bet · GZ01UU12 · 2012-04-10 00:00:00 — Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna: 2010/11:U235 (M), 2010/11:MJ218 (MP) yrkande 2, 2011/12:U214 (FP) yrkande 3 och 2011/12:U324 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Internationellt klimatarbete, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U315 yrkandena 20 och 67 samt avslår motionerna 2010/11:U306 yrkandena 18, 66 och 79 samt 2011/12:MJ407 yrkandena 911 och 20. Morgondagens miljöproblem kräver åtgärder . Omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling är ett ansvar för hela världssamfundet. Den ekonomiska tillväxten får inte ske på bekostnad av ekologiska värden. måste miljöarbetet ske i samklang med ekonomisk tillväxt och utveckling av välfärden. Detta är kärnan i arbetet med hållbar utveckling. Den kräver att balans råder mellan den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen. Målet om hållbar utveckling kräver ett nytt angreppssätt och att vi förändrar våra konsumtions- och produktionsmönster. Ekonomisk tillväxt måste frikopplas från utnyttjandet av ändliga naturresurser. Arbetet för hållbar utveckling måste ske på såväl lokal och nationell nivå som europeisk och global nivå. FN måste aktivt ta ledningen i arbetet med hållbar utveckling, som också bör prägla organ som , , WTO och de regionala utvecklingsbankerna. Den internationella handelns regler måste kombineras med miljökonventioner och internationell miljölagstiftning. erfarenheter pekar på att marknadskrafterna utan större problem kan anpassa sig till en mer offensiv miljölagstiftning. bör också fortsätta att driva på det internationella klimatarbetet. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. politik vad gäller blir bara framgångsrik om den rika världen uppfyller sina klimatåtaganden. och kontinenter som måste ta en annan väg från början. Tillväxt och utveckling ställer krav på ändliga resurser, men effektivare användning minskar kraven. Utvecklingen av förnybara och miljövänliga energislag måste komma till del genom att de görs ekonomiskt försvarbara. är ett av världens mest framstående länder när det gäller miljöteknik och bör underlätta för länder att få tillgång till aktuell forskning och ny miljöteknik. Biologisk mångfald, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U216 och 2011/12:Fö214 yrkande 6. Kärnvapenhotet i är reellt och ska naturligtvis tas på allvar, men låter EU och världen förtäckta hot om kärnvapen överskugga allt annat som händer i landet. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna nämns mest i förbigående, som en bisats till hotet om kärnvapen. Vid sidan om dessa båda frågor utspelar sig annat som engagerar människor i . Bland annat har uttorkningen av lett till stora folkliga protester. är en saltsjö i nordvästra . Sjön hyser 212 olika arter av fåglar, 41 arter av reptiler och 27 arter av däggdjur. Bygget av olika dammar över floderna som rinner in i har gjort att sjön tar emot mindre mängder vatten. Det har lett till att salthalten i sjön har ökat, och sjön har tappat sin attraktionskraft för fåglar. Vägbyggen har också bidragit till att uttorkningen har påskyndats. Sjön har förlorat av sin yta och kommer snart att helt torka ut. Miljön i området kommer att förändras drastiskt, och ekosystemen i området kommer att förstöras. Många har protesterat mot statens likgiltighet inför denna katastrof. Protesterna har dock slagits ned brutalt, och många har fängslats. Regeringen bör ta upp frågan om att värna den biologiska mångfalden, bl.a. i , med den iranska regeringen. I och har nya konstitutioner antagits, där också naturen och miljön ges egna rättigheter. Det ligger väl i linje med deras urbefolkningars syn på världen. Att grundlagsfästa naturens egna rättigheter är ett välkommet steg som fler länder borde följa. Regeringen bör därför ta initiativ i FN till att påbörja en bred dialog med folkrättsjurister, urbefolkningar, lagstiftare, forskarsamhället m.fl. om att grundlagsfästa naturens egna rättigheter. Rio+20 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V) anför: Vi instämmer till stora delar i utskottets överväganden vad gäller Rio+20 men vill utveckla ytterligare några frågor. Rio+20 är ett viktigt tillfälle att lyfta fram hållbar utveckling i alla dess dimensioner. Miljömässigt måste vi lära oss att leva inom planetens gränser. Socialt måste fördelningen av makt och resurser i världen bli mycket mer rättvis. Ekonomin kan vara verktyget som knyter ihop detta. Ekologiska fotavtryck är en viktig ansats för att synliggöra den globala snedfördelningen av resurser och miljöutrymme. borde vara en viktig röst både inom EU och internationellt för att fästa uppmärksamhet på den rådande ojämlika maktsituationen i världen, som exempelvis gör att fattiga länder tvingas till privatiseringar av vatten för att få lån via . Vatten är en mänsklig rättighet. borde också vara en viktig röst inom EU och internationellt när det gäller den problematik som råder i fråga om markanvändning och dess alltmer ökande betydelse. Här råder i många fall osäkra ägarförhållanden, och därtill ska läggas en ökande köttkonsumtion i den rikare delen av världen samt uttag av biobränsle, vilka ger ett förändrat tryck på markanvändningen. Det är av största vikt att begreppet grön ekonomi fylls med innehåll. Vi ser positivt på regeringens ambition att sätta ett pris på ekosystemtjänster, för att kunna utveckla ekonomiska styrmedel som korrigerar marknadsmisslyckanden och för att integrera naturkapitalet i de ekonomiska räkenskaperna. Även humankapitalets roll i nationalräkenskaperna behöver uppmärksammas. Ökad global forskningssamverkan om inriktningen för en ekonomisk politik för en ekologiskt och socialt hållbar utveckling Den nödvändiga omställningen till en grön ekonomi kräver ett mer intensivt internationellt samarbete inom forskningen. Forskarpanelen IPCC har varit av stor betydelse för att driva klimatarbetet framåt globalt. I samband med partsmötet inom konventionen om biologisk mångfald togs viktiga steg mot IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and ), ett forskarsamarbete inom det området. Ett motsvarande samarbete på området grön ekonomi skulle vara av stort värde. Där har påbörjat ett arbete som kan vidareutvecklas. Konkreta steg för att fasa ut miljöskadliga subventioner Vi noterar med glädje regeringens arbete för att säkra skrivningar om att fasa ut miljöfarliga subventioner i rådsslutsatserna om Rio+20 (även om vi också har en del kvar att göra på hemmaplan i och EU). I arbetet med förvaltning av internationella fiskbestånd, stöd för utbyggnad av energisystem och inom handelspolitiken finns flera miljöskadliga offentliga subventioner som bör motverkas. Men även subventioner inom ramen för det multilaterala biståndet, det bilaterala biståndet samt regionala, nationella och lokala subventioner måste ifrågasättas. Rio+20 kan vara ett tillfälle att konkret börja ta itu med några av dessa subventioner, som kräver internationella överenskommelser. Ett typisk sådan subvention är den nuvarande skattebefrielsen för flygbränsle, som beror på FN:s internationella civila luftfartsorganisations () motstånd mot skatter och avgifter på internationellt flyg. Många av dagens miljöskadliga subventioner har negativa fördelningseffekter, då de går till de förhållandevis mer välbeställda grupper som över huvud taget har råd att flyga, köra bil osv. Icke desto mindre behöver utfasningen av miljöfarliga subventioner kombineras med strategier för att stötta utsatta gruppers tillgång till ren energi och hållbar mobilitet. Stärk det internationella arbetet med hållbar havsförvaltning Principerna bakom grön ekonomi bör även omfatta bevarande och hållbart nyttjande av resurser. Världshaven är ett praktexempel på en global fråga som kräver globala lösningar. bör driva på för en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning för att få ett slut på dagens ohållbara plundring av havets resurser. Regeringens ansats att avveckla handelshinder för hållbara produkter är välkommen. Överlag behöver handelshinder mot avvecklas, inte minst inom EU:s jordbrukspolitik. Arbetet mot handelshinder behöver dock kompletteras med ett arbete för en rättvis handel där kriterier för miljö och mänskliga rättigheter beaktas. Vi anser att det är en bra ansats att lyfta fram näringslivets roll och samverkan mellan privat och offentlig sektor, men menar att också tydligare bör lyfta fram civilsamhällets roll både i förhandlingarna och i den fortsatta processen. Målsättningarna om ansvarsfullt företagande, där såväl miljö som sociala och fackliga frågor ingår, bör kompletteras med bindande regler och möjlighet till ansvarsutkrävande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U235 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i UNFCCC. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.2 Miljöfrågorna i . 2010/11:MJ218 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar att genom internationellt arbete förebygga möjliga konflikter på grund av migration med ursprung i klimatrelaterade miljöförändringar. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U214 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen i sin utrikespolitik fortsätter att beakta utvecklingsfrågor och fattigdomsbekämpning inför klimatförhandlingarna i och . 2011/12:U216 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i diskussioner med den iranska regimen lyfta fram värdet av den biologiska mångfalden. 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. 2011/12:U324 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i UNFCCC. 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föra en bred dialog med folkrättsjurister, urbefolkningar, lagstiftare, lagtolkare och forskarsamhället m.fl. om naturens egna rättigheter. 2011/12:MJ407 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för att klimatfinansiering inte inskränker på det ordinarie biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar bör verka för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör göra insatser för internationella klimatinvesteringar i utvecklingsländer. Högt uppe i de solbelysta trädtopparna i Javas djupa djungler lever de märkliga och svåråtkomliga grodhannarna. De lever en slö och obekymrad tillvaro bland grenar och löv, och det finns egentligen bara en enda sak som kan få dessa gröna gentlemän att överge trädtopparna och segelflyga de femtio meterna ner till marken: parningssugna honor. När parningen på marken är över klättrar grodherrarna upp till sina trädtoppar igen. Där ligger de och steker sig i solgasset tills lusten att flyga ramlar över dem igen.Fru talman! Frågan är hur länge dessa grodor får leva det ljuva livet. Allt tyder nämligen på att en tredjedel av alla groddjur kommer att försvinna . Anledningen till massutdöendet stavas, inte helt oväntat, klimat- och miljöförändringar. Världens grodor är dock inte de enda som riskerar att gå en dyster framtid till mötes på grund av klimatförändringarna. Enligt Världsnaturfonden är läget allvarligt för leoparden, elefanten, noshörningen, orangutangen, bergsgorillan och den direkt utrotningshotade tigern. Av den finns det bara 3 200 individer kvar - allt beroende på klimatförändringarna.Även människor drabbas av klimatförändringarna. Tropiska cykloner, skyfall, stormsvallvågor, torka och översvämningar tvingar folk från deras liv på landsbygden in till städerna. Dessa städer växer så det knakar och blir megastora rekordsnabbt. Det är knappt att befolkningsstatistiken hinner med. Människan har blivit en urban art - Homo sapiens har blivit Homo . Ett exempel på en sådan megastad är i . Där lever 14 miljoner människor. Det är en fördubbling på , och prognoser visar att huvudstaden kommer att fördubblas ytterligare en gång . Det gör platsen till en av jordens mest tätbefolkade. Det blir tre i en och samma stad. väller hundratusentals klimatflyktingar in i . De flesta bosätter sig i stadens slumområden och försöker klara att överleva på gatan. Staden, som både omgärdas och genomkorsas av vatten, tampas med stigande vattennivåer och mer regn. Det är svårt för människorna att leva normalt med vatten upp till knäna. De får i sig förorenat vatten och förorenad mat. Sjukhusen är överfulla av diarrépatienter, och dödstalen stiger. Läget är också allvarligt i och Sahelregionen. Där har torkan tagit ett fast grepp om befolkningen och beräknas bli mer långvarig än normalt. Ungefär 15,6 miljoner människor har osäker tillgång till mat. Närmare en miljon barn löper risk att bli allvarligt undernärda. Även här ses klimatförändringarna som den större boven i dramat.Fru talman! Klimatförändringar och miljöpåverkan är några av de största utmaningarna som världen står inför . Vi måste lära oss att leva inom planetens gränser. Det kräver att vi förändrar våra konsumtions- och produktionsmönster. Det kräver också att vi fördelar makt och resurser rättvist. Säcken som knyter ihop detta kan vara ekonomin. Den ekonomiska tillväxten får inte ske på bekostnad av ekologiska värden. måste miljöarbetet ske i samklang med ekonomisk tillväxt och utveckling av välfärden. Detta är kärnan i arbetet med hållbar utveckling. Den kräver att det finns balans mellan den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen, och arbetet måste ske på såväl lokal och nationell nivå som europeisk och global nivå. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att FN aktivt tar ledningen i arbetet med hållbar utveckling. Därför är vi särskilt glada åt den stora , + 20, som hålls i och samlar 50 000 personer från hela världen.Jag har själv den stora förmånen att tillsammans med min kollega i utrikesutskottet, , få åka dit som två av sex representanter. + 20-konferensen, som behandlar hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, är ett ypperligt tillfälle för oss svenska politiker att lyfta fram hållbar utveckling i alla dess dimensioner och visa att kan och att vill.Fru talman! Klimatförändringarna får folk att fly landsbygden och flytta till städerna. Beräkningar visar att tre av fyra människor i världen kommer att bo i städer inom några få decennier.Samtidigt gör världens megastäder att klimatsituationen förvärras. Den större delen av växthusutsläppen hänger just ihop med stadsliv. I megastad , med sina uppskattningsvis 16 miljoner invånare, håller gatorna på att kvävas. Sju miljoner människor färdas med kollektivtrafik. Ytterligare tre miljoner sitter i bilar. Infrastrukturen med sitt virrvarr av vägar och broar är kraftigt överbelastad. pumpar trafiken ut mer avgaser som orsakar klimatförändringar. Vi biter oss själva i svansen. För huvudstad är situationen kritisk. blir översvämningarna värre. Det finns dessutom ett ständigt hot av geologiska naturfenomen som jordbävningar och flodvågskatastrofer. Antalet klimatflyktingar till megastaden gör bara saken värre. För att rädda måste människoströmmen till slummen kontrolleras. Människor måste få hjälp att anpassa sig till det nya, förändrade klimatet. Det är redan på gång i . Skydd mot översvämningarna byggs, och nya grödor tas fram. Folk går också sakta över från risodling till skaldjursodling i saltvatten och till hushållning av ankor som kan simma i stället för höns. och Sida finns med i det här arbetet. Det krävs en kraftig minskning av växthusgaser för att stabilisera jordens klimat. Även om läget är allvarligt är jag övertygad om att det med rätt insatser och rätt resurser inte är hopplöst, varken för de segelflygande grodorna i Java eller för människorna i och Sahel.Det går att omvandla klimathotet till klimathoppet.Därmed, fru talman, önskar jag yrka bifall till reservation 1. Socialdemokraterna, har lämnat både en gemensam reservation, den som tog upp, och ett särskilt yttrande till dagens betänkande om internationell miljöpolitik. Jag kommer att fokusera i huvudsak på yttrandet.Utöver det vi är överens med majoritetens ledamöter om vill vi särskilt lyfta fram att + 20 är ett mycket viktigt tillfälle att lyfta fram hållbar utveckling i alla dess dimensioner. Vi talar i vårt yttrande bland annat om ekologiska fotavtryck med grund i att vi alla måste lära oss att leva inom planetens gränser rent miljömässigt. Socialt måste fördelningen av makt och resurser i världen bli mycket mer rättvis, och ekonomin kan, precis som också sade, vara det verktyg som knyter ihop säcken.Det är viktigt att vi börjar tala om ekologiska fotavtryck för att synliggöra den globala snedfördelningen av både resurser och miljöutrymme. Vi lyfter också fram frågan om mark och vatten och att borde vara en stark röst både inom EU och internationellt för att fästa uppmärksamhet på den rådande ojämlika maktsituationen. Den gör till exempel att fattiga länder tvingas till privatiseringar av vatten för att få lån via . Vatten är en mänsklig rättighet.Det finns också en problematik i frågan om markanvändning med i många fall osäkra ägarförhållanden, förutom att en ökande köttkonsumtion i den rikare delen av världen och uttaget av biobränsle ger ett förändrat tryck på markanvändningen.Den nödvändiga omställningen till en grön ekonomi kräver ett mer intensivt internationellt samarbete inom forskningen. Den gröna ekonomin måste fyllas med innehåll.Fru talman! Vi ser positivt på regeringens ambition att sätta ett pris på ekosystemstjänster. Det är bra att vi är överens om vikten av att utveckla ekonomiska styrmedel som rättar till marknadens misslyckanden och integrerar naturkapitalet i de ekonomiska räkenskaperna.Regeringens vilja att avveckla handelshinder för hållbara produkter är också välkommen. Överlag behöver handelshinder mot avvecklas, inte minst inom EU:s jordbrukspolitik. Det behöver dock kompletteras med ett arbete för en rättvis handel där kriterier för miljö och mänskliga rättigheter beaktas.Vi tycker att det är bra att lyfta fram näringslivets roll och samverkan mellan privat och offentlig sektor, men vi menar att tydligare bör lyfta fram också civilsamhällets roll både i förhandlingarna och i den fortsatta processen.Målsättningarna om ansvarsfullt företagande, där såväl miljö som sociala och fackliga frågor ingår, bör kompletteras med bindande regler och möjlighet till ansvarsutkrävande. Det räcker inte med det frivilliga Corporate Social Responsibility som regeringen är så väldigt förtjust i.Fru talman! + 20 är ett tillfälle då vi konkret kan börja ta itu med några av de skadliga subventioner som kräver internationella överenskommelser. En typisk sådan subvention är skattebefrielse för flygbränsle.Många av dagens miljöskadliga subventioner har dessutom negativa fördelningseffekter eftersom de går till förhållandevis mer välbeställda grupper som redan har råd att flyga, köra bil och så vidare. Utfasningen av miljöskadliga subventioner måste ske på ett sådant sätt att den inte försvårar för utsatta grupper att få tillgång till ren energi och möjlighet att förflytta sig.Principerna bakom grön ekonomi bör också omfatta bevarande och hållbart nyttjande av resurser. Världshaven är ett praktexempel på en global fråga som kräver globala lösningar. bör driva på för en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning för att få ett slut på dagens ohållbara plundring av havets resurser.Jag vill särskilt betona vikten av att skydda mot exploatering. Jag har i många sammanhang tagit upp det absurda i att företag och länder på grund av klimatförändringarnas påverkan på ismassorna och den stora avsmältningen nu vädrar morgonluft. De får ännu större möjligheter att sko sig genom att använda ännu mer olja för att förstöra klimatet ännu mer och skynda på temperaturhöjningen så att det blir omöjligt för oss människor att leva kvar på den här planeten . Världen har inte råd med den plundring av naturresurser som sker. Och det är obegripligt att världens ledare, inklusive de svenska, agerar så oansvarigt gentemot både de som lever och kommande generationer.Fru talman! När vi nu ändå är inne på exploateringen av naturresurser vill jag gå in på nästa fråga. Det handlar om reservation nr 2, som jag också vill yrka bifall till.Miljöpartiets grundläggande idéer är solidaritet med djur, natur och det ekologiska systemet, solidaritet med kommande generationer och solidaritet med världens alla människor. En exploatering av strider mot alla tre.Trots många konventioner som överenskommits mellan länder är det i princip omöjligt att sätta stopp för ett företag som vill exploatera en fyndighet av vilket slag det vara må och med vilka konsekvenser det än får för miljön och levande och kommande generationer.Bland många urfolk har naturen en mycket speciell plats. Den är bärare av egna rättigheter. I till exempel och har konstitutioner antagits där också naturen och miljön ges egna rättigheter - helt i linje med deras urfolks syn på tillvaron och världen.När rätten till ren miljö diskuteras som en rättighetsfråga hos oss har det i huvudsak handlat om människors rätt att andas ren luft, få tillgång till rent vatten och leva i en icke förorenad miljö i övrigt. Det är ett helt annat synsätt än att utgå från att fisken i vattnet eller grodan, som talade om, har rätt att inte förgiftas av de kemikalier vi släpper ut från jordbruk och fabriker, att de har rätt att överleva för sin egen skull. Det borde vara en självklarhet, men det har uppenbart aldrig varit det i våra så kallade välutvecklade samhällen. Vi ser inte människan som en del i helheten, en del av planetens varelser och arter, utan vi ser människan som en nyttjare av de resurser som finns där och att vi har rätten att utnyttja alla dessa resurser.Först nu har det börjat gå upp för oss att vi kanske misshushållar med de resurser som finns och att vi måste vara försiktiga. Men hela systemet är uppbyggt på att det är ekonomi i att exploatera och att människor är beroende av den exploateringen för att kunna leva det liv som vi är vana vid.