bet · GZ01TU10 · 2012-03-22 00:00:00 — 2011/12:TU10 Några fordons- och trafikfrågor Några fordons- och trafikfrågor I betänkandet behandlar utskottet fordons- och trafikfrågor med utgångspunkt från ett trettiotal motioner som väckts under den allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör bl.a. förnybara drivmedel, bilbesiktning, längd och vikt för lastbilar, övergivna fordon, historiska fordon och parkeringsfrågor. Med anledning av förslag om olika miljöåtgärder inom fordonsområdet betonar utskottet att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken och välkomnar att en rad insatser har gjorts som ett omfattande utvecklingsarbete pågår på området. Utskottet klargör vidare att bilbesiktning på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll kan uppnås. Utskottet påvisar också att tillgängligheten har ökat , både genom fler stationer och genom ökade öppettider och möjlighet till drop-in besiktning. Enligt utskottets mening är det viktigt för såväl miljön, trafiksäkerheten och konkurrenskraft att värna om undantag från om lastbilslängder för inhemska transporter. Av samma skäl framhåller utskottet att det är angeläget att de försök som pågår med längre fordonskombinationer får fortskrida. När det gäller övergivna fordon betonar utskottet att det är väsentligt att komma till rätta med både det miljöproblem och den trafiksäkerhetsrisk som dessa utgör. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det inom pågår beredningsarbete med att ta fram ändamålsenliga regler för att hantera övergivna fordon. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag men konstaterar att många av de är, eller kommer att bli, tillgodosedda genom pågående och planerat berednings- och utvecklingsarbete. I betänkandet finns åtta reservationer (S, V, MP, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:T280 av (M), 2011/12:T412 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 12 i denna del och 15. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:T252 av och (båda S), 2011/12:T279 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:T268 av (KD), 2011/12:T382 av och (båda S) och 2011/12:T469 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) 2011/12:T244 av och (båda S) och 2011/12:T248 av och (båda FP). Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:T345 av (M). 2011/12:T388 av (S) och 2011/12:T428 av (C). 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 12 i denna del. Reservation 6 (S, MP, V) 2011/12:T270 av (FP) yrkandena 1 och 2. 2011/12:T264 av och (båda MP). Längd och vikt för lastbilar 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 7 (MP, V) 2011/12:Kr224 av och (båda S) yrkande 3. 2011/12:T247 av (M), 2011/12:T256 av och (båda C), 2011/12:T269 av (KD), 2011/12:T285 av (M), 2011/12:T297 av och (båda S), 2011/12:T329 av (KD) och 2011/12:T400 av de (M). Reservation 8 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat 2011/12:T228 av och (båda S), 2011/12:T415 av m.fl. (S), 2011/12:T431 av (M) och 2011/12:T442 av och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen berör en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade frågor som bl.a. tillgång till förnybara drivmedel, bilbesiktning, historiska fordon, parkeringsfrågor, vägskyltning och trafiksignaler. Utskottet har i samband med ärendets beredning sammanträffat med företrädare för och Transportstyrelsen. Mötet ägde rum . I sammanhanget kan vidare nämnas att utskottet återkommer senare under till vissa fordons- och trafikfrågor i samband med beredning av motionsförslag på trafiksäkerhetsområdet (bet. 2011/12:TU12). Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken och välkomnar att en rad insatser gjorts som ett omfattande utvecklingsarbete pågår på området. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Av statistik från Trafikanalys framgår det att andelen personbilar som klassas som miljöbil vid utgången av 2011 var . Bland nyregistrerade bilar var motsvarande andel . Av statistiken framgår att det nu finns 475 000 miljöbilar i trafik, vilket motsvarar av alla bilar, en ökning från föregående år. Enligt Trafikanalys varierar andelen miljöbilar mellan länen. Högst andel miljöbilar i trafik hade . Den lägsta andelen hade . De flesta miljöbilarna är etanol eller etanolhybridbilar, men deras andel minskar till förmån för bränslesnåla dieseldrivna miljöbilar. beslutade (bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134) att anta regeringens förslag till en ny lag, lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Lagen innebär att de största bensinstationerna är skyldiga att tillhandahålla förnybara drivmedel som t.ex. etanol eller biogas. Syftet med beslutet var att minska koldioxidutsläppen genom att förbättra tillgången på förnybara drivmedel, främst mot bakgrund av att bristande tillgänglighet har bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. Som ett led i trafikutskottets arbete med att följa upp och utvärdera av fattade riksdagsbeslut beslutade utskottet att följa upp genomförandet och konsekvenserna av införandet av pumplagen. I rapporten redovisas att antalet tankställen i som läggs ned har ökat . Det är inte möjligt att dra slutsatsen att det är pumplagen som är orsaken till denna utveckling; dock kan pumplagen ha påverkat i vissa fall. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat tillkännagav att regeringen borde se över de konsekvenser som pumplagen har för mindre tankställen i glesbygden (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget ansåg att det borde göras en översyn av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i pumplagen. Utskottet uttalade i betänkandet som sin mening att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen har därefter fått regeringens uppdrag att se över dispensförfarandet enligt pumplagen med tillhörande författningar med syftet att mildra konsekvenserna för bl.a. mindre försäljningsställen av fordonsbränsle i glesbygd. Transportstyrelsen redovisade rapporten till regeringen med olika alternativ till förändringar. Regeringen har därefter gett Transportstyrelsen ett tilläggsuppdrag med anledning av rapporten som ännu inte slutredovisats. t.o.m. gäller en supermiljöbilspremie. Genom premien har avsatt för att uppmuntra bilköpare att välja de bästa miljöalternativen. Syftet med premien är att teknikneutralt stimulera marknadsintroduktionen av de mest miljövänliga bilarna och därmed närma sig målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Med en supermiljöbil avses en personbil som uppfyller EU:s senaste avgaskrav och som släpper ut högst koldioxid per kilometer. Det är utsläppsvärdet, som bilen får när den typgodkänts, som avgör om bilen är kvalificerad för premien eller inte. Det innebär att det är främst elbilar och laddhybrider som inledningsvis kan komma i fråga för premien. Både privatbilar och tjänstebilar omfattas av supermiljöbilspremien. Storleken på premien per supermiljöbil kan som högst uppgå till för privatpersoner. För en näringsidkare som köper en supermiljöbil uppgår premien till ett belopp som per supermiljöbil motsvarar av prisskillnaden mellan supermiljöbilen och närmast jämförbara bil, dock högst . Som nämns ovan är avsatta medel för premien , fördelat med 2012, 2013 och 2014. trädde lagen (2011:1271) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) samt övergångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i inkomstskattelagen. Det innebär att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs t.o.m. för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från en yttre energikälla eller med en annan gas än gasol. Förlängningen innebär att förmånsvärdet för dessa bilar sätts ned till av förmånsvärdet för motsvarande konventionella bil, dock maximalt med . I motion 2011/12:N260 föreslår m.fl. (MP) att ett mackstöd införs för biogaspumpar så att människor i fler delar av landet ska kunna tanka miljövänligt. Det framförs i motionen att pumplagen bör revideras i syfte att alla större mackar ska tillhandahålla förnybara drivmedel som uppfyller kraven såväl i bränsledirektivet i EU som hälsorelaterade krav (exempelvis dem Svanen har satt upp). I motion 2011/12:T280 påpekar (M) att enligt regeringens proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat bör 2030 ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Den miljöbilspremie som infördes under den föregående mandatperioden har varit en viktig del av detta. Enligt Transportstyrelsen har antalet miljöfordon ökat kraftigt , från totalt ca 110 000 fordon till över 340 000 fordon . Förvisso har ökningen av elbilar, elhybrider och biogasfordon varit tydlig, men alltjämt är det bilar som drivs med etanol E85 som dominerar bland miljöfordonen. Enligt motionären måste utvecklingen därför påskyndas, och det påpekas att elbilarnas stora svaghet är de dyra batterierna. I en hårt ansatt fordonsbransch kan miljöbilar bidra till att säkra jobb. Det yrkas att en sammanhållen strategi för att förmå fler människor att välja en miljöbil med ett koldioxidneutralt drivmedel ska tas fram. Inom ramen för en sådan strategi bör man också se över och överväga åtgärder som möjliga regelförenklingar riktade till producenter på området. I motion 2011/12:T412 framför m.fl. (S) att vi inte kan ta oss an framtiden utan att se till att fordonen som trafikerar våra vägar drivs med förnybara drivmedel. De senaste årens utveckling av motorer och fordon som helt eller delvis använder förnybara drivmedel är positiv, men går enligt motionärerna ännu för långsamt. En förutsättning är att tillgången till förnybara drivmedel säkras. Det heter vidare i motionen att det är hög tid att ta nya initiativ för att ställa om med högre pris på utsläpp och genom investeringar i det som ska bygga det nya samhället. Det är fråga om investeringar i en hållbar infrastruktur och i energieffektiviseringar och ny effektiv miljöteknik. Motionärerna yrkar att väginvesteringar kombineras med att man stimulerar användningen av fordon som drivs med förnybara drivmedel. I kommittémotion 2011/12:T429 framför m.fl. (S) att vägtrafikens främsta utmaning är att minska koldioxidutsläppen och att det gäller att bana väg för hållbara biobränslen och energieffektiv teknik. Motionärerna yrkar mot denna bakgrund att utbyggnaden av infrastruktur måste fortsätta när det gäller fordonsgas måste. Utskottet har vid tidigare behandling av frågor om framtidens drivmedel framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att ett flertal åtgärder har vidtagits eller är under beredning för att främja en utveckling i denna riktning inom flera samhällsområden. När det gäller trafikens infrastruktur och åtgärder för att trygga tillgången till alternativa drivmedel kan nämnas att tillkännagav att regeringen bör se över konsekvenserna av den s.k. pumplagen. Utskottet uttalade i sitt betänkande som godkänt att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mest glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen redovisade därefter ett regeringsuppdrag med förslag till förändringar i pumplagen. I budgetpropositionen anges vidare att regeringen har för avsikt att vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg permanentas. Utskottet välkomnar denna avsiktsförklaring och förutsätter att den fortsatta beredningen kan ske skyndsamt. Utskottet ser också positivt på att antalet stationer som erbjuder fordonsgas ökar . Av uppgift från Gröna Bilister finns det ca 136 pumpar som tillhandahåller biogas och naturgas. I ett nationellt perspektiv används biogas och naturgas som drivmedel i gasdrivna fordon. Utskottet ser vidare positivt på att nya regler har införts som innebär att laddplatser kan reserveras för t.ex. elbilar och laddhybrider och att en ny definition av miljöbil är under beredning inom . Utskottet anser att det är lovvärt att regeringen har förlängt den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för de bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med en annan gas än gasol t.o.m. . Likaså finner utskottet det positivt att det har införts en supermiljöbilspremie som gäller fr.o.m. t.o.m. . Utskottet konstaterar vidare att det pågår arbete med att främja en utveckling mot ett hållbart transportsystem på flera håll. Staten satsar exempelvis på ett projekt om fordonsstrategisk forskning och innovation. Projektet är ett samarbete mellan fordonsindustrin, underleverantörer och staten om klimat, miljö och säkerhet. Med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits samt till pågående beredning avstyrker utskottet motionerna 2011/12:N266 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 15, 2011/12:T280 av (M), 2011/12:T412 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna med hänvisning till att utskottet anser att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås. Jämför reservation 2 (S, MP, V). Fordonsbesiktning görs för att säkerställa att ett fordon är i det skick och har den utrustning som krävs ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. Fordonsbesiktningar utförs av olika besiktningsföretag, beroende på vilken typ av fordon det gäller. är fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Det innebär att det inte längre bara är AB utan även andra företag som kan utföra besiktningar på personbilar, lastbilar, maskiner och andra fordon. I fordonslagen (2002:574) och fordonsförordningen (2009:211) finns bestämmelser om kontroll av bl.a. fordon, fordons last, färdskrivare, taxameter och den verksamhet som bedrivs av besiktningsorgan på fordonsområdet. I lagen föreskrivs bl.a. att besiktningsorgan som utför besiktningar av fordon ska vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). För att kunna ackrediteras som besiktningsorgan måste ett företag utöver tekniska krav också uppfylla vissa krav av annan karaktär, t.ex. krav på oberoende och allmänt gott anseende. I fordonsförordningen finns bemyndigande till Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om bl.a. fordons beskaffenhet och utrustning, omfattningen av kontrollen enligt förordningen, den tekniska kompetensen och utrustningen samt kvalitetssäkringen hos besiktningsorgan och provningsorgan enligt fordonslagen samt utbildning och kompetens hos besiktningstekniker. Transportstyrelsen har utnyttjat sitt bemyndigande och meddelat föreskrifter om bl.a. kontrollbesiktning, teknisk kontrollutrustning hos besiktningsorgan, registreringsbesiktning, mopedbesiktning och lämplighetsbesiktning, utbildning och kompetens för certifiering av besiktningstekniker osv. I fordonsförordningen anges vidare att Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över efterlevnaden av fordonslagen, fordonsförordningen och föreskrifter meddelade med stöd av denna. I motion 2011/12:T252 framför och (båda S) att fordonsbesiktning är myndighetsutövning och därmed en statlig angelägenhet. Bilbesiktningen bör därför inte vara konkurrensutsatt. Motionärerna framför vidare att staten har ett ansvar för tillgängligheten till bilbesiktning i hela landet. Antalet fordon som får körförbud för att ägaren inte har besiktigat sin bil har ökat kraftigt. Situationen är särskilt ansträngd i och i vissa delar av . En orsak till att den som vill besiktiga sitt fordon får vänta är enligt motionärerna att privata aktörer inte har velat etablera sig på den numera öppna marknaden vare sig i eller i . Enligt motionärerna behövs det bilbesiktning på rimligt avstånd så att besiktningen göras utan onödig miljöpåverkan och onödiga kostnader. I motion 2011/12:T279 anför (FP) att antalet svenskar som bor i andra EU-länder har ökat markant . Det är inte ovanligt att dessa medför sitt svenskregistrerade fordon. Motionären påpekar att det då uppstår problem med den obligatoriska årliga besiktningen som måste göras av besiktningsföretag som är godkänt av Swedac. Vikten av att skapa gemensamma regler för besiktningar och kontroll av fordon, inte minst beroende på säkerhets- och miljökrav, har också framhållits i olika sammanhang. Steg har tagits i denna riktning och här bör kunna bli än mer pådrivande. Målet bör enligt motionären vara att uppnå en fullständig harmonisering inom EU med gemensamma besiktningsregler och ett rapporteringssystem som innebär att kontrollbesiktning av fordon ska kunna göras var som helst inom EU. I kommittémotion 2011/12:T429 motsätter sig m.fl. (S) en fortsatt avreglering av . När regeringen vill sälja ut ett antal av stationer riskerar fordonsägare i delar av landet att bli utlämnade till privata monopol, menar motionärerna. har de få privata aktörer som etablerat sig i högre priser för kontrollbesiktning än . Det osäkra marknadsläget har enligt motionärerna gjort att inte vågat nyanställa personal, vilket har lett till ökade köer till kontrollbesiktningen. Motionärerna framför att dagens i stället bör utvecklas. Utskottet har tidigare behandlat frågor om bilbesiktningen och framfört att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås lika väl. Utskottet är alltjämt av den uppfattningen. Utskottet noterar med tillfredsställelse att Transportstyrelsen, som har ett övergripande övervaknings- och tillsynsansvar över besiktningsmarknaden, nogsamt följer och med täta intervall återrapporterar marknadsutvecklingen till regeringen. Utskottet vill särskilt lyfta fram att AB geografiska tillgänglighet har ökat genom att 21 nya stationer har etablerats och än fler är planerade att öppna . Enligt uppgift från har det även etablerats 25 nya konkurrerande besiktningsstationer som ägs av fem nya aktörer. Enligt uppgifter från Transportstyrelsen har tillgängligheten i tätorter även ökat något genom ökade öppettider och möjlighet till drop-in. En begränsning för nyetableringen av besiktningsorgan har dock visat sig vara tillgången på besiktningstekniker. I sammanhanget kan nämnas att AB Svensk Bilbesiktning ägs av staten () och åtta andra branschorganisationer: Bilförsäkringsföretagen (), (), (, (), Kungliga (), (), () och (). Utskottet vill också lyfta fram att , i syfte att göra det möjligt för AB att verka på marknadsmässiga villkor, har bemyndigat regeringen att minska eller öka statens ägande i bolaget. Mot den bakgrunden inledde AB försäljningen av grupperingar av besiktningsstationer. Stationsnätet har delats in i grupper för att skapa förutsättningar för en väl fungerande marknad som en även i fortsättningen god täckning vad gäller fordonsbesiktningar i hela landet beaktas. När det gäller motionsförslag om att bilbesiktning ska kunna göras av svenskregistrerade bilar även i andra EU-länder konstaterar utskottet att det inte finns möjlighet att kontrollbesiktiga en svenskregistrerad bil utomlands. Utskottet har tagit del av information om att det pågår internationellt arbete som skulle kunna möjliggöra detta. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:T252 av och (båda S), 2011/12:T279 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna med hänsyn till att syftet med förslagen om ursprungskontroll och registerbesiktning torde bli tillgodosett genom det arbete som pågår på Transportstyrelsen. Jämför reservationerna 3 (S) och 4 (SD). Av lagen (2001:558) om vägtrafikregister följer att ett fordon måste vara registrerat i vägtrafikregistret för att få användas i . Det är Transportstyrelsen som har ansvaret för vägtrafikregistret. För att Transportstyrelsen ska registrera fordonet krävs dels ursprungskontroll av fordonet, dels registreringsbesiktning. Ursprungskontrollen görs av Transportstyrelsen och registreringsbesiktning av ett besiktningsorgan. I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:112) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret sägs bl.a. att ett fordon ska hänföras till kategorin tidigare registrerat i bl.a. om fordonet är ett historiskt fordon. Med historiska fordon avses fordon som är av en årsmodell som är eller äldre och som i huvudsak överensstämmer med det utförande fordonet hade när det lämnade fordonstillverkaren (föreskrifter (VVFS 2007:490) om teknisk identifiering av fordon). En utredning om tidigare registrering i och det underlag i övrigt som krävs för att fastställa att fordonet är ett historiskt fordon ska finnas vid den tekniska identifieringen. En utredning om tidigare registrering av ett historiskt fordon behövs inte om fordonet funnits i . I motion 2011/12:T268 framhåller (KD) att s.k. entusiastfordon utgör viktig kulturhistoria och är en av landets största frivilligrörelser. Motionären menar att de goda ansatserna för att förebygga stulna bilars rörelser som gjorts genom reglerna om ursprungskontroll fått alltför rigorösa tillämpningar. Dokumentation på ägarskap måste uppvisas i en obruten kedja på kanske . Chassinummer finns på äldre bilar och motornummer kan vara inaktuella då motorn bytts vid ett flertal tillfällen. Transportstyrelsen bör därför få direktiv som gör det möjligt att utföra ursprungskontroll på ett enkelt sätt till låg kostnad. Även besiktningsorganen bör enligt motionären få stöd att utföra registerbesiktning på ett sätt som är rimligt för fordonsägaren och inte blir godtyckligt. Så länge ett entusiastfordon inte är bevisat stulet måste det kunna registreras oavsett om det är ett importfordon eller ett fordon funnet i . I motion 2011/12:T382 skriver och (båda S) att motorhobbyn och bilkulturen är en stor och kulturellt viktig hobby. Motionärerna framför att det sedan Transportstyrelsen övertog ursprungskontrollen blivit i stort sett omöjligt att registrera vissa fordon i . Vidare framförs i motionen att en förutsättning för att restaurera och renovera historiska fordon är att dessa helt eller delvis plockas isär och sedan monteras ihop. har i en rapport föreslagit att all bilskrotning endast ska ske på auktoriserade bilskrotar och att illegal bilskrotning och obehörig mottagning av uttjänta bilar ska göras straffbart. Motionärerna framför att förslagen kan försvåra förutsättningarna för arbetet med de historiska fordonen. I motion 2011/12:T469 anför och (båda SD) att veteranbilshobbyn är en utbredd och växande folkrörelse som involverar stora delar av den svenska befolkningen. För att även ska vara en ledande nation i frågan om utveckling inom fordonsindustrin måste motorintresset hos folket hållas levande. Motionärerna anser att det bör införas en särskild registreringsform för hobbyfordon, som endast framförs begränsade sträckor, för att dessa ska skilja sig från övriga fordon vad gäller besiktning. Ett förändrat regelverk bör även gälla veteranmotorcyklar. Utskottet anser att tillvaratagande av äldre fordon har en kulturhistorisk betydelse och kan dessutom vara en givande hobby för den enskilde.