-personer? sade också i sitt anförande att man ska vända sig till målgrupper där det blir mest effekt. Vilken vetenskaplig grund anser att det finns för selektiva insatser jämfört med generella insatser? En exakt tidpunkt för när nämnda grupp kommer i gång är en information som jag inte har.När det gäller insatserna, om de ska vara generella eller om de ska vara riktade till vissa grupper, kan jag inte exakt peka på forskning avseende det ena eller det andra. Men min uppfattning är att resurser som satsas på speciellt utsatta grupper ger större verkan jämfört med generellt genomslag på befolkningen som helhet. Det finns faktiskt ganska mycket forskning som visar att generella insatser ger större effekt än selektiva insatser. Bland annat kan jag nämna Chess, ett center vid här i . Det finns också internationell forskning som WHO plockat fram i rapporten the gap in a generation. Där pekar man på att det totalt sett handlar om insatser som innebär bättre livsvillkor. Det i sin tur ger människor större möjlighet att göra val i praktiken, i stället för enbart individinriktade insatser när det gäller levnadsvanor. Den forskningen rekommenderar jag att regeringen tar till sig.Vi har också praktiska exempel i . Antirökkampanjer i skolan har inte haft så jättegod effekt om man utvärderar vad som har hänt. Att införa förbud mot rökning på krogen, en generell insats, hade effekt.Min konkreta fråga är om är beredda att införa en lag mot dold försäljning av tobak. Jag vet att personligen vurmar för antitobaksarbete. Å ena sidan säger regeringen att man vill verka för ett minskat tobaksbruk, men å andra sidan säger regeringen att man vill börja exportera snus. Hur hänger det ihop? Om jag börjar med den andra delen kan jag konstatera att när det gäller tobaksdirektivet är vi inte helt framme med vilka åtgärder som kommer att vidtas . Det är klart att min förhoppning är att man ska kunna införa dem, men jag kan inte säga när detta blir aktuellt i . Enligt tobakskonventionen uppfattar jag att det är ett mål att införa det.När det gäller de generella åtgärderna vet vi att den bästa åtgärden för att få en god folkhälsa är fullföljda studier. Att man har klarat av sin skolgång är en faktor som avgör väldigt mycket hur ens livskvalitet och hälsa blir längre fram. Där kan jag självklart se kopplingen mellan en väl fungerande utbildning och ett bra folkhälsoarbete. och jag är överens om väldigt mycket inom folkhälsopolitikens område, men det finns vissa skiljelinjer. Arbetsmarknadspolitiken är en sådan.För att främja en bra folkhälsa är det viktigt att människor har ett arbete. var 28 000 personer långtidsarbetslösa. Det var oacceptabelt, tyckte regeringen. Men ni hade ett recept, och det var arbetslinjen, som skulle bryta utanförskapet.Sedan 2006 har långtidsarbetslösheten ökat enligt Arbetsförmedlingens nya siffror, och är 68 000 långtidsarbetslösa. Det är oacceptabelt. Men regeringen är tyst. Tar du ansvar, ?En och en halv miljon svenskar står utanför a-kassa. Färre sjuka får ersättning, och har försörjningsstödet ökat . De arbetslösa saknar ofta rätt kompetens för de nya jobben. Många har fel eller för låg utbildning. har komvux och arbetsmarknadsutbildningarna bantats. Av dem som utförsäkrats har bara en av tio fått arbete. Två tredjedelar visade sig vara så sjuka att de fick återvända till sjukförsäkringen. Drygt en av tio har helt försvunnit ur försäkringssystemet, och resten är tillbaka hos Arbetsförmedlingen.Om människor lär sig att om den egna ekonomin kör i diket eller om de blir av med jobbet och vet att de får skattelättnader om de får ett arbete kommer de att få ett jobb. Det fungerade inte, . Hårdare krav på sjuka och arbetslösa gjorde inte folk friska och anställda. Regeringens politik har inte minskat arbetslösheten och har inte minskat utanförskapet. Däremot har det blivit svårare att inte ha ett jobb. Det var väl inte det som var meningen? Ja, om hade varit en egen planet skulle man självklart ha kunnat se det på det sätt som gör. Men för oss som ser att det finns någonting utanför våra gränser, med den kris som pågår i omvärlden, där arbetslösheten skenar, där ekonomierna går över styr, där hela världen påverkas av det läge som råder, och vi kan konstatera att är ett av de få länder som klarar sig i denna situation blir bilden lite annorlunda.Att skulle stå helt opåverkat i den här förändringen är ganska orimligt. Jag är helt övertygad om att med en socialdemokratisk politik hade de här siffrorna varit oerhört mycket högre än vad de är i dag.Väljer man att inte se omvärlden och den kris som pågår runt omkring oss och bara jämför två årtal med varandra kan man påvisa vad man vill. Men vi lever med en omvärld, som sagt, och där har vi lyckats klara dessa frågor betydligt bättre än de flesta andra länder i världen. Att minska de socioekonomiska klyftorna är kanske det som skapar den bästa folkhälsan och minskar ojämlikheten i folkhälsan, där de sjuka och de arbetslösa har en svag ekonomi.Vi har fått en rapport om ekonomiskt bistånd och antalet biståndsmottagare som är kommun för kommun. I var antalet uppe i 9 324 och i 549. I din kommun, , , har det stigit med 185. Det är också en grupp som har särskilt svårt att klara sig och som säkert förväntas få en sämre hälsa.I går presenterade att antalet arbetsplatsolyckor ökar. En dödas , och minst 500 kommer att skadas allvarligt kommande år. Olyckorna på jobbet minskar inte längre. dör tusen människor av arbetsrelaterade sjukdomar.Här har vi också ett viktigt område inom arbetsmarknadspolitiken, och det är arbetsmiljön. Regeringen har lagt ned , varför vi saknar verktyg till bättre arbetsmiljö och arbetsliv. resurser har kraftigt minskat, vilket bland annat har lett till betydligt färre inspektioner av farliga arbetsplatser.På vilket sätt, , främjar det folkhälsan? Tittar man på arbetsmiljön får man säga att det är självklart att ansvaret ligger hos de företag, kommunala organisationer och landsting som har de här anställda. Det största ansvaret måste ju finnas där. Sedan ska vi ha tillräckligt med tillsyn för att se att lagar och förordningar följs. Det tycker jag är en självklarhet.När det gäller den andra frågan, om att biståndet ökar, kommer jag tillbaka till det som vi pratade om . Det är inte konstigt om försörjningsstödet ökar när vi ser en omvärld i kris och arbetslösheten skenar runt om i världen. Att tro att vi då skulle stå helt skadeslösa, även om vi har lyckats minimera effekterna av det hela, är inte rimligt. Det vi debatterar är ett motionsbetänkande, ett spretigt sådant, där några av alla de frågor som finns inom folkhälsoområdet tas upp. Det är alltså inte ett propositionsbetänkande. Jag väljer att ändå ta upp lite allmänna synpunkter.Jag känner inte igen beskrivningen av som nästan ett u-land när det gäller folkhälsoarbete. brukar lyftas fram som ett av de främsta länderna och får därför också ansvaret att i internationella sammanhang vara spindeln i nätet för att ta fram förslag till program som gäller folkhälsoområdet.Som exempel kan jag nämna att fick ansvar för det EU-program som har tagits fram när det gäller förebyggande insatser för äldre människor och där man kunde visa att det viktigaste var - det har jag sagt förut här i kammaren - att människor känner att de behövs. Sedan kom det här med skador, tobak, alkohol och läkemedelsanvändning.Man ser också med stort intresse på det projekt som pågår i där de har tagit fasta på de sociala olikheterna i hälsa för att se om det går att hitta metoder för att komma åt dem och se på deras orsaker. Där vet vi en hel del, och det är att kort utbildning betyder mycket för hur man kommer att framleva sitt liv och hur gammal man blir. Det är avsevärda skillnader i medellivslängd både inom ett land och mellan länder. I kan det skilja mellan olika delar av landet, och inom Europaregionen i sin helhet skiljer det 20 år.Det pågår en studie ledd av där man djupdyker i vad som ligger bakom skillnaderna, som man vet ganska mycket om, men framför allt hur man kan angripa dem. Det visar sig att det är ganska olika tillvägagångssätt som man måste använda.Det blir väldigt tydligt i dessa sammanhang att ansvaret för att ge bra förutsättningar för en god hälsa ligger på olika nivåer.I har staten ett tydligt ansvar genom sina myndigheter. Vi har , och - jag ska inte räkna upp alla - som ger underlag som sedan kommuner och landsting men också det civila samhället och den ideella sektorn använder.Det är ju inte alltid som samhället som sådant är den bästa sändaren. De ideella organisationerna kan vara mycket bättre på att sända ut ett verkningsfullt budskap.Som företrädare för grubblade jag på de sex till åtta brödskivorna. Vi var helt fel sändare av att svenska folket skulle äta sex till åtta brödskivor . däremot, som var med i samma veva, var mycket bättre, för de var konsumenternas företrädare, medan var överheten.För att gå över till den civila sektorn och forskarvärlden: Vi i tänkte gå ut med att svenska folket som ett nyårslöfte skulle sluta röka . Men så slog det oss: Vi är inte rätt sändare. Cancerfonden gick ut i stället. Det var rätt sändare, för det blev så tydligt: rökning och cancer.Det är på det sättet vi i arbetar. Vi har kunskapsunderlag och letar fram vem som är rätt sändare för att den enskilda människan ska känna sig motiverad att ändra sina vanor av olika slag. Man är också olika mottaglig i olika delar av livet. Ungdomar, rökning och cancer: Cancer kommer så långt bort - det får jag fundera på sedan. Äldre människor är däremot väldigt medvetna om att det aldrig är för sent att sluta röka. Kunskapsunderlag ska sändas på lite olika sätt.Jag hade förberett att kommentera de olika reservationer och motioner som finns i betänkandet. Men den tidigare debatten har egentligen inte handlat om dem utan varit mer allmän, så jag tackar nu för ordet. Ja, , har haft gott anseende när det gäller folkhälsopolitiken, precis som vi har haft gott anseende när det gäller miljöområdet. Effekten hänger i ganska länge efter de insatser som man har gjort.Vi var tidigt ute och jobbade aktivt sedan FN hade tagit beslut om att man skulle jobba med folkhälsopolitiken. Vi var tidigt ute och beslutade om en lagstiftning 2003.Men hörs det inte lika mycket på den internationella nivån om det som som stat gör. Det finns många intressanta initiativ och saker som sker runt i landet.Barbro nämnde hållbarhetskommission, som arbetar på ett väldigt bra sätt. Där har man tagit till sig forskare och personer från civilsamhället för att se vad man kan göra i kommun. Det kommer från ett politiskt initiativ från majoriteten i , där Socialdemokraterna tillsammans med och har tillsatt den kommissionen, just för att man ska jobba strategiskt med folkhälsoarbetet.Men i , till exempel till skillnad mot , finns det inget lagstadgat ansvar för folkhälsoarbete för kommunerna. Vi har inte det i . Det har föreslagits av bland annat i denna kammare, och det finns med i det här betänkandet, men det är lagt för förenklad behandling i dag.Är beredd att arbeta för en lagstiftning när det gäller kommunalt ansvar? Det finns redan i hälso- och sjukvårdslagen . Det handlar om att använda den möjligheten.Allt står inte i tidningarna. Det pågår mycket arbete som inte syns där. Jag har inte alls den bild som du har när det gäller det internationella engagemanget. Jag sitter i och ser vad som händer.Det har talats om en kommission, som en del tror är lösningen på problemet. Vi har haft en sådan kommission. Den leddes först av dåvarande statsministern . Sedan togs den över av , eftersom statsministern inte hade tid. Sedan sjönk nivån på dem som hade ansvaret, och till slut upplöstes det hela. Det var inte rätt sätt att arbeta på.Jag tror mycket mer på att de myndigheter som vi har delegerat ansvaret till ska ha en bra samverkansform. Där pågår det en utredning ledd av , och den kommer , om jag minns rätt, med ett förslag på hur myndigheterna inom det sociala området och därmed också folkhälsoområdet kan samordna sina resurser på ett bättre sätt.Det kommer naturligtvis att ha ringar-på-vattnet-effekt ute i kommuner och landsting, för det handlar ju om att samverka med andra sektorer än hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdslagen har vi haft . Jag har själv jobbat inom hälso- och sjukvården. Ordet "hälsa", som man petade in 1982, har tyvärr inte haft någon större betydelse i praktiken förrän en bra bit in på 90-talet.Det jag pratade om handlar om det kommunala ansvaret för det breda folkhälsoarbetet. Det är inte något lagstadgat ansvar. Hälso- och sjukvårdslagen reglerar det som handlar om målområde 6, det vill säga hälso- och sjukvårdens ansvar.Kommunen har ett mycket viktigt ansvar för att se till att samla olika grupper, det civila samhället, som pratade väl om, för att tillsammans jobba strategiskt med folkhälsofrågorna. I har man gjort en sådan lagstiftning, men i har vi inte det.Den politikerkommission som gjorde en historiebeskrivning av är något helt annat än de expertkommissioner som jobbar. , när det gäller WHO:s rapport, hade en representant från i , som arbetar vid Chess. I har man också samlat flera experter för att skanna av vilka olika insatser man kan göra för att komma åt den ojämlika hälsan.Det är klart att man gärna vill lyfta fram några enskilda exempel. Det görs mycket bra på lokal nivå - men inte på central nivå och inte på statens nivå, vilket var det jag ville påpeka.Slutligen vill jag fråga: Var det inte brödbranschen som startade den där kampanjen och egentligen inte alls ? Det var , och tillsammans. Men ingen människa kommer ihåg de båda andra, för man upplevde just överheten i . Dessutom var affischerna på höga ARE-bolagspelare, så satt man i en bil kände man sig faktiskt också nedtryckt av budskapet. Men det var lärorikt.Jag tycker inte att vi ska lagstifta om allt. Det finns redan nu kunskap och förutsättningar som gör att man kan arbeta vidare på de olika nivåerna.Det jag dock efterlyser är mer av hälsoekonomiska studier, för dem som har hand om skattepåsarna i kommuner och landsting, och det gäller även den statliga nivån och säkert också ideella organisationer. De mänskliga vinsterna borde vara självklara. Men när det kommer till pengarna är frågan: Vad får vi ut? Hur ska vi prioritera gentemot andra insatser? Där behövs hälsoekonomisk forskning.Vi vet att rökningen nu kostar 30 miljarder i . Den viktigaste insatsen skulle vara - jag håller med här - om vi fick alla människor i , inklusive , att sluta röka. Wow, vad bra det skulle bli när det gäller hälsan! Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. En god folkhälsa är avgörande för hur vi ska klara den framtida hälso- och sjukvården.Folkhälsoarbetet måste bedrivas inom många politikområden och på alla nivåer, vilket tydligt framgår av de elva målområden som utvecklats inom det nationella målet för folkhälsoarbetet. Bland målområdena finns Barns och ungas uppväxtvillkor och, som ett av målen, Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel.Det sker mycket inom folkhälsoarbetet. Hälso- och sjukvården och är två särskilt viktiga aktörer för en god folkhälsa, och har i uppdrag att redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan ur ett befolkningsperspektiv.Det är oerhört viktigt att barn och unga redan under uppväxten får lära sig betydelsen av kost och motion och de skadeverkningar som bruk av alkohol, narkotika, dopning och även tobak kan ge. För mig handlar det här inte bara om kristdemokratisk politik. Det handlar om hela svenska folkets mående.Herr talman!