bet · GZ01SfU11 · 2012-05-21 00:00:00 — Det innebär en rörelse till ett land, därefter åter till ursprungslandet eller vidare till något annat land. Många migranter rör sig frekvent mellan olika länder, och personer som har invandrat till kan senare i livet bli cirkulärmigranter. Den demografiska utvecklingen i och behoven på arbetsmarknaden understryker behov av migration. Det är viktigt att betona kopplingen mellan migration och utveckling. Personer som migrerar kan bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer genom pengar som de skickar hem och genom kunskapsöverföring och främjande av handeln mellan länder. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté om cirkulär migration och utveckling. Kommittén presenterade sin slutrapport med förslag som syftar till att underlätta ökad rörlighet mellan och migranternas ursprungsländer. Kommittén vill främja spontan cirkulär migration som kan ske när regelverket möjliggör och underlättar rörlighet i motsats till sådan rörlighet som sker inom ramen för särskilda program och projekt för till exempel tillfällig arbetskraftsinvandring. Regeringen tittar mycket noga på de förslag som kommittén har fört fram. När det gäller det nuvarande regelverket har vi, som har konstaterats här , ett system för arbetskraftsinvandring som ger förutsättningar att tillgodose den svenska arbetsmarknadens behov av arbetskraft. Om ska stå sig väl i den internationella konkurrensen om arbetskraft, och den internationella konkurrensen över huvud taget, behöver vi ett regelverk som gör det attraktivt att välja just bland alla potentiella stater i världen. publicerade en omfattande rapport där man utvärderade den svenska arbetskraftsinvandringsreformen. bröt tveklöst ny mark med den reform som trädde i kraft . Det är glädjande att vi nu har fått bekräftat att det svenska systemet fungerar väl, även om vissa justeringar kan behöva göras. Enligt förefaller det svenska systemet för arbetskraftsinvandring vara det mest öppna bland alla genom att vara efterfrågestyrt, inte ställa krav på särskilda kvalifikationer och inte sätta upp kvoter. Det är viktigt att nämna att det svenska systemet för arbetskraftsinvandring enligt inte har lett till sänkta löner för den inhemska arbetskraften. Det slås fast tydligt i rapporten. Av rapporten framgår att företag som anställer arbetskraftsinvandrare generellt betalar inhemsk arbetskraft högre löner än jämförbara företag som inte anställer arbetskraftsinvandrare. Det är en intressant iakttagelse som jag tycker att vi ska ta fasta på i debatten. betonar också den viktiga roll som fackföreningarna har i det svenska systemet genom att kontrollera löner och anställningsvillkor. pekar vidare på att det finns grupper av arbetsgivare i som inte nyttjar systemen i så stor omfattning som man kanske skulle kunna göra. Jag tror därför att det finns anledning att undersöka om vi genom ökade informationsinsatser ytterligare kan underlätta arbetskraftsinvandring från tredjeland och på så sätt till exempel nå ut till mindre företag. Reglerna för arbetskraftsinvandringen är utformade på ett sätt som syftar till att underlätta arbetskraftsinvandring till . Det är naturligtvis viktigt att vi förhindrar missbruk av regelverket. Regeringen har varit tydlig med att villkoren ska vara desamma oavsett varifrån i världen en arbetstagare kommer. har, som vi just har fått höra, skärpt sina kontroller inom branscher där det har funnits misstanke om missbruk, i syfte att förhindra att människor utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen ser över om det finns behov av ändringar i regelverket. När det gäller efterlevnaden av de erbjudna anställningsvillkoren skulle det till exempel kunna handla om utökade möjligheter att återkalla arbetstillstånd. Behovet av eventuella förändringar, hur de ska utformas och konsekvenserna av förändringarna måste noga övervägas, inte minst med tanke på de konsekvenser som en återkallelse av ett tillstånd har för arbetstagaren. Utökade kontroller kan leda till längre handläggningstider . Långa handläggningstider drar per definition ned effektiviteten i arbetskraftsinvandringsregelverket. Vi har hört flera exempel på det här . Det är exempel som jag ser mycket allvarligt på. Därför är det bra att , som man utökar kontrollerna, arbetar med att förkorta handläggningstiderna för arbetsgivare som följer regelverket bland annat genom sitt certifieringssystem. Reglerna för arbetskraftsinvandring ska på ett enkelt och flexibelt sätt möjliggöra rekrytering utomlands för alla arbetsgivare i som är i behov av arbetskraft. måste missbruk av systemet förhindras så långt det är möjligt. har ett främlingsfientligt parti i . Vi har kunnat konstatera att det inte har inverkat på svensk migrationspolitik. Regeringen och kom överens om att föra en gemensam politik på migrationsområdet. I andra länder i har det tyvärr funnits tendenser till att regeringar successivt har rört sig i en främlingsfientlig riktning. ska vara ett öppet och tolerant land. Vi välkomnar invandring, oavsett om man kommer som asylsökande eller om man söker sig till för att arbeta eller studera. (S): Herr ordförande! Socialdemokraterna välkomnar också arbetskraftsinvandring. Vad vi inte välkomnar är rovdrift på arbetstagare från andra länder. Det har varit beklämmande att höra de exempel som Hotell- och restaurangfacket och har beskrivit. Det är klart att det är bekymmersamt när människor utnyttjas på det sättet. Jag har en fråga till migrationsministern och en till från TCO som inte hade riktigt samma erfarenhet men en del synpunkter. Är migrationsministern beredd att införa effektiva efterhandskontroller och sanktioner mot arbetsgivare som bryter mot regelverket alltså inte straffa arbetstagaren utan arbetsgivaren? Frågan till : Vilka förslag tycker TCO är mest nödvändiga för att man ska komma till rätta med de avarter som man har sett i samband med arbetskraftsinvandringens införande? Statsrådet (M): Herr ordförande. Tack för frågan. Min utgångspunkt är att de flesta arbetsgivare är seriösa, men som vi har kunnat konstatera finns det de som är oseriösa. Därför ska regelverket vara utformat på ett sådant sätt att missbruk av systemet minimeras. Regeringen har sett till att verka i den riktningen, bland annat genom de instruktioner som vi har gett till om att systematiskt arbeta mot fusk och mot missbruk av systemet. De främsta åtgärderna för att motverka att oseriösa arbetsgivare missbrukar reglerna sker hos , även om fackföreningarna naturligtvis också har sin del i detta. Det sker i samband med deras prövning av ansökningar om arbetstillstånd. I och med att nu har bestämt sig för att skärpa kraven inom de branscher där det har visat sig förekomma missbruk tycker jag att vi kan se med tillförsikt på det fortsatta arbetet. När det gäller konsekvenser för arbetstagare som blir av med arbets- och uppehållstillståndet om man väljer att dra in det när de är på plats här i är det en diskussion som vi måste fortsätta att föra. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring är utformade på ett sådant sätt att en arbetstagare som av någon anledning inte är nöjd med sin arbetsgivare ska kunna lämna denne utan att för den skull bli av med sitt uppehållstillstånd. Så ser regelverket ut . Den vars anställning avslutas får möjlighet att stanna kvar för att söka nytt jobb. Den regeln gäller oavsett om det är arbetstagaren eller arbetsgivaren som avslutar anställningen. Som jag sade i riksdagsdebatten när vi behandlade propositionen har den regeln tillkommit för att minska arbetstagarens beroendeförhållande till arbetsgivaren. Den fortsatta diskussionen om möjligheten att återkalla ett arbetstillstånd kommer vi att behöva föra. Jag välkomnar den debatten. , TCO: Jag tror att det är två förslag som TCO tycker är mest nödvändiga. Det ena är efterhandskontroll av att den utbetalade lönen stämmer med den utlovade. Det behöver inte leda till längre handläggningstider, vilket ministern antydde. Det är kontroller som sker i efterhand och som dessutom kan göras ganska enkelt, smidigt och obyråkratiskt för de arbetsgivare som sköter sig. Vi låter helt enkelt samköra uppgifter om utlovad lön med uppgifter om inbetalade skatter och avgifter. Om det finns avvikelser kan man göra djupare kontroller. Med det kommande systemet med månadsuppgifter kommer detta att vara enkelt att göra till och med på månadsbasis, även om jag inte är säker på att man ska göra det så ofta. Det andra är verksamma sanktioner mot arbetsgivare som bryter mot reglerna. Som flera har påtalat är det en konstig ordning att den enda som kan utsättas för en sanktion är den person som inte har fått den lön och de villkor som var utlovade. Gör man detta tror jag att det leder till färre oseriösa ansökningar. Det borde minska handläggningstiderna. Det förbättrar också förutsättningarna för certifieringssystem och att de ska fungera. Då kan vi korta handläggningstiderna ytterligare. Då hamnar vi i ett läge där på Tacton och andra i samma situation får möjlighet att snabbt rekrytera de bästa talangerna, och då kan vi fånga den positiva effekten av arbetskraftsinvandring. (M): Jag vill börja med att understryka att det är oacceptabelt att exploatera människor. Det är också oacceptabelt med det missbruk som förekommer. Det är inte konstigt att vi i det här huset fokuserar på lag och förordningar, men man kan också arbeta med myndighetsstyrning och tillämpning. I regleringsbrevet till både finns det fokus på att man ska vara observant på skenavtal. Jag skulle vilja att någon från utvecklar vad de nya rutiner som har tillkommit innehåller. Ni har utifrån regleringsbrevet ökat kontrollen för skenavtal. Jag förstod att ni sjösatte en del nya kontrollfunktioner . Jag skulle vilja att du utvecklar det. Min andra fråga ställer jag till arbetsgivarna eftersom företagen bestämmer behoven. Vad är de tydligaste för- och nackdelarna med den nya lagstiftningen? , : Vi har en betydligt längre erfarenhet; det är som vi kan luta oss mot. Det gör att vi också har bredare erfarenhet av de företag som förekommer. Vi tittar på vad som är vanligt förekommande i branschen, och om det är ett företag som bedriver näringsverksamhet gör vi kontroller hos om de har skött sina åtaganden. Det är ett antal kontroller med hjälp av andra myndigheter. , : Om jag har förstått frågan rätt gäller den för- och nackdelar med den nya lagen. Som arbetsgivare ser vi bara fördelar med den nya lagen. Utmaningen just nu är exekveringen av den. Om man ska rekrytera kvalificerad arbetskraft som det är stor konkurrens om måste det gå väldigt snabbt. För små och medelstora företag som inte har dotterbolag i andra länder, där konkurrensen är stor om dem som man ska rekrytera, måste handläggningstiden ned till under en månad, annars förlorar man dem. Små företag som ska rekrytera kvalificerad arbetskraft kan inte utnyttja det . Med de återgärder som gör hoppas vi att handläggningstiden blir kortare. Då kan man börja rekrytera. tar vi hjälp av rekryteringsföretag som kan plocka hit folk på andra sätt. Vi skulle helst själva rekrytera direkt. Den största utmaningen är att rekrytera från där konkurrensen är stor. Det är viktigt för oss att rekrytera där. Man måste då vara extremt snabb. Det är självklart att alla arbetsgivare ska följa reglerna till punkt och pricka. Det är inget snack om det. Skurkar ska buras in, och seriösa företagare följer lagarna. (FP): Jag ska fråga om ett tema som migrationsministern kom in på, nämligen flexibel arbetskraftsinvandring och utvandring och att man alltmer tenderar att bo växelvis i olika länder. Jag vill därför fråga generaldirektören för och hur de ser på en del av de konkreta förslag som kommittén om cirkulär migration kommer fram med. Det handlar om att man skulle kunna förlänga möjligheten till tillfälliga uppehållstillstånd till om man vill kunna jobba längre i och ändå inte tappa kontakten med hemlandet. Ett annat förslag är att man i samband med att man får nej på en asylansökan skulle ha något generösare bedömningar när det gäller hur man ska ha haft ett arbete för att få ansöka om arbetstillstånd utan att behöva åka hem. Ett tredje förslag är att studenter skulle kunna få stanna , om de har möjlighet att försörja sig, för att söka arbete inifrån efter avslutad utbildning och inte behöva åka hem direkt. Det är tre konkreta förslag. Det kan finnas fler. Min korta fråga är: Ser man några komplikationer med den typen av förändringar eller ser man positiva möjligheter? , : Vi ser många möjligheter med utredningen om cirkulär migration. Som migrationsministern sade ser migrationsmönstret helt annorlunda ut . Människor flyttar inte för att bosätta sig för resten av sina liv. Människor vill bo ett tag, kanske åka till ett annat land, åka hem och sedan komma tillbaka. Det är svårt att bryta ut enskilda frågeställningar ur utredningen om cirkulär migration. Det finns många bra förslag där. Jag vet inte om det just är att utöka möjligheten till tillfälliga tillstånd kanske, kanske inte. För många är inte den högsta drömmen att få ett permanent tillstånd i . Man kan mycket väl vilja ha ett tillfälligt tillstånd. kan det finnas en fara med tillfälliga tillstånd, att man aldrig får sitt permanenta. Man måste fundera mycket innan man inför det. För studenter finns det redan möjlighet att arbeta . Vi ser absolut positivt på att utöka den möjligheten. Just nu pågår på en förstudie för ett projekt som vi kallar Ny väg in. Där tittar vi på vilka drivkrafter det finns för människor att migrera och vilka behov den framtida migranten har av att komma till . Vi befinner oss i inledningsstadiet, men vi ser med stor tillförsikt fram mot resultatet av den pilotstudien. Jag tror att man ska försöka hitta alla möjliga och omöjliga vägar eftersom framtidens migration ser så annorlunda ut mot vad vi har varit vana vid. , : Jag har inte så mycket att säga om det. Ur ett arbetstagarperspektiv kan man allmänt säga att längre tillstånd ofta är bättre. En utökad rätt för studenter att stanna kvar är något som man betonar också i . Det kan vara ett sätt för att tillgodose behovet av kvalificerad arbetskraft. Det som slår mig mest i diskussionen är att det är oerhört stora skillnader mellan olika kategorier av arbetstagare. Det är något som man ska tänka på när man inför efterhandskontroller, som talade om. (C): Det har varit väldigt intressant att lyssna på er alla. Jag har fått mycket värdefull information. vänder jag mig till från . Jag uppfattade att du var den som först hade synpunkter på att det inte fungerade, och du räknade upp sådant som inte fungerar bra. Jag uppfattade inte att du har några förslag till hur vi ska komma till rätta med detta. Vi vet att myndigheterna jobbar tillsammans för att försöka komma åt företag som inte är riktigt bra. Vilka förslag har du från din horisont? , : Åren 19941995 när vi pratade om våra svenska kollektivavtal i samband med EU-inträdet fick vi ett löfte att de svenska kollektivavtalen skulle gälla alla som arbetar på svensk arbetsmarknad och att arbetsrätten skulle förbli orörd. Min högsta önskan är att vi skulle kunna komma till rätta med det. Vi pratar mycket om kollektivavtalsliknande former, men det fungerar bevisligen inte. Det är bara ord på papper. Vi har svårt att bevisa att man uppfyller de villkor som man lägger framför oss. Jag tycker om idén om efterhandskontroller och möjligheten till sanktioner. Många människor far illa ; det är inte bara några stycken längre. Det får vi nog alla ta ansvar för. (V): Tack så mycket för alla de mycket intressanta saker vi får höra ! välkomnar självklart också arbetskraftsinvandring, men vi är även en del av den arbetarrörelse som historiskt har kämpat mot vidriga villkor som de vi nu ser utländska arbetare utsättas för i . Svaret från migrationsminister på frågan om dessa villkor är att man kan återkalla tillstånden för arbetstagaren. Mina frågor till migrationsministern är då: På vilket sätt skulle ett återkallande av tillståndet kunna hjälpa den migrant som har sålt allt den äger i hemlandet och har utnyttjats här? Och på vilket sätt straffar det den oseriösa arbetsgivaren? Till Per vill jag ställa frågan: Vad tror Hotell- och restaurangfacket om ett sådant förslag ur ett arbetstagarperspektiv? Statsrådet (M): Tack så mycket för frågan! Jag noterar att flera av dem som har tagit till orda här har varit inne på möjligheten att återkalla ett arbetstillstånd om villkoren inte överensstämmer med dem man fick i anställningserbjudandet. Det är alltså inte en specifik uppfattning bara från min sida, utan den har flera ventilerat här . Däremot måste man fundera över konsekvenserna, precis som jag också sade i mitt inledningsanförande och i svaret till . Drar man arbetstillståndet från någon som vistas i kommer det naturligtvis också att innebära att den personen blir av med både arbetstillståndet och uppehållstillståndet i ett kick. Det är nämligen ett och samma beslut. Det kan få konsekvenser ur ett arbetstagarperspektiv, och därför måste vi fundera noga över detta. Eftersom det har framförts sådana krav i debatten är jag dock beredd att ta dem under övervägande. Utöver detta tycker jag att det är viktigt att komma ihåg att möjligheten att förbättra villkoren för den som befinner sig i handlar om ett samspel mellan flera olika aktörer. Det handlar om fackföreningarna, eftersom vi har en svensk modell. har i sin rapport tydligt pekat på vilken vikt vi lägger vid fackföreningarnas ansvar. Vi har dock också ett tydligt ansvar att se till att de myndigheter som var och en för sig håller pusselbitar i sina händer lägger dessa samman. Det handlar om , men det handlar lika mycket om och , som också har nämnts här . Jag har faktiskt väldigt stort förtroende för att denna process går åt rätt håll inte minst eftersom det har blivit så tydligt att samkörningen av uppgifter och möjligheten att få ut uppgifter på förhand om huruvida man till exempel har tillräckliga lönegarantier har fått ett tydligt genomslag först i bärbranschen, precis som redogjorde för. Där har vi också sett en tydlig nedgång från , alltså året efter att vi införde reglerna, då vi hade 7 500 bärplockare. Året därpå hade vi 4 500, och , slutligen, stängde vi böckerna på 2 500. Det är alltså rätt uppenbart att systemet successivt har rensats från aktörer som inte hade där att göra från början. Om man då går vidare med detta, vilket har bestämt sig för att göra, och ser till att man kan få samma typ av genomslag i ännu fler branscher bland annat en del av riskbranscher som är närvarande här och vars representanter har yttrat sig tycker jag att vi är på rätt väg. Jag anser alltså att grunden för arbetskraftsinvandringsreformen i alla delar är helt sund. Att det krävs systemjusteringar när man genomför den största arbetskraftsinvandringsreformen i torde dock vara ganska uppenbart för alla, tror jag. Ingenting kan vara perfekt över tiden. Det krävs ständiga förändringar och ständiga översyner för att saker och ting ska kunna fungera på ett effektivt sätt. Per , Hotell- och restaurangfacket: Frågan handlar om vad vi tror om återtagande av arbetstillstånd för de enskilda företagarna när de missköter sig gentemot de anställda. Det säger sig självt att det inte hjälper de arbetstagande över huvud taget. Man ska ha klart för sig och det tror jag är viktigt att det är oerhört stora skillnader på dem som vi har pratat om här , alltså högskoleingenjörer som har en arbetsmarknad runt hela världen, och en diskare som hackar sallad eller kanske i en grillkiosk. Ofta i nystartade företag det är i alla fall därifrån vi kan se att ansökningarna kommer har dessa människor gjort sig av med alla pengar hemma för att komma hit. De är i en sådan beroendeställning till den enskilde arbetsgivaren att det är snudd på slaveri. Det finns egentligen bara en grupp i som har det sämre i den meningen, och det är de papperslösa. De står i en helt unik beroendeställning gentemot den enskilde arbetsgivaren, och arbetsgivaren riskerar ingenting över huvud taget. Om man ökar risken för arbetsgivare att faktiskt åka dit skulle bara det innebära en sanering av utnyttjandet av människor som av ekonomiska skäl över huvud taget inte kan försvara sig. Ordföranden: så mycket! Ordet går vidare till från Socialdemokraterna. (S): Tack, herr ordförande! Det var jätteintressant att få höra flera av de medverkande, men en organisation som inte har varit uppe i talarstolen och uttryckt vad de tycker om arbetskraftsinvandringslagen är Unionen. Min fråga till Unionen är: Vilka punkter tycker ni att det finns som bekymrar er eller är ett utvecklingsområde för lagen två tre kortfattade punkter? Den andra frågan är till . Vi har företag som behöver behandla ärenden väldigt snabbt raka puckar och korta handläggningstider. Då är frågan: Om man hade haft bara bristyrke som kriterium för uppehållstillstånd, skulle handläggningstiderna på då vara kortare? om man räknar ser man att det är 5 700, vilket omfattar såväl bygg och handel som hotell och restaurang. Frågan är alltså om handläggningstiderna på skulle vara kortare. , Unionen: Ett av de bekymmer vi ser är att det anställningserbjudande vi har att ta ställning till och yttra oss om och som går till inte utgör en sådan rättshandling. Vi kan helt enkelt inte angripa den arbetsgivare som tar in arbetskraft och sedan inte uppfyller kraven. Det handlar alltså om att på något sätt få antingen detta erbjudande att bli en sådan rättshandling eller att det ska kopplas samman med ett anställningsavtal. Då har vi nämligen ett system i som innebär att en facklig organisation kan angripa arbetsgivaren för att villkoren inte uppfylls. Det är någonting vi har efterfrågat av . Möjlighet att införa straffsanktioner mot arbetsgivaren skulle jag säga att vi redan har. Det finns alla möjligheter i världen att angripa en arbetsgivare som inte uppfyller kraven i semesterlagen eller inte uppfyller löften om olika ersättningar och löner som utlovades. Det finns alltså redan, men det anställningserbjudande vi yttrar oss om utgör inte en sådan rättshandling. Det är en av de saker jag tycker att vi skulle titta på. För att en facklig organisation som vi själva ska kunna göra detta krävs det också att vederbörande är medlem i vår organisation. Vad vi har gjort för att underlätta detta är att vi har fattat beslut om och infört ett gästmedlemskap, som vi kallar det inom Unionen. Detta möjliggör för dessa personer att till en väldigt låg kostnad bli medlemmar hos oss. Ett samarbete med och seriösa arbetsgivare, som här tidigare företrädde, tror vi skulle kunna minska både handläggningstider och möjligheten för oss att angripa arbetsgivaren om det skulle vara så att de löften som finns i anställningserbjudandet inte efterlevs. har jag pratat om möjligheter, men vi ser hinder också. Det största hindret är att de allra flesta av dem som kommer till och som ligger inom Unionens organisationsområde faktiskt inte blir anställda i utan är inhyrda hit. Det gör att de stora bolag som tar in arbetskraft till egentligen inte har några förpliktelser vad gäller lön, ersättning eller någonting annat. Det bolaget finns i stället i eller det är de stora aktörerna för vår del och våra möjligheter att angripa arbetsgivaren blir då som många säkert förstår väldigt mycket mindre. Det är den största problematiken. Jag tycker att det finns många lösningar, men är vederbörande inte anställd i och det inte finns några förpliktelser över huvud taget för bolaget i gentemot personen som har kommit till är vi tämligen maktlösa. Systemen finns alltså, men inte för just denna grupp. , : Det blir lite av en retorisk fråga, men jag kan säga att har brottats med långa handläggningstider. Vi har bedrivit ett väldigt systematiskt utvecklingsarbete för att kanske inte korta själva handläggningstiden men korta väntetiden i våra olika ärendeslag. Det är svårt för en myndighet att klara allt på en gång, och dessutom är det så att en myndighets viktigaste uppdrag är att använda de resurser man får på det mest effektiva sättet.