bet · H001FiU3 · 2012-12-05 00:00:00 — Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om. Socialdemokraterna har i olika motioner förordat en annan inriktning på politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. I vårt budgetalternativ föreslår vi flera reformer för att stärka skolan, vården och omsorgen. Bland annat görs en omfattande satsning på att skapa mindre klasser i skolan. Äldreomsorgen förbättras och tillgängligheten i vården ökar. Pensionärernas villkor förbättras genom att vi tar steg för att minska klyftan mellan pensionärer och löntagare när det gäller beskattningen. En stor del av skillnaden mellan vår ram och den som har beslutat om är att vi investerar 2013 för att minska klasstorlekarna i årskurs 13 och förskoleklass. Studier har visat att klasstorleken påverkar elevens lön senare i livet och att de framtida löneeffekterna är tillräckligt stora för att statens intäkter ska överstiga de direkta kostnaderna för att minska klasstorleken. I vårt budgetalternativ investerar vi därför i mindre klasser. Vi investerar också i barnen genom att ge dem bra förutsättningar. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska svenska företag klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Därför behövs investeringar i skolan och i människors möjligheter till utbildning. Socialdemokraterna anser att alla barn har rätt till en bra start i livet. I vår politik för framtiden är en allmän förskola av hög pedagogisk kvalitet en hörnsten. Vi vill att alla barn ska ges en bra start på sin skolgång och tillför i vårt budgetalternativ resurser för att få fler barn att gå i förskoleklass. Samhället har en viktig roll när det gäller att tillhandahålla en välfärd som möter dagens behov av välfärdstjänster. Att arbeta kvällar och blir allt vanligare. För att underlätta för ensamstående föräldrar att förena arbetsliv och föräldraskap vill vi att fler kommuner ska tillhandhålla barnomsorg på obekväm arbetstid. I vårt budgetalternativ avsätter vi medel till kommunerna och skapar därmed ekonomiskt utrymme för dessa att i större utsträckning än tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi är kritiska till den klyfta mellan löntagare och pensionärer när det gäller beskattningen som regeringen har skapat. Vi anser därför att skatten för pensionärer bör sänkas med ett dubbelt så stort belopp som regeringen föreslår. Förslaget innebär en höjning av det särskilda grundavdraget. I vårt budgetalternativ kompenserar vi kommunerna för detta med . Vi är även kritiska till regeringens nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga, då det är svårt att se några påtagligt positiva effekter av den. I vårt budgetalternativ föreslår vi att den slopas och att det i stället införs en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten . I enlighet med finansieringsprincipen justeras anslaget till kommuner och landsting med . I vårt budgetalternativ reglerar vi även statsbidragen till kommuner och landsting för våra förslag om en avskaffad andra sjuklönevecka i sjukförsäkringen, en förstärkt sjukförsäkring, arbetsmarknadsinsatser, och en förstärkt arbetslöshetsförsäkring med sammanlagt . Med vårt budgetalternativ hade kommunsektorns fått bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet, jämfört med den budget som har fattat beslut om och som bl.a. innebär att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 88 . Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (MP) Per (MP) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 88 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om. har i en partimotion och i en enskild motion förordat en annan inriktning av politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. Med vårt budgetalternativ hade kommunsektorn fått ökade medel med sammantaget . anser att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. behöver ökade gröna offentliga investeringar, investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska industriföretag. Men också investeringar som bidrar till omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och för att nya jobb ska kunna skapas behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och ett fungerande socialförsäkringssystem. Regeringens ekonomiska politik möter varken de kortsiktiga eller långsiktiga utmaningar vi står inför. Regeringens största reform är sänkt bolagsskatt. menar att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt men den stora sänkning som regeringen föreslår hotar överskottsmålet. En sådan politik är inte ansvarsfull. Regeringens prognoser med kraftigt sjunkande arbetslöshet förefaller orealistiska. Regeringens politik möter inte heller de långsiktiga utmaningar som och världen står inför. menar att klimatpolitiken behöver en omstart och att den ekonomiska politiken måste utvecklas. I vårt budgetalternativ föreslår vi bl.a. ett klimatpolitiskt ramverk men också att nya välfärdsindikatorer utvecklas som stöd för den ekonomiska politiken. Vidare presenterar vi en uppsättning välfärdsindikatorer som vi kommer att jobba vidare med när vi utformar vår ekonomiska politik. Sammantaget innebär förslag till ekonomisk politik att nya jobb kommer att skapas, att miljö- och klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. Vi vill skapa förutsättningar för nya jobb i ett modernare . har också högre ambitioner än regeringen när det gäller kvaliteten i välfärden. Vårt budgetalternativ innebär en kvalitetshöjning av välfärden. Många barn, ungdomar och äldre fick betala ett högt pris för finanskrisen då kommuner och landsting drabbades i form av minskad personal i barnomsorgen, skolan, vården och äldreomsorgen. För de gröna är det viktigt att återupprätta kvaliteten i barnomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen och sjukvården. I får varken barn eller äldre komma i andra hand. har en högre ambition för kvaliteten i välfärden, varför vi i vårt budgetalternativ föreslår höjda anslag. Vi vill investera i välfärden och göra till ett tryggare, varmare och medmänskligare land. En stor och viktig del av välfärd utförs i landets kommuner och landsting. Kommunsektorn är därmed en grundpelare i den svenska välfärden. Det ekonomiska läget inom kommunsektorn varierar. En del kommuner går med vinst medan andra måste göra neddragningar som en följd av underskott. På kommer troligen kostnaderna för sektorn att stiga i takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer. För att trygga välfärden och skapa ett tryggare, varmare och medmänskligare land behöver anslagen öka. I vårt budgetalternativ föreslår vi ökade anslag som vi reglerar statsbidragen till kommunsektorn för våra förslag om höjd a-kassa och slopad nedsättning för unga som påverkar kommunsektorns inkomster och utgifter. Med vårt budgetalternativ hade bl.a. kvaliteten inom välfärden kunnat stärkas och skulle ha tagit steget mot ett tryggare, varmare och medmänskligare land. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) (SD) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 88 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till anslag under utgiftsområde 25 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att anslaget borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om. har i en partimotion och i en enskild motion förordat en annan inriktning på politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. En stor del av skillnaden mellan vår ram och den som har tagit beslut om att vi reglerar statsbidragen till kommunsektorn för de förslag i vårt budgetalternativ som påverkar kommunernas inkomster och utgifter. är ett parti för välfärd. Vår vision är ett återupprättat folkhem, där samhörigheten inte är baserad på klass utan på nationstillhörighet. Med begränsade offentliga medel är det angeläget att prioritera. På samma sätt som ett hus byggs från grunden måste även välfärden byggas på ett gediget fundament. Vi strävar efter att fokusera på välfärdens kärna skolan, vården och omsorgen. Med budgetalternativ hade kommunsektorn fått bättre förutsättningar att bygga en gedigen välfärd. Med vårt budgetalternativ får bl.a. gymnasieskolan mer medel, barn med särskilda behov får ökade resurser, det blir fler vuxna i skolan och skolmaten förbättras. I vårt budgetalternativ avsätts också medel till ett kunskapslyft i svenska. Genom en ökad resurstilldelning och en rad genomgripande reformer blir svensk skola åter en skola i världsklass. Med budgetalternativ minskar väntetiderna inom vården genom förslaget om en akut- och tillgänglighetsmiljard. Dessutom skulle det ha blivit fler vårdplatser, ett ökat antal trygghetsboenden liksom bättre mat inom äldrevården genom en matreform. Satsningarna i vårt budgetalternativ finansieras delvis av vårt förslag om att reformera den nuvarande modersmålsundervisningen genom att det kommunala tvånget att erbjuda modersmålsundervisning tas bort och delvis av en förändrad invandringspolitik. ambition är att totalt reformera invandringspolitiken, på så sätt att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Det primära målet med vår politik är att återupprätta en gemensam nationell identitet, och därmed uppnå en stark inre solidaritet i det svenska samhället. Vår politik på invandrings- och integrationsområdet bedöms minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt . Som en följd av en minskad invandring kan anslaget till kommunerna sänkas. Sammantaget innebär vårt budgetalternativ en höjning av anslaget inom utgiftsområde 25 med 2013 jämfört med den ram för utgiftsområdet som har beslutat om. Flera av förslagen i vårt budgetalternativ om ökade medel till kommunsektorn återfinns även inom andra utgiftsområden. Med vårt budgetalternativ hade kommunsektorn bl.a. fått bättre förutsättningar att bygga en gedigen välfärd, jämfört med vad den får av den budget som har fattat beslut om och som bl.a. innebär att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 88 . Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (V) (V) anför: har i sin budgetmotion presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram har fallit väljer vi att i detta särskilda yttrande redovisa den politik vi menar att behöver för en bättre framtid. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. I vårt budgetalternativ lägger vi fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Vi vill investera i gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi. Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt förslag till investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet. Tillgängligheten ska förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet för järnvägen kan förseningarna på allvar minskas för både människor och gods, och satsningarna skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Det behövs bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi förespråkar en stor satsning på äldreomsorgen, bl.a. genom fler anställda och utbildning. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras, både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. En gymnasiegaranti föreslås som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan de fyller . satsar på ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med 25 000 jobb- och utbildningsplatser. Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten i , och vi föreslår en extra förstärkning av resurserna till skolor med särskilt stora behov. De som arbetar kvällar, nätter och ska ha rätt till den skattefinansierade barnomsorgen; därför satsar vi i vårt budgetalternativ för att skapa 15 000 platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Vi föreslår också en stimulans till kommunerna så att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola. Sjukförsäkringen förbättras, bl.a. genom slopad tidsbegränsning och möjligheter att återförsäkra dem som har utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. En individualiserad föräldraförsäkring föreslås och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. Vi föreslår också att studiemedlen höjs. För oss är utbildning centralt, varför vi i vårt budgetalternativ föreslår omfattande satsningar på utbildningsplatser i komvux, högskolor, yrkesutbildningar m.m. satsar också på arbetsmarknadsåtgärder för att rusta människor för ett hållbart arbetsliv med plats för fler. Därför lägger vi bl.a. fram förslag om en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Programmet fas 3 bör avskaffas och ersättas med subventionerade jobb med avtalsenlig lön och utbildningsplatser. Tillgängligheten på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning förbättras och arbetsmiljöarbetet förstärks. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. Våra stora satsningar på kommunsektorn sker genom utgiftsområden som behandlar utbildningsfrågor och sociala frågor till och en mindre del inom utgiftsområde 25. förslag inom utgiftsområde 25 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. En stor del av skillnaden mellan vår ram för utgiftsområdet och den som har beslutat om är den automatiska uppräkning av statsbidragen för pris- och löneförändringar som vi förordar i vårt budgetalternativ. Vår högre ram förklaras också till stor del av vårt förslag om en ökad lärartäthet. Vidare reglerar vi statsbidragen till kommunsektorn för förslag i vårt budgetalternativ som påverkar kommunernas inkomster och utgifter, t.ex. slopad nedsättning av socialavgifter för unga, slopad fastighetsavgift för hyreslägenheter och förstärkt arbetslöshetsförsäkring. Eftersom det mesta av den offentliga välfärden sker inom kommunsektorn anser vi inom att resurserna till denna är helt avgörande för kvaliteten på den offentliga servicen. Vi vill därför se fler anställda inom välfärden för att stärka kvaliteten i stället för att låta pengarna gå till vinster. Huruvida man får omsorg och stöd ska inte komma an på den enskildes ekonomi, varför vi anser att taxan för hemtjänst bör ha ett tak. Glasögon till barn i åldern ska därför subventioneras så att inga föräldrar tvingas avstå att köpa glasögon på grund av dålig ekonomi. För att alla barn också ska ha möjlighet att delta i verksamhet oavsett ekonomisk situation anser vi att kulturskolorna ska ha en maxtaxa på per termin. I vårt budgetalternativ avvisar vi, vilket vi också har gjort tidigare, regeringens höjning av taket för högkostnadskort avseende läkarbesök, och kompenserar kommunerna för detta. Vi anser också att det bör finnas lokala servicekontor i varje kommun där Arbetsförmedlingens, och delar av kommunens service kan samlas i en enda organisation. I vårt budgetalternativ avsätter vi för detta ändamål . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi252 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:Fi254 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:Fi284 av Per m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar enligt tabellen i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt denna motion. 2012/13:Fi301 av m.fl. (S): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:Fi307 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , och . 2012/13:Fi308 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. 2012/13:Fi309 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid. 2012/13:Fi310 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omsorg , nätter och . 2012/13:Sf305 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorgsstöd i hemmet vid barns sjukdom. 2012/13:Sf362 av m.fl. (V): beslutar att glasögon för barn med synfel ska subventioneras. 2012/13:So268 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med psykisk funktionsnedsättning inom personkrets 3 bör ges rätt till daglig verksamhet. 2012/13:So487 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tak för hemtjänstavgifter. 2012/13:Kr213 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en maxtaxa för . 2012/13:Ub314 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnomsorgen bör utökas till att omfatta även kvällar, och nätter. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler barn i förskoleklass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet. 2012/13:Ub466 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . Regeringens och oppositionspartiernas förslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området ekonomi har gjort tydlig halt. Tillväxten bromsar in, varslen ökar, arbetslösheten stiger. Pessimismen brer ut sig. Prognoserna är dystra. Största möjliga avvaktan råder.Är det en konjunktursvacka eller är det en kris? Är det samma magnitud i de dystra prognoser som levereras jämfört med krisåren 2008-2009? Det finns inget tydligt svar eftersom det är hart när omöjligt att veta hur konjunkturen kommer att utvecklas . Kvalificerade gissningar är vad vi får förhålla oss till.Verkligheten har även hunnit i kapp finansminister som försvarade sin tillväxtprognos på men som tvingas retirera. En reviderad prognos sägs komma vilken dag som helst.Herr talman! Det försämrade ekonomiska läget påverkar i allra högsta grad utvecklingen i våra kommuner och landsting. kommer resultatet att blir rekordartade 18 miljarder, men det beror främst på återbetalda från Afas sjukförsäkring. Det faktiska resultatet hamnar på en betydligt lägre nivå - drygt 6 miljarder.Från SKL rapporteras nu att ett flertal kommuner och landsting tar höjd för sämre ekonomiska tider genom att införa stopp för nyanställningar, stopp för återanställningar och stopp för inköp - kombinerat med skattehöjningar - för att klara en budget i balans.Regeringen räknar med ett överskott för kommunsektorn på mellan 11 och 13 miljarder. Kommuner och Landsting, SKL, är däremot mer pessimistiska och beräknar att resultatet kommer att landa på 9 miljarder. Ett resultat på 8-9 miljarder ger intryck av en ekonomi i god ordning, men det spretar betänkligt. En tredjedel av kommunerna och nästan hälften av landstingen beräknas ha underskott.Men, herr talman, för att nå ett överskott på 9 miljarder förutsätts att statsbidragen höjs och att kommunalskatten ökar med jämfört med dagens nivå. Det krävs alltså både höjda statsbidrag och höjd skatt för att nå målet om god ekonomisk hushållning, enligt Kommuner och Landsting.Efter att regeringen tvingats backa om besparingar på gymnasieskolan slipper kommunerna åtminstone en neddragning av statsbidraget, men i övrigt finns inga nya förstärkande bidrag aviserade från regeringen.Herr talman! Det finns flera orsaker till den ansträngda ekonomin framöver. En är kostnadstrycket från de demografiska förändringarna. Vi får fler barn och fler äldre, vilket är glädjande, men det ställer ökade krav på kommunsektorn. En annan orsak är ett ökat investeringsbehov.