bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — I och med fulla deltagande i Schengen har resor mellan och andra medlemsstater blivit närmast att betrakta som inrikesresor. Detta betyder att när någon eller några har forcerat en svag punkt i Schengens yttre gränser så är man mer eller mindre fri att resa som man vill ända fram till . Samarbetet kräver därför ett fullgott gränsskydd längs hela det geografiska område som Schengen utgör, ett område som har externa sjögränser och externa landsgränser. Kommissionen och har misslyckats med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd. Detta har fått katastrofala följder för liksom för många andra medlemsstater. Vår egen regering har tidigare erkänt att den organiserade brottsligheten har brett ut sig i just till följd av Schengens svaga gränser (se prop. 2011/12:63 s. 12). Vi har fått en anstormning av illegala invandrare eller papperslösa, som vissa envisas med att kalla dem. Det är illegala invandrare som bidrar till en svart ekonomi genom svartarbete och därmed också utsätter hederliga medborgare och företag för en orättvis lönekonkurrens. Även vapen och narkotika från tredjeland finner sin slutdestination här. Våldet i är en het fråga i . Det många glömmer är att många gangsteruppgörelser med skjutvapen inblandade möjliggörs av alla illegala vapen som har smugglats in i . På uppger man att majoriteten av dessa skjutvapen kommer från länder i utanför EU. Vidare är det nog allmänt känt att narkotika som heroin och kokain inte härrör från kokabuskar eller opiumvallmo odlad i . Mycket av narkotikan i tillverkas i områden som och och förs in samma vägar som illegala invandrare dvs. där gränsskydd för tillfället är svagast. anser att regeringen bör erkänna misslyckande med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd och redovisa hur detta misslyckade gränsskydd har drabbat i form av illegala invandrare, organiserad brottslighet, vapen och narkotika. Slutligen anser jag att i dess nuvarande form bör avvecklas eftersom gränsskyddet inte fungerar. Beslut om visering ska alltid fattas på nationell nivå. Schengensamarbete, punkt 15 motiveringen (V) av (V). Införandet av Schengenreglerna, som i praktiken avskaffade de inre gränserna mellan de deltagande medlemsstaterna i EU, startade en process som innebar att kontrollen vid EU:s yttre gränser förstärktes och ett mycket avancerat övervakningssystem (databaser, varningssystem och andra kompensationsåtgärder) inrättades för alla som uppehåller sig inom eller som försökt ta sig in i Schengenområdet. Införandet av Schengens informationssystem SIS och SIS II har inneburit striktare kontroller av människor och att individuella friheter och integritetsskydd i allt högre grad undergrävts. Den övervägande majoriteten av de beslut som EU fattat på asyl- och immigrationsområdet, inklusive ständiga tillägg till , har utgjort byggstenar i projektet . är fortsatt starkt kritiskt till EU:s flyktingpolitik eftersom den är uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Vi varnade för att ett system med minimiregler skulle innebära en dragning mot en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling och kan konstatera att vår kritik varit riktig. Sysselsättnings- och socialpolitik, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 46, 47, 49, 50, 5256 och 59 samt avslår motionerna 2011/12:U207 yrkande 9 och 2011/12:A275 yrkande 2. 2020-strategin är i sin helhet dyr och ineffektiv. vill se en minskad avgift till EU. Budgetkonsekvenserna av 2020-strategin, genom den fleråriga budgetramen för perioden 20142020, bedöms uppgå till i ökade svenska EU-avgifter. Det kan vi inte ställa oss bakom. Vi vänder oss också mot att ungdomsarbetslösheten görs till en unionsfråga genom ett föreslaget ramverk på europeisk nivå för att minska ungdomsarbetslösheten. Varje land har olika förutsättningar och olika struktur på sin arbetslöshet, och för att ska komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten krävs åtgärder utformade på nationell nivå. Vi avvisar framför allt rörlighetsfixering inom EU som recept mot ungdomsarbetslöshet. Program för social förändring och social innovation Programmet för social förändring och social innovation (PSCI) bygger på tre paket, Progress, Eures och Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap. Regeringen avvisade den sista men välkomnade Progress och Eures. avvisar förslaget i sin helhet. Progress syftar bl.a. till en ökad övervakning av sysselsättnings- och socialpolitiken i de olika medlemsländerna, men också till en mer gemensam, standardiserad arbetsmarknadslagstiftning. Vi menar att arbetsmarknadspolitik och därtill relevant lagstiftning utformas bäst på nationell nivå utifrån varje nations förutsättningar. Ett system med ett EU-gemensamt regelverk på arbetsmarknadsområdet vore direkt kontraproduktivt för att främja hög sysselsättning och bekämpa social utestängning och fattigdom. Eures är vi i sak mer positivt inställda till. Vi är positiva till ett system som underlättar utbyte av information om lediga platser. Det skulle vara positivt för många arbetssökande som söker jobb i ett annat medlemsland. Vi är dock skeptiska till att Eures i praktiken kommer att fungera som vi önskar. Vi vill se ett system som underlättar rekrytering av specifik och efterfrågad kompetens mellan länder, men vi ser en överhängande risk att det i stället kan leda till lönekonkurrens eller rekrytering av arbetskraft som arbetar under villkor långt under den svenska kollektivavtalsstandarden. Eures skulle fungera bäst som ett komplement till den svenska arbetsförmedlingen, när det visat sig att en arbetssökande genom den svenska arbetsförmedlingen inte har kunnat finna en arbetsplats motsvarande den arbetssökandes kompetens, eller där svenska arbetsgivare inte har kunnat finna kompetens hos den inhemska arbetskraften. Eures blir då ett system som underlättar rekrytering av kvalificerad arbetskraft utan risk för lönekonkurrens. Vi konstaterar emellertid att så som systemet presenteras är risken överhängande att det främst leder till konkurrens om såväl svenska löner som arbetsvillkor. Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap är vi, precis som regeringen, kritiska till. Vi menar också att förslaget i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. Vi är också kritiska till förslaget på grund av dess stora kostnad nära för perioden 20142020. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter avvisar Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i sin helhet. Socialpolitik ska inte utformas på EU-nivå. Förordningen om fonden går emot det nationella självbestämmandet och syftar till att svenska skattepengar ska gå till att motverka de negativa kortsiktiga effekter på sysselsättningen som uppstår genom strukturomvandling. Samfinansieringsandelen ökas också från i vissa fall för att fattiga EU-länder lättare ska kunna söka stöd från fonden utan att behöva bekosta åtgärden till särskilt stor del själva. menar att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen eftersom solidaritet med arbetslösa mycket väl kan visas på ömsesidig nivå mellan medlemsstater. Om olika medlemsstater eller enskilda vill skänka en del av sina pengar i solidarisk anda till arbetslösa jordbrukare eller andra arbetslösa i unionen står det dessa fritt att göra så. Socialpolitiken som sådan ska inte utformas på EU-nivå utan av medlemsstaterna själva. Fonden löper ut , och kommissionen har begärt förlängning. förordar att fonden i stället avvecklas per . Samordning av de sociala trygghetssystemen Det inledande arbetet med samordning av de sociala trygghetssystemen, om än begränsat än så länge, är ett tydligt tecken på EU:s hunger att lägga under sig fler och fler politikområden. Sociala trygghetssystem är grunden för omfördelningen från den producerande delen av befolkningen till den del som behöver stöd, i en eller annan form. I mångt och mycket är det även ett uttryck för inhemsk solidaritet och intimt förknippat med skattemoralen. Det är väldigt olyckligt att EU anser att det finns en inneboende brist i att länderna själva ska kunna ha sina egna skräddarsydda system. Det är förvisso förståeligt att EU, i spåren av sin arbetarfientliga flexicurity, även anser att trygghetssystem ska kunna flytta runt. anser dock inte att det finns någon egennytta med helt harmoniserade regler för arbetstagares rörlighet och därmed inte heller för det sociala trygghetssystemet. Medlemsstaterna måste själva få utforma sina egna modeller. anser att regeringen bör verka för att frågor om sociala trygghetssystem avförs från EU:s dagordning, med hänvisning till den nationella kompetensen. Arbetet avseende romers situation betonar nationellt självbestämmande, det individuella ansvaret och att det inte torde finnas behov av att man pekar ut någon särskild grupp när det kommer till jämställdhet och arbetet mot diskriminering. avvisar integrationsprojekt som metod för att få in romer och andra grupper på arbetsmarknaden, och tror i stället att det bör presenteras strukturella åtgärder. Vi menar också att integrationspolitik är en nationell fråga och att unionens integrationspolitik därmed riskerar att bli ineffektiv. Romers situation skiljer sig också från land till land inom unionen. Regeringen har visserligen aviserat att man ser integration huvudsakligen som medlemsstaternas enskilda ansvar, men man är också positiv till ett ökat engagemang från EU. Alkohol, tobak och narkotika vill inflika att det största hotet mot den restriktiva svenska alkoholpolitiken består av de öppna gränserna och möjligheten att marknadsföra alkohol på ett sätt som varit strängt reglerat i . På samma sätt som problemen med införsel av alkohol, såväl smuggling som utökade möjligheter att föra in för privat bruk, leder till ökade folkhälsoproblem, leder den ökade rörligheten av varor inom EU och dess grannländer till en ökad smuggling av cigaretter. Då vi ser att vissa länder i går i en mindre restriktiv riktning när det gäller sin narkotikalagstiftning är det oroande om vi skulle få se en utökad harmonisering av narkotikalagstiftningen. riskerar att, såsom med alkoholen, bli beroende av de övriga EU-ländernas uppfattning om hälsorisker och samhällsproblem i spåren av narkotika-, tobaks- och alkoholbruk. förespråkar ett återupprättande av gränskontrollerna och en striktare viseringspolitik gentemot länderna på och det östra grannskapet som regeringen ger tull och polis verktyg och budget för att hindra införsel av alkohol, tobak och narkotika. anser att utrymmet för rörlighet för vårdpersonal inom EU är begränsat, inte minst då man bör ställa betydande krav på personal inom denna sektor, då kommunikation med andra människor är av avgörande betydelse för att kunna ställa riktiga diagnoser och avgöra vårdbehov. Riskerna för mänskligt lidande är för stora. Man kan svårligen anse att arbete inom denna sektor är detsamma som för t.ex. civilingenjörer, vilkas rörlighet är betydande. Behovet av vårdpersonal bör fyllas genom utökade anställningar inom vården, fler heltidstjänster, bättre utbildning och fler utbildningsplatser. anser att regeringen bör göra en strategisk översyn över antalet utbildningsplatser inom vård och omsorg på gymnasial och tertiär nivå. hållning gällande sammanhållningspolitiken, såväl den befintliga som den framtida, är att EU inte ska medfinansiera projekt som medlemsstaterna själva borde bekosta. Till yttermera kommer den framtida sammanhållningspolitiken påtvinga mottagarländerna krav om strukturreformer; vilka är nödvändiga för att uppnå 2020 strategin. Kraven som ställs inkräktar starkt på de enskilda ländernas självbestämmande, vilket syntes tydligt i EU:s hantering av . anser att regeringen bör verka för att sammanhållningspolitikens roll inom EU bör reformeras och i förlängningen fasas ut. bör regeringen öppna för en reformering av fördraget innebärande att sammanhållningspolitiken stryks som eget område. Sysselsättnings- och socialpolitik, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U207 yrkande 9 och 2011/12:A275 yrkande 2 och avslår motion 2011/12:U18 yrkandena 46, 47, 49, 50, 5256 och 59. De internationella fackliga regelverken förbättras , men fortfarande bryter många länder och företag mot konventioner, även då de valt att ratificera desamma. För oss som tror på internationell solidaritet rymmer dock globaliseringen stora möjligheter. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagare över jorden kunna sätta press på arbetsgivare att uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Detta skulle exempelvis ge facken i möjlighet att vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av sina mänskliga rättigheter i arbetslivet, var helst i världen detta sker. anser att inom EU bör driva kravet om rätt till sympatiåtgärder över gränserna i . Precis som anser vi att de fyra friheterna inom EU:s inre marknad, fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital, inte räcker för att åstadkomma rättvisa villkor för löntagarna i . bör därför inom EU driva att en femte frihet tillkommer rätten för fackföreningarna att verka över gränserna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sexuell läggning och könsidentitet, punkt 17 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U204 yrkande 5. I flera av EU:s medlemsländer är diskrimineringen av hbt-personer fortfarande utbredd. I har hbt-rörelsen mött stort motstånd vid Pridefestivaler, i infördes förbud mot främjande av homosexualitet 2009 och i drygt hälften av medlemsländerna saknar samkönade par möjligheten att registrera partnerskap eller ingå äktenskap. har det blivit tydligt att ett EU-medlemskap inte är en garant för att hbt-personer ska undgå diskriminering. I ett flertal länder finns en omfattande diskriminering. Det är viktigt att markera att diskriminering på grund av sexualitet och könsidentitet inte är förenligt med ett medlemskap i , och om enskilda medlemsstater väljer att inskränka sina medborgares mänskliga rättigheter måste det få konsekvenser, t.ex. genom minskat jordbruks- och regionalstöd eller förlorad rösträtt i ministerrådet. Den bör se över möjligheterna för ytterligare åtgärder mot de medlemsländer som inte efterlever de mänskliga rättigheterna och verka för att man inom EU sätter hårdare press på de medlemsländer som diskriminerar sina medborgare på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns på flera områden konkreta initiativ som skulle kunna tas för att motverka diskrimineringen av hbt-personer i . Till exempel borde ett samkönat äktenskap ingånget i ett medlemsland vara giltigt i hela . Det är orimligt att ett par som ingått äktenskap i skulle bli rättslösa ifall de valde att flytta till något av de länder som inte erkänner samkönade äktenskap. och anser att ska verka för att samkönade äktenskap ingångna i ett medlemsland ska vara giltiga i hela unionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I EU har man diskuterat ett antidiskrimineringsinitiativ som även skulle omfatta sexuell läggning. Direktivet ska motverka diskriminering inom t.ex. hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, inklusive bostäder. och anser att måste agera för att antidiskrimineringsinitiativet omfattar såväl diskriminering på grund av sexuell läggning som könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Starka kollektivavtal, punkt 18 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 10 och avslår motion 2011/12:U18 yrkande 51. Rörligheten över gränserna är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling, men det krävs också regler för att säkerställa att rörligheten inte leder till social dumpning, konkurrens genom låga löner. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar ansvaret för lönebildningen. Välavvägda avtal bidrar till en fungerande ekonomi, internationell konkurrenskraft, höjda reallöner och en rättvis fördelning av lönerna. EU har inte rätt att direkt eller indirekt reglera löneförhållandena i . Alla som arbetar i ska ha lika lön och lika villkor oavsett varifrån man kommer. Ändå kan vi nästan läsa om exempel på löne- och villkorsdumpning, att den fria rörligheten missbrukas av oseriösa företag. Så skapas konkurrens genom dåliga villkor, inte kompetens. Det är varken värdigt eller acceptabelt. Den säger sig stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen, men det är bara läpparnas bekännelse. I samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde regeringen att genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde i lex . innehåller en rad allvarliga brister som öppnar för konkurrens genom dumpning av löner och villkor. Därför måste regelverket som omger kollektivavtalen bli starkare. Grunden för att de fackliga organisationerna ska kunna teckna kollektivavtal är den grundlagsskyddade konflikträtten. har regeringen begränsat den rättigheten genom lex som begränsar möjligheten att vidta stridsåtgärder mot arbetsgivare som utstationerar arbetskraft i . Vi vill säkerställa att utländska företag med verksamhet i registrerar sig i och har en representant i landet. Genom Lavaldomen har EU slagit in på en väg där löne- och anställningsvillkor blir ett konkurrensmedel i . Det faktum att EU:s ekonomiska dimension har företräde framför den sociala dimensionen måste ändras eftersom framtid inte ligger i att konkurrera med låga löner. Vi vill att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör de fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtten samt rätten att teckna kollektivavtal inom unionen. I det sociala protokollet ska det stå klart att grundläggande rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. Vårt förslag bygger på motsvarande krav som driver. När och ministerrådet antog utstationeringsdirektivet rådde bred enighet om att direktivet var en lägsta nivå för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. har valt att tolka direktivet som ett tak med en högsta nivå för vilka villkor som kan ställas på ett gästande företag. Vi vill ha en ny reglering som säkerställer karaktären av minimidirektiv. Då kan likabehandling av löntagare bli verklighet. Starka kollektivavtal, punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkande 51 och avslår motion 2011/12:U17 yrkande 10. har visserligen gett regeringen till känna att utstationeringsdirektivet behöver revideras så att det upprättas i den form det ursprungligen var tänkt, dvs. med en karaktär av minimidirektiv. I , som saknar minimilöner, har direktivet möjliggjort lönedumpning och att utländsk arbetskraft utnyttjas. Det är tvärtemot den grundtanke man hade när direktivet tillkom. har kommissionen aviserat att den ska lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag om utstationering av arbetstagare, men det är en process som kommer att ta tid då det ska skickas till parlamentet och rådet, och därefter tillbaka till kommissionen, som i sin tur får revidera förslaget. Därefter ska det skickas till de nationella parlamenten som i sin tur ska genomföra det. Det kan med andra ord ta innan EU har landat i ett nytt förslag här. ser det därför som angeläget att intar en mer offensiv hållning i frågan om utstationeringsdirektivet, t.ex. genom att lyfta frågan i ministerrådet eller toppmötet. hållning är att svenska avtal ska gälla i EU:s utstationeringsdirektiv leder till ett uppluckrat anställningsskydd och dumpade löner. Alla arbetstagare, oavsett nationalitet, ska arbeta enligt samma avtal, regler och löner som de miniminivåer som fastställs i svenska kollektivavtal. Starka kollektivavtal, punkt 18 motiveringen (V) av (V). Inför folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i 1994 var frågan om garantier för att den svenska kollektivavtalsmodellen skulle bestå viktig för hur många valde att rösta. Den dåvarande regeringen bedyrade att , i förhandlingar om ett eventuellt medlemskap, hade fått sådana garantier. Det står nu helt klart, inte minst med anledning av Laval-domen, att dessa garantier inte hade något juridiskt värde. anser därför att ska kräva juridiskt bindande undantag för den svenska kollektivavtalsmodellen i samband med framtida fördragsändringar. I samband med den nu pågående ekonomiska krisen har vi sett hur grundläggande fackliga rättigheter angripits i , och , däribland rätten att fritt förhandla, teckna och upprätthålla kollektivavtal. Vi ser det som djupt bekymmersamt att krisen utnyttjas politiskt för att underminera arbetstagarnas fackliga rättigheter. domar i Viking-, Laval-, Rüffert- och Luxemburgmålen hade redan innan krisen försvagat de grundläggande rättigheterna i förhållande till de ekonomiska friheterna inom EU. liksom arbetstagarnas fackliga organisationer har efter de nämnda domarna ställt krav på att ett juridiskt bindande socialt protokoll ska tillfogas . I det sociala protokollet ska det fastställas att grundläggande mänskliga rättigheter, såsom de grundläggande fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal, är överordnade EU:s ekonomiska friheter. Det kravet aktualiseras nu i samband med den föreslagna fördragsändringen. begär därför, under förutsättning att vårt avslagsyrkande avseende regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (yrkande 1) faller, att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll införs på EU-nivå. Detta bör besluta. Patientrörlighetsdirektivet, punkt 19 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 2. Vi är positiva till patientrörlighetsdirektivet och till att det nu pågår ett arbete för att genomföra det i . Direktivet är i sin helhet balanserat och innebär en förbättring för patienter som söker gränsöverskridande vård. Hur bra det blir för den enskilda patienten avgörs dock av regeringen. Vi anser att vård inte får bli en plånboksfråga och att regeringen ska satsa på högkvalitativ och tillgänglig vård i , i stället för ogenomtänkta skattesänkningar. vill vi att regeringen tar till vara den möjlighet som patientrörlighetsdirektivet innebär och inför ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti. Detta skulle göra det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor och ta ekonomiska risker i de fall den svenska sjukvården inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Patientrörlighetsdirektivet, punkt 19 motiveringen (V) av (V). anser att vården bör regleras utifrån sjuka människors rätt till vård efter behov och inte efter vårdföretagens rättigheter på en marknad. Sjukvården ska vara en nationell angelägenhet. Den prioriteringsordning som beslutat ska gälla alla patienter i den svenska vården. Det får inte skapas gräddfiler för patienter från ett annat medlemsland; behoven ska styra, inte nationaliteten.