bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Regeringen tar med den lagrådsremiss som presenteras ett steg i rätt riktning, men jag har noterat att anser att åtgärderna inte är tillräckligt skarpa. Vi får återkomma i denna fråga när regeringen lägger sitt förslag på bord.Fru talman! Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, att trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov.Vi menar att det är ett övergripande samhällsekonomiskt problem att vi underinvesterar i gemensamt finansierade verksamheter. Direkta investeringar har mycket starkare sysselsättningseffekter på kort sikt än till exempel bolagsvinster och privat konsumtion. Skatterna omfördelar också resurser från hög- till låginkomsttagare och mellan kvinnor och män. Det finns många skäl till att förespråka ett jämlikare samhälle, och flera av dem är ekonomiskt betydelsefulla. Ett exempel är den stimulanseffekt det ger genom att hämta inkomster från grupper med hög sparkvot och i stället använda dem till löner och transfereringar åt människor som annars skulle ha haft mycket låga inkomster. Det är särskilt viktigt i den internationella kris vi ser dessa år.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reservation 4 i betänkandet. Först vill jag ge en rapport om humöret i den moderata riksdagsgruppen. Jag kan rapportera därifrån eftersom den moderata riksdagsgruppen hade en middag i går kväll.I en krävande omvärld och med tuffa utmaningar framför oss är humöret mycket gott i den moderata riksdagsgruppen. Vi är förstås glada över att det har blivit 200 000 fler jobb i den svenska ekonomin . Vi är stolta över att låg- och medelinkomsttagare som arbetar har fått mer än över . Vi är förstås glada över att vi har gjort arbete mer lönsamt i . Det finns fler tecken som bevisar att är på rätt väg, att sticker ut, att vi är ett gott exempel, att och delar av världen vänder blickarna mot just som ett gott exempel på strukturerat reformarbete som får ekonomin att växa och jobben att bli fler.Jag skulle vilja börja med just den krävande omvärlden, som har präglat debatten så här långt , med skuld- och underskottskrisen i som rymmer ett par tendenser som spelar roll för och för riktlinjerna för den svenska skattepolitiken. Det är uppenbart att skuldkrisen kommer att ha konsekvenser också för skattepolitiken i andra länder och i EU-samarbetet, och den påverkar vårt eget utrymme och den omgivning där vi har att utforma vår politik.Vi kan se två tydliga tendenser runt omkring oss. I krisutsatta länder kommer som ett svar på skuldkrisen höjda skatter, ökad skattebörda. När vi själva här diskuterar möjligheterna till reformer och lägre skatter stiger de generella skattekvoterna i länderna runt omkring oss.Samtidigt med detta ser vi starka krafter som trycker på mot ökad konvergens i skattepolitiken, mer av överstatlighet, mer av gemensamt beslutsfattande, där det svenska folkets och den svenska beskattningsmakt kommer att utmanas. Det ligger nu i dynamiken att vi kommer att se fler förslag om fler skatter också på Europeiska unionens nivå.Detta ska vi rikta blickarna mot. Svaret på skuldkrisen får inte bli mer av egna medel, inte mer av EU-skatter och inte mer av momsintäkter och tullar till EU.I just denna miljö är det viktigt att vi i använder vår skattepolitik så att kan stå starkare, och där spelar en viktig roll för att värna svenska folkets skattesuveränitet och makten att beskatta sig själv.Jag vill påminna om de diskussioner som vi har och citera ett av våra yttranden till kommissionens förslag som vi återkommande behandlar i utskottet:Utskottet "motsätter sig bestämt förslagen om att kompetens på skatteområdet ska överföras till EU-nivån. - - - Övergången till en annan beslutsordning i form av kvalificerad majoritet i stället för enhällighet innebär enligt utskottets uppfattning en urholkning av skattesuveränitet. "Jag tror att detta kommer att bli viktiga frågeställningar. Och är det viktigt för och för skatteutskottet att på detta fält vara konstitutionellt vaksamma för att värna svenska folkets beskattningsmakt.Herr talman! Skuldkrisen i påminner oss också om vikten av att ha en god ordning för vår egen skattepolitik och för våra egna skattereformer. Skattepolitikens utgångspunkter är viktiga.För det första är naturligtvis skatterna en finansieringskälla för den offentliga välfärden. Vi måste ha ordning och reda i de offentliga finanserna. Våra skatter och våra utgifter måste hänga ihop så att vi inte skapar obalanser.För det andra måste skattesystemet utformas så att det ger goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning. Vi vet att olika skatter har olika effekt på sysselsättningen. Allra mest skadligt är naturligtvis höga marginal- och tröskeleffekter i inkomstskatterna - det som nu till exempel tydligt avråder medlemsländerna från att införa.För det tredje är det viktigt att vi nu har ett skattesystem för konkurrenskraft, för företagande och för investeringar. Det handlar om att klara en ökad konkurrens med omvärlden, att vi har kapital i som gör att svenska företag har möjlighet att konkurrera, att vi har ägare till svenska företag som kan säkra att svenska företag klarar framtidsutmaningar men också ägare som kan ta hand om bolag när de hamnar i bekymmer.För det fjärde ska vi naturligtvis därtill ha effektiva ekonomiska styrmedel som en del av vårt skattesystem. Vi vill ha höga skatter på koldioxid, på alkohol och på tobak, och på annat där skatterna i sig och i sin styrande effekt har ett egenvärde.För det femte måste vi ha en utgångspunkt om rättssäkerhet, legitimitet och lojalitet som gör att vårt skattesystem är och uppfattas som rimligt och rättvist.Detta är fem utgångspunkter som är viktiga att arbeta utifrån och som vi måste se som utgångspunkter också för reformer framöver.För det fortsatta reformarbetet finns det i underlaget, i vårpropositionen och i betänkandet, ett viktigt kvitto på genomförda skattereformer som skapar jobb och som stärker ekonomi. Det finns i bil. 5, utvärderingen av jobbskatteavdraget, som skatteutskottet tillsammans med finansutskottet närmare belyste i en öppen utfrågning.Jag skulle vilja säga att verkligheten kanske är det allra tydligaste kvittot och det faktum att vår ekonomi fungerar bättre . Trots att vi befinner oss i det mest ekonomiskt utsatta läget sedan 1990-talskrisen, och innan det den stora depressionen , har sysselsättningen i ökat med över 200 000 jobb sedan 2006.Utvärderingen visar också på entydiga resultat. Jobbskatteavdraget ger betydande sysselsättningseffekter. Vi ser ett tydligt högre arbetskraftsdeltagande, en tydligt högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet än väntat. Det bekräftar tidigare bedömningar att omkring 100 000 fler är i arbete tack vare jobbskatteavdraget.Jobbskatteavdraget är huvudkandidaten till att förklara varför sysselsättningen har ökat i tider av ekonomisk oro, till skillnad från 1990-talskrisen då arbetskraftsdeltagandet sjönk. Jobbskattedraget är nu en av de mest genomlysta och mest utvärderade skattereformer vi känner till, och resultaten går igen. Jobbskatteavdraget är just en av de mest jobbskapande skattereformer som vi känner till.Detta är en bedömning som i stora delar delas av , och jobbskapande skattereformer vill och Alliansen fortsätta med en skattepolitik för fler i arbete, inte minst i grupper med en strukturellt hög arbetslöshet. Alltför länge har ungas inträde på arbetsmarknaden och integrationen i präglats av hinder och svårigheter. Detta är vår akilleshäl. För att komma till rätta med grupper som står längre från arbetsmarknaden måste förutsättningarna för fler jobb växa fram och bli mer gynnsamma. Drivkraften att gå från bidrag till arbete måste förstärkas.Till nycklarna för fler jobb hör goda förutsättningar för företagande. RUT-avdraget har varit viktigt för att göra svarta jobb vita, bryta utanförskapet och stärka företagandet och sysselsättningen bland till exempel utrikes födda.Restaurangbranschen är en viktig bransch där många, både unga och utrikes födda, får chansen till egen försörjning. Det är närmast ett instegsjobb. Lägre kostnader och ökad lönsamhet är nyckeln för att fler jobb ska skapas. Sänkt moms i den så personalkrävande restaurangnäringen har därför effekter på tillväxten av nya jobb.Regeringen har dessutom tillsatt en företagsskattekommitté med uppdraget att se över den svenska företagsbeskattningen. En konkurrenskraftig beskattning av företagande är avgörande för att ska vara ett intressant och attraktivt land för investeringar och entreprenörskap. Målet är tydligt: Fler företag ska kunna startas så att fler jobb kan växa fram. Nystartade och snabbväxande företag tillhör dem som kanske i större utsträckning än andra rekryterar både unga och utrikes födda, grupper som står längre från arbetsmarknaden.Regeringen har också tillsatt en utredning för att utforma nystartszoner på platser där utanförskapet är stort. Genom särskilda skattelättnader och förenklad administration kan företagande och jobb växa fram.För att nystartszoner ska få en tydligt jobbskapande effekt är det viktigt att lyssna på internationella erfarenheter, inte minst från . Med rätt utformning kan de vara ett viktigt steg för att få fler i jobb i områden med sociala utmaningar.Fortsatta skattereformer tillhör våra mest centrala strukturreformer. Jobbskatteavdraget har sänkt trösklarna, framför allt för dem med lägst marginaler, och är en effektiv form för att få fler i arbete. Det gäller särskilt i länder som fortfarande har ett relativt högt skattetryck, där det finns grupper med hög strukturell arbetslöshet som äldre, yngre och utrikes födda. Därför vill vi, när och om ekonomin tillåter, gå fram med ett femte jobbskatteavdrag.Vi läser i skatteutskott med stort intresse yrkanden och förslag från oppositionspartierna. Vi är bekymrade över att varken Socialdemokraterna, knappt ens lyfter frågan om kopplingen mellan arbetslöshet och integration i sina alternativ till regeringens ekonomiska politik. I stället går oppositionspartierna fram med kraftiga skattehöjningar som tillsammans och sammanlagt uppgår till . Försämringar i och till och med avskaffande av RUT-reformen, fördubblad restaurangmoms och motståndet mot fler jobbskatteavdrag slår mot branscher där många unga och utrikes födda får sina första jobb och begränsar möjligheterna till en egen försörjning.Skattehöjningar på arbete och företagande, som finansierar kraftigt utbyggda bidragssystem, höjer trösklarna in till arbetsmarknaden. Mot detta står en skattepolitik som i god ordning, från en styrkeposition och med en serie möjliga reformer sänker trösklarna och öppnar för människors arbete, kreativitet och företagande. Detta är centrala steg för att göra vårt skattesystem och konkurrenskraftigare och att vi får mer av jobb och välfärd. Det gläder mig att i går hade en middag som höjde humöret och stämningen. Men när ni gick ut därifrån var statistiskt sett var tolfte person som ni mötte en människa som både kan och vill arbeta men inte får arbeta. Var tolfte människa som vill och kan arbeta har inget arbete i , som ju ändå måste vara grunden för politikens inriktning.Vi får gång på gång i den här debatten höra er hänvisa till den politik som ni har prövat , de teorier som fanns om skattesänkningar som skulle lösa arbetslösheten, om inte i ett enda slag så dramatiskt. Och vi har sett att arbetslösheten har ökat. Den har ökat totalt, den har ökat bland ungdomar, och långtidsarbetslösheten har ökat.Men vi kan tänka bort det och säga: Men vi tror på utvärderingen som regeringen har gjort, samma regering som har lanserat detta som sin huvudidé. Men ska man utvärdera någonting är det väl kanske bättre att lyssna på några som inte har varit ända nere till armbågarna i syltburken.Om ni ändå tycker att de 100 miljarder som ni har satsat på jobbpolitik och skattesänkningar har varit så fantastiskt framgångsrika. Varför satsar ni då inte 100 miljarder till? Då skulle ju arbetslösheten sjunka ännu mer. Som jag pekade på under mitt inledningsanförande finns det akillesproblem. Det finns utmaningar. Det är en krävande omvärld också för Sverige.Jag vill särskilt lyfta fram, som jag också pekade på i mitt inledningsanförande, att vi i omkring har haft omkring 20 procents ungdomsarbetslöshet. har haft omkring 20 procents ungdomsarbetslöshet! Detta måste vi med reformer agera mot och lösa. Och vi gör det också. Jag pekade på listan med reformförslag som tar sikte på just det här samhällsproblemet.Frågan som Socialdemokraterna och måste svara på är: Hur ska fler ungdomar få jobb när det blir dyrare att anställa? Hur skapar fördubblade ungdomsarbetsgivaravgifter fler jobb? Höjningar med 16 miljarder som läggs just på ungdomsjobb skapar inte mer marginaler för Icahandlaren eller för . Det gör det svårare att anställa unga människor.Konsekvensen av detta är att någonstans måste pengarna som ni lägger på företag som anställer unga människor tas ifrån. Valet står då för er mellan flera arbetslösa ungdomar eller sänkta löner. Det är det val som Socialdemokraterna har att göra.Vilket är Socialdemokraternas besked till ungdomar i ? Är det mer av arbetslöshet eller blir det sänkta löner? vet mycket väl att anledningen till att vi inte ställer upp på sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar är att den är så kostsam och har så dålig träffsäkerhet. Vi vill använda de 16 miljarderna till att se till att de unga som inte har jobb faktiskt kommer i jobb, inte till att subventionera unga människor som ändå hade fått jobb. Det är det som är den stora bristen i det som ni kallar jobbpolitiken.En del av det som finansierade era skattesänkningar var att ni tog bort kvalificerad arbetsmarknadspolitik och matchningen på arbetsmarknaden. Det som vi nu ser i en ökad långtidsarbetslöshet är att de människor som var arbetslösa inte fick möjligheten att komma tillbaka till arbetsmarknaden.Vi har en helt annan syn på hur man bedriver arbetsmarknadspolitik. Det gör man inte med generella sänkningar för företagen. Det gör man genom att rusta de enskilda människorna genom att höja kompetensen och ge möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det gäller både unga och människor som är mitt i livet, för att använda statsministerns uttryck.Återigen: Om nu arbetsmarknadspolitiken fungerar så fantastiskt bra som ni säger och de 100 miljarderna har varit så enormt framgångsrika, varför då inte spä på med 100 miljarder till? Jag pekade på vikten av att reformer genomförs i en god ordning och att det viktigaste är att säkra finansieringen av den offentliga välfärden. Det är viktigast att vi har en budget i balans, att vi har en god ordning och att vi genomför reformer från en styrkeposition. Det är också då som de har förutsättningar att bli som mest framgångsrika.Beskedet här var tydligt från och . Det finns ingen öppning för att ompröva frågan om den dubbla arbetsgivaravgiften för unga människor. Det är värt att notera.När vi läser era förslag mycket noggrant hittar vi också höjningen, dubblingen, av restaurangmomsen - också detta något som slår just mot unga människor. Vi vet att det är en näring där unga människor ofta får sitt första jobb. Det här är ett sätt att ta ned trösklarna så att fler unga människor kan komma in på arbetsmarknaden. Även Socialdemokraternas förslag och yrkanden i skatteutskott handlar om att dubbla restaurangmomsen. Tillsammans med de höjda, dubblade, ungdomsarbetsgivaravgifterna är det ett förslag som väsentligt höjer trösklarna in till arbetsmarknaden, inte minst för unga människor.Frågan är: Varför har ni ett förslag som är så riktat just mot unga människor om att höja trösklarna för unga att ta sig in på arbetsmarknaden? Där är Socialdemokraterna och fortsatt efter dagens debatt svaret skyldiga. refererade i sitt inlägg till . Vi var där på besök , en delegation från skatteutskottet och finansutskottet, och fick ta del av intressanta studier och jämförelser som ju är specialister på.Vi kunde bland annat se jämförelser av skatter på företag och förmögenheter och att bolagsskatten i ligger på , att jämföra med ett OECD-genomsnitt på . I är den , i och i . Vi har alltså inte en speciellt hög bolagsskatt i . Vi fick också se att har en relativt låg fastighetsskatt internationellt sett och att de samlade skatterna på förmögenheter och kapital i är väsentligt lägre än genomsnittet i . De ligger på av bnp i mot ett OECD-genomsnitt på 1,5 procent.Vi fick också ta del av att Gini-koefficienten, som mäter inkomstojämlikheten, har stigit. Vi har fått en kraftigt stigande inkomstojämlikhet i de senaste åren.Vilka slutsatser drar av detta? Ska fortsätta en väg med stigande ekonomisk ojämlikhet som man sänker skatterna på företag och olika tillgångar? överge principen om skatt efter bärkraft? Ska bli ett skatteparadis för rika och skattetricksande storbolag? Det var en bra studiedag på i som utskottet gjorde. Det finns flera lärdomar att dra av detta besök. Inte minst gäller det stora medskick till om att det är ett problem med nivåerna i det svenska skattesystemet - inte nödvändigtvis på de områden som pekade på, men har fortfarande problem med marginaleffekter vid arbete. Den höga beskattningen på arbete är fortfarande en utmaning. Det är också kopplat till det vi har pratat om, nämligen arbetsmarknaden och de största samhällsutmaningarna som har.Häri ligger också svaret på den fråga som är av fördelningspolitisk karaktär. Prioriterat, viktigt framåt, är att fortsätta med en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Vi vet också att det enskilt bästa vi kan göra för att sammanhållningen i ska stärkas och klyftorna inte öka är att få fler i arbete, att ta människor från utanförskap och arbetslöshet in i arbete.Jobbskatteavdraget är som sagt en av de viktigaste reformerna för detta. är dock helt emot det. Man vill inte bara ta bort ett steg eller trappa av det, utan man vill ta bort samtliga steg i jobbskatteavdraget. Det gör det svårare för människor att ta sig från utanförskap till arbete. Det skulle öka orättvisorna i , och göra det mindre att lönsamt att arbete. Inte minst för unga människor och invandrargrupper blir det då svårare att ta sig från utanförskap till arbete. Det är den politik som lägger fram förslag om i . Med skatteförslag kommer av löntagarna att inte få någon höjd inkomstskatt. Vi lade brytpunkten vid ungefär 28 000 . Det är alltså de i högre lönelägen som successivt får lite högre skatt.Sammantaget, herr talman, innebär den borgerliga regeringens politik att ojämlikheten har ökat trots de jobbsatsningar som talar om. Man måste titta på helheten. Den sänkta fastighetsskatten, den avskaffade förmögenhetsskatten etcetera har lett till ökad inkomstojämlikhet.Norge har tvärtom sänkt sin Gini-koefficient väsentligt efter att den rödgröna regeringen tillträdde 2005. Det norska skattesystemet innehåller såväl arvsskatt och förmögenhetsskatt som fastighetsskatt, om än med ganska höga fribelopp. har också infört en så kallad utbytesskatt som gör det ointressant för företag att försöka omvandla löneinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster, vilket ju är en obalans i vårt skattesystem här i Sverige.Ser inte problemen med den ökade ojämlikheten i ? Vi vet att ett jämlikt samhälle är bättre för invånarnas hälsa, även för dem som har det bättre ställt, för kunskap och mot brottslighet, till exempel. Är inte den ökade ojämlikheten ett problem som borde beaktas i en översyn av det svenska skattesystemet? Sammanhållning är viktigt. Det är ett viktigt värde och ledord också för skattepolitiken. I har vi en större social sammanhållning än i andra jämförbara länder. Vi har mer jämlika löner i jämförelse med andra. Vi har större sociala utgifter än något annat jämförbart land.Den stora orättvisan är utanförskapet och arbetslösheten. Här krävs att skattepolitiken riktar in sig på att ta ned trösklarna så att fler får jobb.Det som och får fundera och reflektera över efter debatten är att under regeringsåren , då till stor del stödde den socialdemokratiska regeringen, ökade inkomstspridningen i . Det skedde till stor del under högkonjunktur. Inkomstspridningen ökade alltså under den socialdemokratiska regeringen med 20 procent.Att en sådan effekt inträder i tuffa tider är inte ovanligt, men kan fundera över vad det var som gjorde att den ökningen var så tydlig då. Inkomstspridningen ökade under den socialdemokratiska regeringen. Fundera på det! Det är trevligt att diskutera enbart skattefrågor efter att sedan morgonen hållit på med alla finansfrågorna.Jag har med tillfredsställelse noterat hur vi i skatteutskottet har debatterat och diskuterat att försöka ställa vårt arbete och våra förslag på vetenskaplig grund, till exempel när det gäller utvärderingen av momssänkningen. Det har också gällt jobbskatteavdraget där vi visserligen inte har fått lika entydiga svar. Men ambitionen är bra.Jag vill ställa frågan om vetenskaplighet och effekt när det gäller två skatter. Den ena kom jag och tänka på när jag läste och artikel i där de säger att priset ska reglera miljöeffekterna.Henrik talade om koldioxidskatten i sitt inledningsanförande. All expertis säger att om det ska bli någon effekt på koldioxiden måste man höja skatten betydligt mer, mer än vad till och med föreslår. Vi håller oss till det som den parlamentariska klimatkommissionen föreslog.Den andra frågan gäller sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. Jag har ställt frågan men inte fått något svar. Hur många jobb har det skapat? Jag tackar för samarbetet . Vi har gjort ett par överenskommelser och gemensamma skrivningar som har varit bra, och det har legat ett effektivt arbete bakom dessa.Jag tycker att diskussionen om grön skatteväxling är intressant, och det vet . Det finns goda skäl att fortsätta klimatanpassa skatterna. Det är viktigt. En grön skatteväxling bygger på att man lägger skatter på det som är miljöskadligt och sänker skatten på arbete. Det är kärnan i den gröna skatteväxlingen, som jag hoppas att också ställer sig bakom.Vi läser motioner med stort intresse. Vi hittar gott om förslag på skattehöjningar på svensk industri och svenskt näringsliv. Vi hittar också miljöskatter. Vi har dock svårt att se var den andra delen i den gröna skatteväxlingen ligger. Grön skatteväxling är inte bara röda skattehöjningar utan måste också vara inkomstskattesänkningar och sänkta skatter på arbete.Frågan tillbaka till är: Lever idén om grön skatteväxling fortfarande i eller är det numera bara röda skattehöjningar? Tyvärr svarade inte på min andra fråga. Problemet är att alliansregeringen har sänkt skatten på lönearbete kraftigt utan att höja miljöskatterna. Det är alltså absolut ingen grön skatteväxling som har skett, snarare en blå.Vi arbetar med frågan. Vi är intresserade både av sänkning av skatter på lönesidan och av höjning av miljöskatter. Det kan vi utan vidare diskutera, om det finns en seriös ambition på allianssidan.Jag vill återkomma till den andra frågan som har diskuterats här i salen . Finns det verifierade effekter av sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar? Varken eller har varit förmögna att svara på den frågan. Det är viktigt att vi vet vad vi gör. Är det bara ett spel från Alliansen där man allmänt vill sänka företagsskatten? Det kan man också göra, men då ska man inte påstå att man skapar jobb med det. Då är det en allmän skattesänkarpolitik.För oss i är det intressant. Man kan sänka skatter till exempel kombinerat med höjda miljöskatter, grön skatteväxling. Skatter kan man sänka av speciella anledningar, till exempel för att skapa jobb. Det har inte blivit några jobb genom sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar, vad jag vet. har ingen kunnat säga det. Jag har inte sett några undersökningar om det. Det är rent slöseri från regeringen.Det är alltid trevligt med sänkta skatter, men vad är effekterna? Varför har ni gjort det om det inte har någon effekt?