bet · GZ01CU14 · 2012-03-20 00:00:00 — 2011/12:CU14 Planering och byggande behandlar i detta betänkande 45 motioner med sammanlagt 72 yrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom (2010:900). Vidare behandlas vissa frågor som regleras genom lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i betänkandet. I sina ställningstaganden hänvisar utskottet till den nya som trädde i kraft , sina tidigare ställningstaganden, pågående utredningar samt till det arbete som bedrivs av och andra myndigheter och av de enskilda kommunerna. I betänkandet finns 21 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:C255 av och (båda M), 2011/12:C268 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:C363 av (M), 2011/12:C381 av (C), 2011/12:C392 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:C410 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) 2011/12:C246 av (MP) yrkandena 1 och 4, 2011/12:C264 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 2 (S, V) Reservation 3 (MP) 2011/12:C213 av (MP) och 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 4 (MP, V) 2011/12:C208 av m.fl. (FP) yrkandena 13 och 2011/12:C271 av (S). 2011/12:C212 av och (båda MP) yrkandena 14, 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12. Reservation 5 (MP, V) 2011/12:C405 av (MP). Reservation 6 (MP, V) 2011/12:C397 av i (M). 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (MP, V) 2011/12:C246 av (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 8 (MP, V) 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 9 (S, MP, V) 2011/12:C263 av (M) och 2011/12:C382 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 2. 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (MP, V) Frågor om tillgänglighet och hiss 2011/12:C245 av och (båda MP) yrkandena 2, 3 och 5, 2011/12:C337 av (S) yrkande 1, 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:So446 av (M) yrkande 2. Reservation 11 (S) Reservation 12 (MP, V) Reservation 13 (SD) Planering för ökad trygghet 2011/12:Ju206 av (S) yrkande 4 och 2011/12:C248 av och (båda MP). Reservation 14 (S, MP, V) 2011/12:C287 av (M). 2011/12:C258 av (M), 2011/12:C299 av (M) yrkande 1, 2011/12:C317 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:C383 av (C). 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 28. Reservation 15 (MP, V) Mål för energianvändning i byggnader 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:C352 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 16 (S, MP, V) 2011/12:C247 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 17 (MP, V) 2011/12:C286 av (M). 2011/12:C368 av (S). 2011/12:C205 av Arhe Hamednaca (S). 2011/12:C244 av (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 6. Reservation 18 (MP, V) 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 19 (V) Klimatanpassat byggande i trä 2011/12:C211 av och (båda C). 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 20 (MP, V) 2011/12:C373 av (M). 2011/12:C278 av (FP). 2011/12:C245 av och (båda MP) yrkande 4, 2011/12:C337 av (S) yrkande 2 och 2011/12:Fö241 av i och (båda C) yrkande 2. Reservation 21 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (M), (MP), (SD), (M), (S), (FP), (KD) och Amineh Kakabaveh (V). behandlar i detta betänkande 45 motioner med sammanlagt 72 yrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom (2010:900), förkortad PBL. Vidare behandlas vissa frågor som regleras genom lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. När det gäller plan- och bygglagstiftningen genomfördes en omfattande översyn fram till att beslutade att en ny plan- och bygglag skulle ersätta den tidigare gällande lagen (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, 2009/10:MJU24, 2009/10: JuU27, rskr. 2009/10:366). Den nya trädde i kraft . beslutade om vissa kompletteringar av den nya lagen (prop. 2010/11:63, bet. 2010/11:CU23, rskr. 2010/11:199) samt om komplettering av lagens övergångsbestämmelser (bet. 2010/11:CU26, rskr. 2010/11:215). fattade vidare beslut om en ny domstolsorganisation och en ny instansordning för flertalet plan- och bygglagsanknutna ärenden (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Även denna reform trädde i kraft . Till de nybildade fem mark- och miljödomstolarna har förts de mål som har handlagts i miljödomstolarna, huvuddelen av de mål enligt som har handlagts i förvaltningsrätterna och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som har handlagts i fastighetsdomstolarna. har regeringen beslutat om flera utredningsuppdrag med inriktning på bl.a. tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen och plangenomförandet. Regeringsuppdragen avser bl.a. att kartlägga kommunernas tillämpning av bygglagstiftningens bestämmelser om tekniska egenskapskrav (dir. 2011:100) göra en översyn av reglerna om genomförande av detaljplan, bl.a. avseende exploateringsavtal (dir. 2011:104) beskriva och utvärdera den kommunala markanvisningsprocessen (S2011/10454/PBB) kartlägga och analysera kommunernas planberedskap (S2011/10456/PBB) redovisa planeringsförenklande åtgärder m.m. (S2011/10458/PBB) utvärdera vissa tillväxt- och konkurrensbestämmelser i (S2011/10460/PBB). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en fortsatt översyn av . Utskottet erinrar om den omfattande översyn som föregick införandet av den nya lagen och framhåller bl.a. att tillräckliga erfarenheter av den nya ordningen bör vinnas innan det blir aktuellt med förnyade överväganden i de frågor som tas upp i motionerna. Jämför reservation 1 (SD). Under denna rubrik behandlas ett antal motionsförslag om behovet av en fortsatt översyn av bestämmelserna i (PBL) när det gäller planprocessen m.m. Enligt motion 2011/12:C255 av och (båda M) anser branschföreträdare att den nya inte medfört tillräckliga förenklingar. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att begär att en ny översyn av PBL genomförs med syfte att minska byråkratin och uppnå en snabbare plan- och byggprocess. Även enligt motion 2011/12:C410 av och (båda SD) bör genom ett tillkännagivande förorda att det genomförs ytterligare förenklingar av (yrkande 1). Motionärerna anför att den nya lagen visserligen var ett steg i rätt riktning men att det behövs en fortsatt översyn så att lagen blir lättare att tillämpa och lagtexten blir förståelig även för andra än jurister. Vidare föreslår motionärerna att lov och förhandsbesked enligt den nya lagen inte bara ska kungöras i Post- och utan också på kommunens webbplats (yrkande 2). (M) föreslår i motion 2011/12:C363 att regeringen ska pröva möjligheten att införa en tidsgräns för när kommunen ska ha startat ett planarbete efter det att ett positivt planbesked har meddelats. Motionärerna hänvisar till att det ibland kan ta mycket från att en markägare har fått besked om att en planläggning är aktuell till dess att planarbetet verkligen påbörjas. I motion 2011/12:C392 lägger (M) fram förslag om två tillkännagivanden till regeringen om behovet av en snabbare plan- och bygglovsprocess. Motionären anser att antalet instanser vid överklaganden av planer och bygglov bör minskas (yrkande 1). Vidare anser motionären att det bör prövas att införa en längsta handläggningstid för överklagade ärenden som inte är av prejudicerande karaktär (yrkande 2). Enligt motion 2011/12:C381 av (C) finns det risk för att tiden för behandling av överklagade ärenden enligt bestämmelserna i den nya lagen blir längre än enligt tidigare ordning. Motionären föreslår mot denna bakgrund att i ett tillkännagivande ska framhålla att tiden för ärendehantering vid länsstyrelser och Regeringsrätten ska omfattas av motsvarande krav på uppstramning som ställs på landets primärkommuner i syfte att åstadkomma en snabbare ärendehantering av bygglov respektive detaljplaner. och (båda S) föreslår i motion 2011/12:C268 yrkande 1 att det ska genomföras en översyn av reglerna för sanktionsavgifter i samband med överträdelser av . Syftet med översynen är att ge den som brutit mot någon bestämmelse möjlighet att rätta till bristerna innan det blir aktuellt att ta ut en sanktionsavgift. De aktuella motionerna innehåller dels relativt allmänt hållna förslag om en fortsatt översyn av , dels några förslag om en översyn i mer avgränsade frågor. Det bör först erinras om den omfattande översyn som föregick införandet av den nya . Ett övergripande syfte i arbetet med att utforma lagen var att förenkla plan- och byggprocesserna som kontrollen av byggandet skärps. Vidare syftade översynen till att så långt som möjligt begränsa den totala tidsåtgången för planläggningen och att, där det är möjligt och lämpligt, ange tidsfrister för handläggningen av plan- och byggärenden. I arbetet med lagen ingick också ett relativt omfattande redigeringsarbete med inriktning på att göra lagen mer lättanvänd. Översynsarbetet har resulterat i att planprocessen i flera avseenden har förenklats och att olika tidsfrister har införts. För ärenden om bygglov har det införts en handläggningstid . Även reglerna för överklaganden har ändrats i vissa avseenden och en ny instansordning har införts för ärenden enligt den nya . Syftet med den nya lagstiftningen var således att åstadkomma förbättringar i bl.a. de avseenden som tas upp i de nu aktuella motionerna. Reformen syftade bl.a. till att förenkla och uppnå en snabbare plan- och byggprocess, göra regelsystemet tydligare och öka förutsägbarheten. Det görs nu omfattande kompetens- och utbildningsinsatser med anledning av den nya lagstiftningen. Regeringen har gett en särskild kommitté uppdraget att organisera, samordna, koordinera och genomföra dessa insatser (dir. 2010:55). har i uppdrag av regeringen att sammanställa och redovisa erfarenheter från tillämpningen av lagen. Som kortfattat har beskrivits i inledningen har regeringen också beslutat om flera utredningsuppdrag avseende tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen, bl.a. i fråga om planeringsförenklande åtgärder. har efter beslutet om att införa den nya behandlat motionsförslag med motsvarande inriktning som de nu aktuella förslagen. När det gäller mer övergripande förslag om en fortsatt översyn i syfte att åstadkomma en enklare och snabbare plan- och byggprocess har utskottet framhållit att det är rimligt att tillräckliga erfarenheter av den nya ordningen hinner vinnas innan det blir aktuellt med förnyade överväganden i de frågor som tas upp i motionerna (bet. 2010/11:CU22). I samband med beredningen av regeringens förslag om komplettering av den nya behandlade och avstyrkte utskottet en motion motsvarande den nu aktuella motion 2011/12:C410. Utskottet framhöll då att en av målsättningarna för lagstiftaren naturligtvis är att en ny lag ska vara så enkel och tydlig som det är möjligt att göra den och att denna målsättning bör genomsyra hela lagstiftningsprocessen. När det gäller förslaget om webbpublicering av ärenden om lov och förhandsbesked erinrade utskottet om att denna fråga övervägts i översynen av men inte lett fram till något förslag från regeringens sida. Enligt utskottets mening borde eventuella överväganden om webbpublicering tas upp i ett vidare sammanhang än enbart beträffande den fråga motionen hade siktet inställt på (bet. 2010/11:CU23). Vad slutligen gäller förslaget i motion 2011/12:C268 om en översyn av reglerna för sanktionsavgifter i kan det erinras om att en översyn av de sanktionsmedel som kan användas när lagens krav inte följs har genomförts i flera steg i samband med arbetet med den nya lagen. Översynen resulterade i bl.a. höjda avgiftsnivåer och att tre olika sanktionsavgifter ersattes med ett samordnat sanktionsmedel byggsanktionsavgiften. Avgiftsskyldigheten i systemet med de nya byggsanktionsavgifterna bygger på strikt ansvar. Regeringen gjorde i propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) bedömningen att avgiften inte bör tas ut om det är oskäligt med hänsyn till 1. att den avgiftsskyldige på grund av sjukdom inte har förmått att själv eller genom någon annan fullgöra sin skyldighet 2. att överträdelsen berott på en omständighet som den avgiftsskyldige inte har kunnat eller bort förutse eller kunnat påverka 3. vad den avgiftsskyldige har gjort för att undvika att en överträdelse skulle inträffa. Även vad gäller reglerna för sanktionsavgifter anser utskottet att tillräckliga erfarenheter av den nya ordningen bör vinnas innan det kan bli aktuellt med förnyade överväganden om ändringar i systemet. Utskottet anser sammanfattningsvis att de aktuella motionerna inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering av bostadsområden. Utskottet erinrar om att det är kommunerna själva som svarar för att bedöma bl.a. behovet av samhällsservice och hur bostadsområdena bör utformas för att tillgodose kravet på en god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper. Jämför reservationerna 2 (S, V) och 3 (MP). Tre motioner tar upp frågor som särskilt bör beaktas vid planering av bostadsområden. (MP) föreslår i motion 2011/12:C246 att i ett tillkännagivande till regeringen ska framhålla att såväl ett jämställdhetsperspektiv som ett barnperspektiv bör vara grunden i all bostadsplanering (yrkande 1). Enligt motionären innebär en planering som bygger på tillgång till bil att kvinnors rörlighet begränsas. Vidare föreslås i motionen att regeringen ska ge ett uppdrag till om förebyggande byggande (yrkande 4). Motionären framhåller att många bostadsområden har brister av olika slag som måste åtgärdas. uppdrag bör innefatta att ge kommunerna stöd att identifiera dessa brister och att undvika dem vid nybebyggelse. I motion 2011/12:C264 yrkande 2 föreslår m.fl. (S) ett tillkännagivande till regeringen om att hänsyn ska tas till behovet av gemensamma lokaler, fritidshem och kulturutbud vid planering av boendemiljöer. m.fl. (S) föreslår i motion 2011/12:Kr223 yrkande 3 ett tillkännagivande om att tillgången till offentliga rum och gemensamma utrymmen måste beaktas vid planering av nya bostadsområden. I 1 kap. 1 § PBL anges att bestämmelserna i lagen syftar till att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. De allmänna och enskilda intressen som ska beaktas vid bl.a. planläggning behandlas i lagens andra kapitel. Där anges bl.a. att planläggning ska syfta till att mark- och vattenområden används för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov (2 §). Vidare anges att planläggning bl.a. ska främja en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper (3 §). Vid planläggning ska bebyggelse utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. behovet av framtida förändringar och kompletteringar (6 §). Det ska tas hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns bl.a. möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice (7 §). Överväganden av de slag som framhålls i de aktuella motionerna bör givetvis ingå som en självklar del i kommunernas arbete med planläggning av nya bostadsområden eller kompletteringsbebyggelse. Detta kommer också till uttryck i plan- och bygglagens bestämmelser om de allmänna intressen som ska beaktas vid planläggning. I kommunernas arbete ska bl.a. olika befolkningsgruppers behov beaktas liksom behovet av olika former av samhällsservice. Hänsyn ska också tas till behovet av framtida förändringar. Det får vidare förutsättas att kommunerna i sin planläggning i möjligaste mån beaktar tidigare konstaterade brister. har i en rad olika rapporter och i andra former gett kommunerna råd och vägledning i olika frågor som är aktuella vid planering av bl.a. bostadsområden. Det görs nu också omfattande kompetens- och utbildningsinsatser med anledning av den nya lagstiftningen. De aktuella motionerna ger emellertid utskottet anledning att erinra om att det är kommunerna själva som svarar för att bedöma bl.a. behovet av samhällsservice och hur bostadsområdena bör utformas för att tillgodose kravet på en god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper. Något tillkännagivande till regeringen i frågan kan inte anses vara behövligt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om klimatfrågor i planeringen. Utskottet vidhåller sin uppfattning att den nya klart ger uttryck för att hänsyn ska tas i planeringen till de risker som ett förändrat klimat kan föra med sig, exempelvis när det gäller översvämningar och erosion. Jämför reservation 4 (MP, V). I motion 2011/12:C213 föreslår (MP) ett tillkännagivande till regeringen om att behöver revideras så att hänsyn tas till behovet av större marginaler för den byggda miljön på grund av ett förändrat klimat. Motionären framhåller att följderna av klimatförändringen i form av bl.a. ökad nederbörd, höjda vattennivåer, kraftigare vindbyar och högre temperaturer innebär nya förutsättningar för bebyggelseplaneringen och att detta inte har beaktats i den nya . Även enligt motion 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 3 behöver regelverken för byggande anpassas till de förändrade förhållanden som klimatförändringarna ger upphov till. Motionärerna anser att det behövs nya planeringsverktyg och förändrade riktlinjer för byggande av både bostäder och infrastruktur. Enligt 2 kap. 3 § ska hänsyn tas till bl.a. miljö- och klimataspekterna vid planläggning. Den tidigare saknade ett sådant uttryckligt krav. Enligt 2 kap. 5 § ska, vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked, bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. risken för olyckor, översvämning och erosion. Detta krav infördes i den tidigare gällande lagen. Det finns även bestämmelser om att särskilt ska verka för att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion under samrådet om kommunernas förslag till översiktsplan (3 kap. 10 §) respektive detaljplan (5 kap. 14 §). I samband med införandet av den nya lagen behandlade och avstyrkte utskottet motionsförslag om klimat- och miljöhänsyn i översiktsplaneringen samt om att införa klimat- och sårbarhetsplaner i PBL (bet. 2009/10:CU25). Utskottet hänvisade bl.a. till bestämmelserna i om klimataspekter m.m. samt till regeringens bedömning i propositionen (prop. 2009/10:170). Regeringen anförde att dessa bestämmelser bör utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Vidare framhöll regeringen att kommunerna och länsstyrelserna kommer att behöva stöd i sitt arbete med dessa frågor och att detta arbete i första hand bör ske genom metod- och kompetensutveckling samt genom rådgivning. vidhåller sin uppfattning att den nya klart ger uttryck för att man i planeringen ska ta hänsyn till de risker som ett förändrat klimat kan föra med sig, exempelvis när det gäller översvämningar och erosion. Det är givetvis angeläget att dessa bestämmelser verkligen får genomslag i kommunernas praktiska arbete med planläggning. har gett ut flera rapporter som kan ge kommunerna stöd i detta arbete, exempelvis Bygg för morgondagens klimat (2009), Mångfunktionella ytor klimatanpassning av befintlig bebyggd miljö i städer och tätorter genom grönstruktur (2010) och Planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan (2010). Den sistnämnda rapporten ger en fördjupad analys av hur planering och byggande kan främja anpassning till ett förändrat klimat. Utskottet anser inte att behöver förorda överväganden om ändrade bestämmelser i i klimatfrågan. Det får däremot förutsättas att denna fråga även fortsättningsvis uppmärksammas i de olika metodutvecklingsprojekt som pågår inom och i samband med tillsynsarbetet med att följa lagens tillämpning. De aktuella motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering för grönområden. Utskottet konstaterar att de aktuella frågorna redan uppmärksammas i olika former av statliga myndigheter och genom särskilda satsningar. I motion 2011/12:C208 föreslår m.fl. (FP) ett tillkännagivande till regeringen om behovet av trädgårdar, parker och andra grönområden för människors hälsa och för miljön (yrkande 1). Motionärerna anser att särskilt bör framhålla värdet av stadsnära skogar i detta sammanhang (yrkande 2). Vidare bör för regeringen framhålla samhällskostnaderna för folkhälsan vid utebliven fysisk aktivitet (yrkande 3). (S) föreslår i motion 2011/12:C271 ett tillkännagivande om behovet av åtgärder för att bevara och utveckla förutsättningarna för trädgårdsodling i städerna. Regeringen bör ge och andra berörda myndigheter i uppdrag att främja att kommunerna integrerar olika former av trädgårdsodling i stadsplaneringen. Vidare bör regeringen utreda hur städernas livsmedelsförsörjning ska säkras och husbehovsodlingens roll i detta sammanhang. behandlade föregående år (bet. 2010/11:CU22) motioner som var i huvudsak likalydande med de nu aktuella. Utskottet framhöll då att frågor om behovet av bl.a. grönområden och platser för lek i den byggda miljön ingår som en självklar del i kommunernas arbete med planläggning och att det också klart framgår av lagstiftningen att dessa frågor ska ha stor tyngd i planarbetet. Vidare hänvisade utskottet till olika myndigheters arbete med metodutveckling och kunskapsspridning på det aktuella området samt till den statliga satsningen Hållbara städer. Avslutningsvis anförde utskottet följande. Sammanfattningsvis delar utskottet motionärernas syn på vikten av att frågor om grönområden beaktas i planarbetet och att behovet av ytor för bl.a. lek, rekreation och trädgårdsodling tillgodoses. Utskottet kan också konstatera att dessa frågor uppmärksammas i olika former av statliga myndigheter och genom särskilda satsningar. När det gäller de närmare formerna för hur dessa frågor bör hanteras i olika kommuner eller mer detaljerade synpunkter på hur plan- och bygglagens krav i dessa avseenden bör tillgodoses avstår utskottet från att ta ställning. Sådana frågor får överlåtas till de enskilda kommunerna och till det metodutvecklingsarbete som bedrivs av bl.a. . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. fick i uppdrag av regeringen (S2011/6087/PBB) att ansvara för ett samverkansprojekt med syfte att samordna och utveckla arbetet kring samhällsplanering och bebyggelseutveckling för en miljö som möjliggör och stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen, bl.a. avseende tillgänglighet till grönområden och tätortsnära friluftsområden samt säkra, trygga och attraktiva gång- och cykelbanor. I uppdraget ingår att aktivt sprida kunskap och goda exempel om hur planeringen av den fysiska miljön kan bidra till fysisk aktivitet och hälsosamma val. ska genomföra arbetet i samverkan med , länsstyrelserna, Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. Verket lämnade en delredovisning av uppdraget (rapport 2011:32). En slutlig redovisning ska lämnas till . Som framgått ovan behandlade och avstyrkte civilutskottet föregående år motioner som i huvudsak var likalydande med de nu aktuella. Utskottet konstaterade då att de aktuella frågorna redan uppmärksammas i olika former av statliga myndigheter och genom särskilda satsningar.