bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — I de enskilda motionerna 2012/13:U233 av (FP) yrkande 1 och 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkande 3 framhålls vikten av att fortsätter att driva på övriga givarländer att leva upp till sina biståndslöften och öka sitt bistånd. Anslag och anslagsfrågor, prioriteringar inom biståndet, insatser för att nå millenniemålen m.m. Oppositionspartiernas förslag om förändrade anslagsbelopp i förhållande till regeringens budgetförslag framgår av bilaga 2. Partiets budgetförslag innebär en oförändrad ram för utgiftsområde 7 jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. I kommittémotion 2012/13:U318 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslår Socialdemokraterna att inrättar en demokratifond där medel anslås för att främja demokrati och uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt, däribland länderna i . Ett svenskt demokratisändebud bör utses för att arbeta med demokratifrämjande i och . Den kommande biståndsökning som automatiskt följer av ökad BNI bör gå till en satsning på demokratifonden, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen och stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i . Regeringen bör öronmärka en del av det humanitära biståndet för västsahariska flyktingläger (yrkande 6). Enligt yrkande 2 bör Sadev finnas kvar. Det finns brister i verksamheten som måste åtgärdas och myndigheten bör reformeras. Det är dock enligt Socialdemokraterna fel att lägga ned verksamheten innan konkreta planer har presenterats för hur en fristående utvärdering ska bedrivas framöver. Partiet beräknar för institutets verksamhet 2013 medel som uppgår till samma belopp som det av regeringen föreslagna beloppet för avveckling av institutet (anslag 1:6). Ramen för utgiftsområde 7 påverkas således inte av Socialdemokraternas förslag om att Sadev ska finnas kvar. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 3 presenteras Socialdemokraternas utgångspunkter för biståndet. Där slås fast att bistånd, rätt använt, kan vara en katalysator för utbildning, jämlikhet och framtidstro och dessutom ett sätt att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Tillsammans med insatser på andra områden skapar bistånd förutsättningar för utveckling. Biståndet bör vara klimatsäkrat, framhåller Socialdemokraterna i yrkande 9 och i kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 4. En mekanism för överföring av miljöteknik och kunskap till utvecklingsländerna bör inrättas. FN:s miljöprogram bör stärkas och utvecklas. bör vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatåtgärder. I motion 2012/13:U306 (S) yrkande 10 framhåller Socialdemokraterna att det civila samhällets medverkan i internationellt utvecklingssamarbete gör det möjligt att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. Det är viktigt med en mångfald av röster och aktörer i utvecklingssamarbetet. Socialdemokraterna riktar kritik mot de minskningar av informationsanslaget som skett i flera steg och anser att regeringen bör höja den andel som går till informations- och kommunikationsverksamhet till nivån före minskningarna. Medel från informationsanslaget måste också få avse opinionsbildande arbete. Motsvarande yrkande framförs i motion 2012/13:U318 (S) yrkande 5. Svenskt utvecklingssamarbete via multilaterala organ, fonder och program bör enligt motion 2012/13:U306 (S) yrkande 11 följa prioriteringarna i det bilaterala utvecklingssamarbetet. EU-biståndet bör i större utsträckning inriktas på fattigdomsbekämpning, och unionens olika politikområden bör samordnas bättre för hållbar utveckling. Enligt motion 2012/13:U318 (S) yrkande 1 kan spela en viktig roll i utvecklingssamarbetet genom att bolaget kan tillhandahålla riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. Regeringen har dock inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat den kritik mot bolaget som tidigare förts fram. Socialdemokraterna anser därför att regeringens förslag om ett kapitaltillskott på till ska avslås och medlen i stället användas till tillväxt- och jobbskapande utvecklingssamarbete. Partiets budgetförslag i kommittémotion 2012/13:U341 av m.fl. (MP) yrkande 10 innebär en ökning av ramen för utgiftsområde 7 med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen; medlen förs till anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Ökningen av ramen för utgiftsområdet finansieras med minskade avräkningar från biståndsramen. Av de som återför till utgiftsområde 7 på grund av minskade avräkningar bör öronmärkas för informationsinsatser och opinionsbildning om utvecklingens drivkrafter och hinder (yrkande 5). I yrkande 2 framhåller partiet att klimatsatsningar i utvecklingsländer ska göras med additionella medel utöver biståndet och i enlighet med och Kyotoprotokollet. Stödet ska inte bestå i köp av osäkra utsläppsrätter och dubbelräknat bistånd utan ska ges utan krav på kompensation. Partiet förordar en klimatsatsning för utvecklingsländer på totalt 20132016 inom utgiftsområdena 7 och 20. Enligt yrkande 7 bör Sadev finnas kvar. Det måste finnas en oberoende funktion för att granska hur biståndet och politiken för global utveckling genomförs inom olika politikområden. Partiet beräknar för institutets verksamhet 2013 medel som uppgår till samma belopp som det av regeringen föreslagna beloppet för avveckling av institutet (anslag 1:6). säger i yrkande 1 nej till regeringens förslag om bemyndigande om kapitaltillskott till . Partiet noterar att verksamheten fått nya ägaranvisningar och att bolaget har ambitioner att komma till rätta med de problem som påtalats av bl.a. . Enligt bör dock, innan nya medel skjuts till, en tydligare redovisning göras av hur verksamhet bidrar till en hållbar utveckling där fattiga människors perspektiv och rättigheter står i centrum. Enligt kommittémotion 2012/13:U317 av m.fl. (MP) har reglerna för informationsbidraget till svenska organisationer förändrats så att bidraget enbart får användas för att ge fakta och öka kunskapen om bistånd hos svenska folket men inte för att öka engagemanget för utvecklingsfrågor eller till agerande för exempelvis fattigdomsbekämpning. Konsekvensen för exempelvis organisationen , som arbetar mot barnsexhandel, är att den inte kan få stöd via informationsbidraget för att påverka reseföretag och resenärer att agera mot barnsexturism utan bara för att öka företagens och resenärernas kunskap om barnsexturism. Organisationen får alltså inte med argumentation påverka människor så att de agerar mot barnsexturism. anser att informationsbidraget bör ha samma fokus som övrigt bistånd, dvs. fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2012/13:U315 av m.fl. (MP) yrkandena 13 begärs att svenskt internationellt bistånd i högre grad och genom långsiktigt samarbete med utvecklingsländer inriktas på att bygga upp sociala trygghets- och transfereringssystem som ger människor pengar i handen. bör lyfta fram frågor om sociala trygghetssystem i dialogen med samarbetsländerna, i givarsamordning och i de multilaterala institutionerna. I kommittémotion 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkandena 13 förespråkas en ökning av det humanitära biståndet till torkans offer i Sahelområdet och flyktingarna där samt att verkar för överföring av ren teknik till området. I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 25 och 26 betonas att bistånd i större utsträckning än bör kopplas till utveckling av hbtq-personers rättigheter och att företrädare för bör stödja och träffa representanter för lokala hbtq-organisationer. Partiet föreslår som framgått en sänkning av biståndsramen till av BNI, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 7 reduceras med i förhållande till regeringens förslag. Av kommittémotion 2012/13:U286 av m.fl. (SD) delvis framgår att av besparingar på utgiftsområdet avser anslag 1:1 Biståndsverksamhet och anslag 1:2 som är Sidas förvaltningsanslag. Medelstilldelningen för Sidas insatser i länder och regioner minskar med och bidragen till internationella finansiella institutioner, skuldavskrivningar och multilaterala organ med . motsätter sig en nedläggning av Sadev och beräknar ett oförändrat anslag för institutet jämfört med . I partimotion 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkande 14 förespråkar partiet en omstart för institutet, en omstart som också ska innebära stärkt oberoende. Medelstilldelningen till föreslås enligt motion 2012/13:U286 (SD) delvis öka med , och till humanitära insatser och konflikthantering föreslås en ökning med . Också i motion 2012/13:U288 (SD) yrkandena 1 och 10 förespråkas ökade medel till UNHCR och humanitärt bistånd. I den sistnämnda motionen förordar i yrkandena 2, 4, 6, 7 och 9 ökade biståndsinsatser för rent vatten och grundläggande sanitet, jordbruksutveckling och hållbart skogsbruk, utbildningsinsatser främst i de minst utvecklade länderna, hälsa samt ekonomisk utveckling. Regeringen bör enligt yrkandena 3 och 5 verka för att öka medvetenheten om betydelsen av satsningar på vatten och sanitet samt jordbruk och hållbart skogsbruk i sin dialog med multilaterala organisationer och internationella aktörer. De minst utvecklade länderna bör enligt yrkande 12 prioriteras i biståndet och utvecklingssamarbetet med medelinkomstländer upphöra. Budgetstödet i det bilaterala biståndet bör enligt yrkande 15 avvecklas på grund av brister i styrningen och kontrollen av stödformen. I yrkande 13 förespråkas en utfasning av reformsamarbetet med som bör avslutas . Av motion 2012/13:U286 (SD) delvis framgår att anslaget för reformsamarbetet med föreslås bli minskat med 2013. En större del av biståndet bör enligt motion 2012/13:U288 (SD) yrkande 16 kanaliseras genom svenska organisationer i det civila samhället. I partimotion 2012/13:U281 av m.fl. (V) yrkande 1 delvis föreslås att ramen för utgiftsområde 7 ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet riktar kritik mot att regeringen i alltför stor utsträckning finansierar flyktingmottagande via biståndsramen och anser att detta strider mot grunderna för svensk biståndspolitik och politiken för global utveckling. Av det belopp som regeringen har avräknat från biståndsramen och fört över till utgiftsområde 8 bör enligt föras tillbaka till utgiftsområde 7 och anslag 1:1 Biståndsverksamhet för att användas till humanitär hjälp till de människor som lever på flykt i andra delar av världen och till satsningar på frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Budgetförslaget innebär att vill behålla Sadev. För detta ändamål beräknar partiet ett anslag för fortsatt verksamhet vid Sadev till samma belopp som regeringen förordat för att avveckla myndigheten. Regeringens förslag om ett kapitaltillskott till på avvisas av (yrkande 2). Partiet förespråkar i yrkande 1 delvis en treårig satsning på ett klimatbistånd på totalt , varav avsätts . Satsningen ligger inom föreslagen biståndsram och ska gå till att förebygga klimatförändringar i syd och till att motverka klimatförändringarnas konsekvenser i syd. Medlen ska inte få användas till att finansiera egna åtaganden inom Kyotoprotokollet. Motsvarande yrkande framställs i partimotion 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 12. I partimotion 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 11 begärs att i internationella klimatförhandlingar verkar för att klimatfinansiering inte inskränker på det ordinarie biståndet samt för finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna. I yrkande 19 föreslår att ska agera för att det i EU:s budget utöver det befintliga utvecklingsbiståndet inrättas en enskild budgetpost för klimatbistånd. I motion 2012/13:U208 (V) yrkande 4 betonar att allt utvecklingsbistånd ska utgå från respektive mottagarlands eget behov och respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor. Flera länder har enligt yrkande 5 beslutat att inte koppla sitt utvecklingssamarbete till IMF:s makroekonomiska krav och bör göra detsamma. Andelen bilateralt och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet bör enligt yrkande 7 uppgå till av biståndsbudgeten. I yrkande 8 begärs att tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice och utförandet av säkra aborter ska lyftas fram i analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete. I yrkande 14 föreslås att regeringen lägger fram förslag om hur utvecklingsarbetet med rent vatten och sanitet kan utökas. Regeringen bör inom ramen för Open Aid-initiativet redovisa avräkningar från biståndsramen för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och ambassadkostnader, anser i yrkande 15. Egeninsatsen för frivilligorganisationers informationsarbete bör enligt yrkande 19 helt avskaffas. I yrkande 21 framhåller att internationella institutioner och länder i nord har beviljat lån till diktaturer trots att man varit medveten om att lånen inte skulle komma befolkningen till del. har beslutat tillsätta en skuldrevision för att undersöka hur stor del av landets fordringar på fattiga länder som är legitima. Även bör tillsätta en skuldrevision enligt norsk modell för att undersöka hur stor del av fordringar som är legitima. förordar i yrkande 22 att verkar för att de 50 fattigaste länderna får totala och ovillkorade skuldavskrivningar. I den enskilda motionen 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 4 betonas att klimatbiståndet till största delen bör bli additionellt och att regeringen bör driva klimatdimensionen av utvecklingsfrågor och fattigdomsbekämpning. I den enskilda motionen 2012/13:U296 av (KD) yrkande 4 framhålls behovet av att även framöver stödja det civila samhällets utvecklingsfrämjande insatser. Biståndsramen, internationella biståndsströmmar, skuldavskrivningar m.m. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen att biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete fastställs till av den beräknade bruttonationalinkomsten (prop.yrk. Utskottet konstaterar att detta innebär att det s.k. biståndsmålet vidmakthålls och att medlen för biståndsinsatser beräknas uppgå till nära , vilket är en ökning med ca jämfört med . Utskottet avvisar förslag om en dramatisk minskning av biståndsramen till av BNI, vilket beräknas motsvara en krympning av ramen för utgiftsområde 7 med mer än . Likaså avstyrker utskottet förslag om att , nu när enprocentsmålet är uppnått, ska slå fast ett enprocentsgolv som inte får underskridas. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkning av dessa kostnader som räknas som bistånd enligt de definitioner som fastställts av /Dac och avvisar motionsförslagen om en snävare beräkningsgrund för avräkningar. Utskottet avstyrker också motionsförslagen om ett förändrat tillvägagångssätt för att beräkna kostnader för skuldavskrivning. Utskottet stöder regeringens inriktning mot ett effektivt och generöst bistånd som en del av en samstämmig utvecklingspolitik. Genom ökad samstämmighet mellan olika politikområden i linje med politik för global utveckling (PGU) stärks det svenska bidraget till uppfyllandet av millenniemålen. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, är långtifrån uppnått. Vid kom världens ledare överens om en milleniedeklaration och om åtta millennieutvecklingsmål för världen som skulle uppnås till 2015. Det är nu endast kvar till denna tidsgräns. Utskottet understryker att detta inte får innebära ett mindre fokus på att nå millenniemålen utan anser att detta i stället ska vara en till ytterligare ansträngningar för att förverkliga dessa mål. Därför välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen aviserar särskilda satsningar i de allra fattigaste länderna för att nå millenniemålen minskad barnadödlighet och ökad tillgång till vatten och sanitet, men också för att ett starkare engagemang för demokratisering, yttrandefrihet och de fattigaste ländernas anpassning till klimatförändringarna. bidrag kommer att öka till millenniemålen med särskilt fokus på millenniemålen 4 om minskad barnadödlighet, 5 om förbättrad mödrahälsa och 7 om att säkra en miljömässigt hållbar utveckling samt på de länder som har längst kvar att uppnå målen eller riskerar att inte uppnå något av målen. Ett framgångsrikt genomförande av politiken för global utveckling bidrar också till att förverkliga millenniemålen. Utskottet konstaterar att FN:s generalsekreterare har utsett biståndsminister att ingå i en ny högnivåpanel, Millenniemålspanelen, som har i uppdrag att ge förslag till en vision för och utformning av en framtida global utvecklingsdagordning. Utskottet välkomnar deltagandet i panelen som ska samordna sitt arbete med den mellanstatliga arbetsgrupp som vid om hållbar utveckling, även kallad + 20, fick i uppgift att utforma mål för hållbar utveckling (Sustainable Development Goals). Millenniemålspanelen ska lämna en slutrapport inför . väntas anta ett meddelande om utvecklingsagendan inklusive mål för hållbar utveckling. Utskottet avser att på lämpligt sätt följa statsrådets arbete i FN-panelen och EU:s arbete som rör utvecklingsagendan och uppföljningen till + 20. bistånd uppgick till ca vilket motsvarar av bruttonationalinkomsten (BNI), enligt preliminär Dacstatistik som publicerades . var därmed världens största biståndsgivare mätt som andel av BNI. och millennieutvecklingsmålen har fört med sig ett stort antal biståndsåtaganden och partnerskap, som bekräftats vid ett antal internationella sammankomster, däribland den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i och . Millenniemålen, de internationella klimatåtgärderna, den hållbara utvecklingen och de internationella handelsöverläggningarna har alla bäring på finansieringsfrågor. Medlemmarna i Dac1[ EU och 23 stater, däribland , är medlemmar i .] minskade sitt bistånd med 2011, enligt Dac. Bortsett då betydande skuldavskrivningar har skett var det första gången som det totala biståndet minskade. räknar med att fortsatt återhållsamhet i budgetpolitiken i kan komma att inverka på biståndsnivåerna kommande år. Också på global nivå reducerades biståndsströmmarna 2011. Enligt FN:s MDG Gap Task Force Report 2012 var minskningen , mätt som konstanta priser och växelkurser. Finansieringsbehoven är fortfarande enorma även om tre viktiga delmål knutna till millenniemålen har uppnåtts , . Det är delmålen om att halvera den extrema fattigdomen, förbättra tillgången till rent vatten och skapa bättre levnadsvillkor i slumområden som redan är uppnådda. Framstegen är emellertid ojämnt fördelade, och utvecklingen har stagnerat inom vissa områden, inte minst på grund av de senaste årens ekonomiska turbulens. Enligt är det fortfarande möjligt att nå resterande delmål till 2015, men bara om regeringarna uppfyller de åtaganden de har gjort och det internationella stödet är tillräckligt. Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet vidhåller detta. Förutom frågor om agerande på det internationella planet för ökade biståndsvolymer har utskottet i ett flertal budgetbetänkanden tagit upp det internationella arbetet för biståndseffektivitet. Parisdeklarationen och uppföljningsmötet i slog fast principer och åtaganden i syfte att förbättra kvaliteten på biståndet. En undersökning som publicerades av 2011, 2011 Survey on Monitoring the Declaration, visade att de beslutade principerna och åtagandena var långt ifrån genomförda. Vid högnivåmötet om biståndseffektivitet som ägde rum i var 160 stater, det civila samhället och näringslivet närvarande. Utskottet var representerat av en ledamot. Där slog man fast ett antal konkreta åtgärder för att skynda på och genomföra de internationella åtaganden som gjorts tidigare. I ägnades särskild uppmärksamhet åt ett antal områden som är betydelsefulla för att utvecklingssamarbetet ska bli effektivt, däribland följande: Ägarskap: Utvecklingsländerna ska själva definiera vilken utvecklingsmodell de vill genomföra. Resultatfokus: Att få till stånd en bestående verkan ska vara drivkraften bakom investeringar och andra insatser i utvecklingspolitiken. Partnerskap för utveckling: Utveckling är beroende av att alla aktörer deltar och erkänner att de är olika och kompletterar varandra. Inte minst poängterades den roll och betydelse som näringslivet, civilsamhället och privata aktörer kan ha och vikten av samverkan mellan samtliga deltagande parter. Transparens och delat ansvar: Utvecklingssamarbete måste vara transparent och alla medborgare måste kunna utkräva ansvar. Också en rad andra frågor lyftes fram i , exempelvis att det inte längre bara är frågan om en relation mellan rika och fattiga, att mottagarlandets system ska användas, att fler multilaterala organ inte bör inrättas och att förutsägbarheten i biståndet ska bli bättre samt att starkare fokus ska riktas mot genderfrågor. Utskottet har under beredningen av detta betänkande tagit del av kommissionens meddelande Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2012) 444). Där konstateras att EU och unionens medlemsstater sammantaget svarar för över hälften av allt offentligt utvecklingsbistånd i världen och därmed är den viktigaste biståndsgivaren globalt sett. Detta innebär ett långsiktigt åtagande när det gäller fattigdomsbekämpning och kommissionen understryker att det finns behov av att modernisera EU:s utvecklingspolitik. Bidraget från EU och dess medlemsstater till det officiella utvecklingsbiståndet minskade dock . Det uppgick till , dvs. av EU:s BNI, vilket är en reduktion från 2010 (0,av BNI). Minskningen ägde rum i en situation med fortsatta budgetrestriktioner till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. Kommissionen publicerar en rapport om utvecklingsfinansiering. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UU2) redogjorde utskottet för EU:s gemensamma åtaganden om offentligt utvecklingsbistånd (Official Development Assistance, ) och ODA-mål. Utskottet konstaterade att om inte alla EU:s medlemsstater uppfyller sina individuella mål kommer unionen inte att nå upp till det samlade biståndsmålet , dvs. ett på av BNI för EU15 och ett på av BNI för EU12. Utskottet förutsatte i betänkande 2011/12:UU2, precis som tidigare, att regeringen ska fortsätta att aktivt agera för att EU:s åtaganden ska fullgöras. Detta är fortfarande utskottets mening. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att rådet (utrikesfrågor) i slutsatserna från sitt möte återigen bekräftade EU:s och medlemsstaternas kollektiva åtagande att öka biståndsutgifterna, så att målet om kan nås. konstaterade rådet att det är möjligt att nå detta mål endast om EU och dess medlemsstater förmår att mobilisera ytterligare , vilket i praktiken innebär en fördubbling av . I rådsslutsatserna uppmanas andra internationella givare att höja sina ambitionsnivåer och öka sitt till ungefär samma nivå som EU. Också i rådets (utrikesfrågor) slutsatser från mötet om finansiering för utveckling (se nedan) bekräftas EU:s tidigare biståndsåtaganden. Som nämnts publicerar EU en rapport om utvecklingsfinansiering. På grundval av årsrapporten för 20122[ EU Accountability Report 2012 on Financing for Development.] har kommissionen i meddelande KOM(2012) 366 presenterat förslag om hur EU ska kunna förbättra sitt stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering. Meddelandet behandlas i faktapromemoria 2011/12:FPM169 Mobilisering av utvecklingsfinansiering. Vid ett möte mellan utrikesrådet och representanter för medlemsstaternas regeringar antogs slutsatser om finansiering av utveckling.