bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Utskottet kan således konstatera att regeringen genom olika åtgärder har förnyat, stärkt och utvecklat rehabiliteringen och finner därför inte skäl att ställa sig bakom förslag till riksdagsinitiativ som innebär att regeringen ska vidta ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 7, 2012/13:Sf243 (S), 2012/13:Sf265 (S). 2012/13:Sf232 (V) yrkandena 2 och 6. Utskottet ser inte heller något skäl att ställa sig bakom initiativ angående inrättandet av en rehabiliteringsombudsman. Motion 2012/13:Sf232 (V) yrkande 5 avstyrks därför. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsförhållandena anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsgivaren ska vidare se till att det i hans eller hennes verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen och 30 kap. socialförsäkringsbalken (SFB). Fram till gällde enligt den numera upphävda lagen (1962:380) om allmän försäkring (22 kap. 3 §) att en arbetsgivare skulle påbörja en rehabiliteringsutredning bl.a. när den försäkrade hade varit frånvarande från arbetet . upphävdes den bestämmelsen och från det datumet ska arbetsgivaren i stället, efter samråd med den försäkrade, lämna de upplysningar till som behövs för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och även i övrigt medverka till det. Arbetsgivaren ska också svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Enligt proposition 2006/07:59 innebär detta t.ex. att utreda vilka rehabiliteringsåtgärder som skulle vara möjliga att vidta på arbetsplatsen. Vid beredningen av regeringens förslag till nämnda lagändring uttalade utskottet bl.a. att den tidigare ordningen inte hade gett avsett resultat och att det vid en offentlig utfrågning om sjukskrivningsprocessen hade framkommit att framför allt de mindre arbetsgivarna hade svårt att hantera rehabiliteringsutredningen av anställda som var långtidssjukskrivna. Detta berodde bl.a. på bristande resurser och på att arbetsgivaren för det mesta inte kände till den diagnos som föranlett sjukskrivningen. Arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredningar har således upphört, och utskottet ser inte skäl att återinföra ett sådant ansvar. Motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 8 och 2012/13:A374 yrkande 2 avstyrks därmed. För långtidssjukskrivna som står mycket långt från arbetsmarknaden kan förrehabilitering enligt utskottets mening vara en bra sätt att stärka individens möjligheter att klara en kommande arbetslivsinriktad rehabilitering. Utskottet har erfarit att förrehabilitering bedrivs bl.a. på olika folkhögskolor i form av socialfondsprojekt med gott resultat. Utskottet anser dock att det i första hand måste ankomma på regeringen att utreda och ta ställning till på vilket sätt förrehabilitering kan ges en mer permanent form som också kan tillämpas på nationell nivå. Motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 6, 2012/13:Sf372 (S), 2012/13:Sf230 (FP), 2012/13:Sf310 (C) och 2012/13:Sf205 (KD) får anses åtminstone delvis tillgodosedda med vad utskottet anfört och avstyrks därför. Vad gäller frågan om kvinnors ohälsa noterar utskottet att () i rapporten mäns sjukfrånvaro (2011:2) har analyserat skillnaden i sjukfrånvaro (både sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning) mellan kvinnor och män och varför skillnaden har ökat . Enligt IFAU kan kvinnors relativt sett ökande sjukfrånvaro inte förklaras med ökade könsskillnader i självskattad hälsa eller i förändrad arbetsmiljö på den könssegregerade arbetsmarknaden. Däremot är förekomsten av barn starkt förknippad med högre sjukfrånvaro bland kvinnor men inte bland män. Kvinnor arbetar mer än och detta gäller särskilt kvinnor med barn i förskoleåldern. IFAU:s slutsats är därför att det ökade arbetsutbudet bland kvinnor i kombination med föräldraskap är den huvudsakliga orsaken till den ökande skillnaden mellan könen. Regeringen har därefter i beslut uppdragit åt att genomföra en studie av kvinnors och mäns sjukfrånvaro efter första barnets födelse. Studien ska innehålla dels en beskrivning av de kvinnor som är sjukfrånvarande i högre utsträckning än andra förstagångsföräldrar, dels en analys av varför kvinnors sjukfrånvaro ökar relativt mäns efter första barnets födelse. I beslutet anges bl.a. att med hjälp av deskriptiv statistik såsom ålder, yrke, socioekonomisk tillhörighet, diagnos och hushållstyp ska beskriva de kvinnor som efter första barnets födelse är sjukfrånvarande i högre utsträckning än andra förstagångsföräldrar. ska redovisa uppdraget . Med hänsyn till vad nu anförts och eftersom det i uppdrag ingår att studera kvinnors ohälsa, bl.a. i termer av diagnos, anser utskottet att motion 2012/13:Sf381 (S) yrkande 11 är tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed. sjukförsäkringsutredning lämnade i sitt slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning fakta och förslag (SOU 2000:121) ett förslag (s. 169 f.) om att partiell ersättning ska kunna betalas ut efter en individuell prövning, dock med lägst . Förslaget bedömdes emellertid få konsekvenser för en rad andra system, och en förutsättning för genomförandet var enligt utredningen att de berörda systemens villkor harmoniseras i samband med att utredningens förslag genomförs. Utskottet har i betänkande 2010/11:SfU1 hänvisat till tidigare uttalanden där utskottet förklarade sig se positivt på en ökad flexibilitet av ersättningsnivåerna men hade förståelse för frågans komplexitet. Införande av flexibla ersättningsnivåer skulle innebära att långtgående förändringar måste göras även i andra ersättningssystem, och en sådan förändring kan inte ske utan ett omfattande underlag. Motionsyrkanden om flexibla ersättningsnivåer avstyrktes därmed. Detta blev också beslut (rskr. 2010/11:121). Utskottet, som inte har ändrat uppfattning i frågan, förutsätter att frågan om ersättningsnivåerna i sjukpenningförsäkringen kommer att behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf282 yrkande 3. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt någon bestämmelse i 47 kap. SFB, vårdas här i landet, och har gett sitt samtycke till vården. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett förslag om en utökad möjlighet till ersättning för stöd till eller vård av föräldrar. Motion 2012/13:Sf333 (KD) om att utreda frågan avstyrks därför. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att den som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga dels ska kunna få vilande ersättning för att pröva på att arbeta eller studera oavsett längden på det ursprungliga beslutet om aktivitetsersättning, dels att av den vilande ersättningen ska kunna betalas ut när ersättningen är vilande för arbete. bifaller vidare regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om bl.a. en möjlighet för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning att arbeta ideellt och om ändrade kriterier för sjukersättning. Jämför reservation 13 (V). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut till personer som har drabbats av långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. Aktivitetsersättning kan beviljas antingen en försäkrad som på grund av funktionshinder behöver längre tids utbildning på grund- och/eller gymnasienivå, eller en försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. är skyldig att erbjuda den som har beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern . Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den som har sin arbetsförmåga helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Med uttrycket i det närmaste helt nedsatt avses att arbetsförmågan inte får överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Reglerna för sjukersättning ändrades från vilket innebär bl.a. att sjukersättning endast kan beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Detta innebär att det är möjligt att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning. För personer som hade rätt till en tidsbegränsad sjukersättning vid utgången av kan ytterligare perioder med tidsbegränsad sjukersättning för sammantaget högst 18 månader beviljas, dock längst t.o.m. . Vidare ska den försäkrades ålder, bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter inte längre beaktas vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning. Denna ändring gäller både sjuk- och aktivitetsersättning. Hel inkomstrelaterad sjukersättning utgör av antagandeinkomsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade har haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen utgör 2,40 prisbasbelopp. gäller särskilda regler för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad sjukersättning enligt de regler som gällde före . De innebär bl.a. att rätten till sjukersättning inte ska omprövas, vilket under angivna förutsättningar även gäller för den som återgår i arbete. Vid återgång i arbete ska sjukersättningen i stället minskas med hänsyn till en s.k. reduceringsinkomst enligt ett system med steglös avräkning. Bostadstillägg till en person med sjuk- eller aktivitetsersättning utgör, före inkomstprövningen, av den bostadskostnad som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. I vissa fall kan särskilt bostadstillägg beviljas. gäller att av arbetsinkomsten i stället för ska tas med i den reduceringsinkomst som minskar bostadstillägget vid beräkning av förmånen. Detta förväntas stimulera personer med bostadstillägg till arbete som bostadstillägget förbättras. Utgiftsutvecklingen påverkas bl.a. av att möjligheten att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning upphörde och att de befintliga ersättningarna successivt fasas ut. Den tidsbegränsade sjukersättningen är helt avskaffad . Vidare påverkas utgifterna i hög grad av att många personer lämnar sjukersättningen för att de fyller . Antalet nybeviljade sjukersättningar förväntas öka något jämfört med , men väntas återigen minska successivt . Majoriteten av den förväntade ökningen utgörs av personer som tidigare lämnat sjukpenningförsäkringen på grund av att de uppnått maximal tid och som sedan återvänder till sjukpenningen för att därefter beviljas sjukersättning. Övriga långa sjukfall väntas också öka i viss mån, vilket även det påverkar nybeviljandet av sjukersättning. Däremot har antalet personer med aktivitetsersättning ökat kraftigt och det finns enligt regeringen en risk för att aktivitetsersättningen för många blir en inkörsport till ett liv i utanförskap i form av sjukersättning. När det gäller unga som beviljas aktivitetsersättning för att avsluta sin skolgång, s.k. aktivitetsersättning för förlängd skolgång, har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur dessa ungdomar kan få ersättning från studiestödssystemet i stället för från sjukförsäkringen (dir. 2011:122). Utredningen ska lämna sina förslag . Enligt regeringen är det även nödvändigt att vidta åtgärder som bidrar till att fler kan lämna försäkringen för att arbeta samt att färre hamnar i aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga. Ett sätt att uppnå detta är att genom förlängda vilanderegler förbättra de ekonomiska incitamenten för unga med aktivitetsersättning att börja arbeta eller studera. Regeringen föreslår därför att den som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga ska kunna ha sin ersättning vilande för att pröva på att arbeta eller studera oavsett längden på det ursprungliga beslutet om aktivitetsersättning. Vidare föreslås att när tiden för beslutet om vilandeförklaring av aktivitetsersättningen har löpt ut eller beslutet har upphävts på den försäkrades egen begäran ska aktivitetsersättning kunna lämnas i den omfattning som ersättningen tidigare var vilandeförklarad. Ett belopp motsvarande av den aktivitetsersättning som har förklarats vilande ska kunna betalas ut i stället för som när ersättningen är vilande för arbete. Förslagen, som föranleder ändring i socialförsäkringsbalken, avses träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Regeringen bedömer att utgifterna för aktivitetsersättning ökar bl.a. genom att det månatliga beloppet på av ersättningen ska kunna betalas ut vid förvärvsarbete. Enligt regeringen är det dock troligt att fler försäkrade, tack vare de ökade möjligheterna att under trygga former pröva att arbeta eller studera mer permanent, kommer ut i förvärvsarbete och därmed inte behöver ytterligare tid med aktivitetsersättning. Detta kommer att minska kostnaderna. Eftersom rätten till bostadstillägg kvarstår även när en försäkrad har ersättningen vilande tillkommer dock kostnader för bostadstillägg. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . Motioner med anslagseffekt 2013 I partimotion 2012/13:Sf306 av m.fl. (V) begärs i denna del att till anslaget 1:2 anvisar mer än regeringen. I partimotion 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att höja ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen till av antagandeinkomsten. Personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har enligt motionärerna en ekonomiskt mycket svår situation. I samma motion yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning med så att de med sjuk- och aktivitetsersättning får samma höjning som ålderspensionärerna. Motioner utan anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:Sf247 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av hur olika bidragssystem kan samordnas. m.fl. (V) begär i partimotion 2012/13:Sf282 yrkande 11 i denna del ett tillkännagivande om en översyn med syfte att i lag säkra rätten för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning att engagera sig ideellt. Många vågar inte engagera sig ideellt då de riskerar att få sänkt ersättning. I samma motion yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om ändrade kriterier för sjukersättning. Motionärerna anser att det bör finnas en möjlighet att ta individuell hänsyn vid beslut om sjukersättning. Vidare bör det inte krävas att arbetsförmågan ska vara nedsatt för all överskådlig framtid. I motion 2012/13:Sf384 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredningsgrupp för att gå igenom vissa förtidspensioneringar. Enligt motionären finns det mycket som tyder på att det ställs för många falska positiva diagnoser, som t.ex. adhd och autism. Risken för överdiagnostisering är påtaglig. ökade antalet personer med sjukersättning kraftigt. Detta berodde huvudsakligen på en överföring av långtidssjukskrivna till sjukersättningen till följd av införandet av den regel som angav att sjukskrivna sjukskrivning skulle prövas för sjukersättning. Som framgår av budgetpropositionen har antalet personer med sjukersättning minskat kraftigt . 2012 har antalet personer med sjukersättning minskat med ca 179 000 personer. nybeviljades sammanlagt 7 789 personer sjukersättning vilket enligt regeringen är ett historiskt lågt nybeviljande. Det finns flera skäl till att antalet personer med sjukersättning har minskat kraftigt. För det första har antalet långa sjukfall minskat, vilket har betydelse för hur många personer som kan vara aktuella för att beviljas sjukersättning. För det andra har kriterierna för att beviljas sjukersättning ändrats. krävs stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan för att få sjukersättning. En ytterligare förklaring är att ett stort antal personer med sjukersättning övergår i ålderspension . En annan förklaring till minskningen av antalet personer med sjukersättning är utfasningen av den tidsbegränsade sjukersättningen. Av redovisning framgår att nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ökade från 2,69 till 3,15 per tusen försäkrade jämfört med . Antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning uppgick till 134 747 vilket kan jämföras med 122 466 året innan. generaldirektör uppgav vid utskottets sammanträde bl.a. att hade höjt sin prognos för sjuk- och aktivitetsersättning med mellan för perioden 20132017. Detta förklaras av att höjt prognosen för antalet långa sjukfall vilket höjer prognosen för inflödet till sjukersättningen. Även om antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ökat jämfört med och prognosen för åren 20132017 höjts något bedömer utskottet att antalet nybeviljade ersättningar kommer att minska eller åtminstone plana ut bl.a. beroende på att ett stort antal personer med sjukersättning kommer att övergå i ålderspension. Utvecklingen ser därför gynnsam ut vad gäller sjukersättningen. Antalet personer med aktivitetsersättning har emellertid ökat. Nybeviljande av aktivitetsersättning för förlängd skolgång har ökat kraftigt och står enligt regeringen för av det totala nybeviljandet. Däremot har antalet nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av nedsatt arbetsförmåga minskat . Utflödet av personer med aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga är emellertid lågt och perioderna med ersättning är ofta långa. Utskottet anser liksom regeringen att det är nödvändigt att vidta åtgärder som bidrar till att fler kan lämna försäkringen för att arbeta och att färre hamnar i aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga. Enligt utskottet bör förlängda vilanderegler kunna minska risken att fastna i utanförskap. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att utöka möjligheterna att vilandeförklara aktivitetsersättningen för den som uppbär aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag. När det gäller frågan om höjda ersättningsnivåer noterar utskottet visserligen att regeringen har föreslagit att bostadstillägget ska höjas med för den som fyllt och är ogift (utg.omr. Någon motsvarande höjning föreslås inte för personer . Däremot kan utskottet konstatera dels att bostadstillägget för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning höjdes 2010, dels att personer med sjuk- och aktivitetsersättning kan vara berättigade till särskilt bostadstillägg. Det särskilda bostadstillägget är till för att förbättra den ekonomiska situationen för personer med låg inkomst och hög bostadskostnad. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:2 Sjuk- och aktivitetsersättningar m.m. och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf306 (V) i denna del och 2012/13:Sf282 (V) yrkandena 13 och 14. har beslutat att särskilda regler ska gälla från för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad hel eller partiell sjukersättning enligt de regler som gällde före . De särskilda reglerna innebär att rätten till sjukersättning inte kommer att omprövas. En person kan t.ex. arbeta ideellt eller studera efter sin förmåga utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. Under vissa förutsättningar kan dessa personer även förvärvsarbeta utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. Sjukersättningen räknas då om enligt reglerna för steglös avräkning. Detta gäller även en person som arbetar ideellt om han eller hon får en pensionsgrundande ersättning för detta arbete. De personer som inte omfattas av de nu beskrivna reglerna har möjlighet att arbeta ideellt inom ramen för den s.k. åttondelen, dvs. Enligt utskottets mening är det viktigt att även sjuka och personer med funktionsnedsättning ges möjlighet att, om inte medicinska skäl talar mot det, delta i samhällslivet och därigenom ha sociala kontakter. Utskottet anser därför, i likhet med tidigare (bet. 2011/12:SfU1, rskr. 2011/12:85), att regeringen bör följa frågan och återkomma till med ett förslag om det visar sig att tillämpningen medför oönskade effekter. Med det anförda får motion 2012/13:Sf282 (V) yrkande 11 i denna del anses i varje fall delvis tillgodosedd och avstyrks därför. har i en dom (mål nr 242-11) angett att begreppet stadigvarande nedsatt arbetsförmåga enligt motivuttalanden ska tolkas så att nedsättningen förväntas kvarstå under all överskådlig framtid. Det finns däremot varken i lagtext eller motiv stöd för att ställa upp ett krav på att nedsättningen ska kvarstå livslångt eller fram till pensionsåldern. Arbetsförmågan ska utredas på nytt minst . Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom en ändring av innebörden av begreppet stadigvarande nedsatt arbetsförmåga och avstyrker därmed motion 2012/13:Sf282 (V) yrkande 12. Utskottet är inte heller berett att förorda en översyn av hur de olika bidragssystemen samordnas eller att utreda personer med aktivitetsersättning som har vissa diagnoser. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Sf247 (S) och 2012/13:Sf384 (SD). Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Handikappersättningar. Handikappersättning betalas ut tidigast fr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller . För rätt till handikappersättning krävs att den försäkrade för avsevärd tid har fått sin funktionsförmåga nedsatt i en sådan omfattning att han eller hon behöver mera tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller behöver fortlöpande hjälp för att förvärvsarbeta eller i annat fall har betydande merutgifter på grund av sitt handikapp. Handikappersättning betalas ut med ett belopp som motsvarar 69, av prisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek. Enligt regeringen beräknas utgifterna till ca , att jämföra med . Antalet personer med handikappersättning uppgick till 61 390. beräknas antalet ha ökat till 62 000. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättningar . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. en reformering av arbetsskadeförsäkringen. Jämför reservation 14 (S, MP, V). Med arbetsskada avses enligt 39 kap. SFB en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av en sådan orsak om övervägande skäl talar för det. Olycksfall vid färd till eller från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. Den som fått sin skada godkänd som arbetsskada har rätt till kompensation för det inkomstbortfall som systemet med karensdag medför (40 kap. SFB). För den som ådragit sig en arbetsskada lämnas i regel ersättning endast i form av arbetsskadelivränta. Livränta betalas ut om nedsättningen av arbetsförmågan kan antas bestå under (41 kap. SFB). Ersättningen ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. Bestämmelserna om arbetsskadeförsäkringen genomgick omfattande förändringar , bl.a. höjdes beviskravet vid prövning av en arbetsskada. genomfördes ytterligare ändringar i arbetsskadeförsäkringen, bl.a. i syfte att få en mer rättvis och jämställd försäkring.