bet · GZ01SoU26 · 2012-03-19 00:00:00 — När det gäller surrogatmoderskap konstaterar utskottet att detta inte är reglerat i svensk lagstiftning, men att det förekommer att människor söker sig utomlands för att bli föräldrar med hjälp av en s.k. surrogatmoder. Barn som tillkommit på detta sätt finns dessutom redan i . Frågan om surrogatmoderskap inrymmer många olika medicinsk-etiska aspekter. Utskottet konstaterar att (Smer) arbetar med frågor inom ämnet gamla och nya metoder för assisterad befruktning, och en rapport eller skrivelse på området beräknas presenteras . Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet anser att det är av stor betydelse att få ökad kunskap om situationen för de barn som kommit till genom surrogatmoderskap och säkerställa att de inte hamnar i en juridiskt eller på annat sätt utsatt situation på den grunden att surrogatmoderskap inte är reglerat i . Utskottet anser att det är angeläget att frågor om surrogatmoderskap prövas mer förutsättningslöst utifrån ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska överväganden och hänsyn till internationella förhållanden. En fråga som bör ingå i en sådan prövning är hur en reglering bör se ut för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Det ankommer på regeringen att vidta sådana utredningsåtgärder. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So490 (V) yrkandena 1 och 2, So598 (S), So620 (MP) och So667 (M) yrkande 1 får anses delvis tillgodosedda. Motion So221 (S) avstyrks. I 6 kap. 5 § och 7 kap. 7 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. finns bestämmelser om barnets rätt att få reda på spermagivarens identitet. Dessa bestämmelser kompletteras med föreskrifter som tagits fram av (SOSFS 2011:2). Utskottet vill i detta sammanhang understryka den rätt som barn som kommit till genom assisterad befruktning således redan har. Nuvarande reglering bygger emellertid på att barnet informeras om det sätt på vilket det tillkommit. Utskottet vill därför påminna om vikten av att dessa barn får information om sitt ursprung. Motion C391 (FP) yrkande 2 avstyrks. Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Enligt samma bestämmelse ska vården ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Enligt 2 kap. 13 § diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering som har samband med bl.a. sexuell läggning förbjuden inom hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. I detta sammanhang konstaterar utskottet att det är sjukvårdshuvudmännen som självständigt finansierar och beslutar hur de organiserar och bedriver vården inom sitt område; t.ex. beslutar de hur mycket resurser som ska avsättas för exempelvis behandlingar av ofrivillig barnlöshet och under vilka förutsättningar sådan vård ska ges. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) fortsätter regeringen sin särskilda satsning för att främja en mer jämlik hälso- och sjukvård och för att minska de skillnader i olika avseenden som finns mellan olika landsting. Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar att det råder olikheter mellan landstingen när det gäller behandling av ofrivillig barnlöshet, bl.a. beroende på de behandlade parens sexuella läggning. Utskottet har emellertid fått veta att ett antal landsting har aktualiserat denna fråga hos SKL och efterfrågat ett mer samordnat arbete i syfte att minska dessa olikheter. Utskottet har vidare fått veta att frågan om att ta fram rekommendationer eller liknande på området assisterad befruktning kommer att behandlas av sjukvårdsdelegationen inom SKL. Utskottet ser det som angeläget att ett samordnat arbete kommer till stånd och kommer att följa frågan. Utskottet anser att resultatet av SKL:s arbete bör avvaktas. bör inte ta något initiativ. Av nu anförda skäl får motionerna So248 (S) yrkandena 1 och 2, So462 (V) yrkande 6, So510 (S), So518 (S), So528 (KD), So549 (S), So551 (S) samt So634 (SD) anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning om behovet av en utredning som gäller behandling med donerade ägg och donerad sperma . Motionerna So242 (MP) yrkande 2 och So462 (V) yrkande 8 avstyrks. När det gäller övriga motionsyrkanden på området assisterad befruktning anser utskottet inte att bör ta något ytterligare initiativ. Motionerna So462 (V) yrkandena 3 och 5, So575 (C) yrkandena 1 och 2 samt So594 (S) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning, punkt 1 (SD, KD) av (KD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2010/11:Sf13 av och (båda MP) yrkande 6, 2011/12:C391 av (FP) yrkande 3, 2011/12:So242 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:So248 av (S) yrkande 3 i denna del, 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkande 7, 2011/12:So472 av (S), 2011/12:So481 av och (båda M), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 47, 2011/12:So592 av m.fl. (S), 2011/12:So596 av och (båda S) och 2011/12:So667 av och (båda M) yrkande 2. Det finns inte skäl att öppna för att ensamstående ska kunna bli inseminerade inom ramen för svensk hälso- och sjukvård. Staten ska genom lagstiftning värna barns rätt till sin pappa. Vår mening är att pappor är viktiga för barn och att fler inte färre närvarande pappor i barns liv behövs. Svensk lagstiftning bygger på att pappor har ansvar för sina barn. Denna grund vill vi inte erodera. Barn som ska födas saknar egen röst. Därför måste vi värna barnens rätt. Barn med endast en förälder är mer utsatta, särskilt i händelse av förälderns sjukdom eller bortgång. Vi vet därutöver mycket lite om hur barn till upplever sin uppväxt. Assisterad befruktning för ensamstående bör därför inte vara tillåten, och motionerna i denna del bör i enlighet med detta avslås av . Surrogatmoderskap, punkt 2 (V, KD) av (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2011/12:So221 av (S), 2011/12:So490 av (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So598 av m.fl. (S), 2011/12:So620 av m.fl. (MP) och 2011/12:So667 av och (båda M) yrkande 1. Vi ser inga skäl till att regeringen tillsätter en utredning om surrogatmoderskap. Vi anser tvärtom att det finns mycket goda skäl att avslå motionerna eftersom motionärernas slutmål är mycket tveksamt ur en rad etiska aspekter. Det finns tydlig risk att surrogatmodern görs till medel för andra människors behov. Risken för exploatering av socialt och ekonomiskt utsatta kvinnor är uppenbar. Surrogatmoderskap bör därför inte vara tillåtet, och motionerna i denna del bör i enlighet med detta avslås av . Assisterad befruktning övriga frågor, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So242 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5, 2011/12:So575 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:So594 av m.fl. (S) yrkande 1. Äggdonation är tillåtet i . har emellertid endast den kvinna som lever i en heterosexuell parrelation möjlighet att få tillgång till behandling med donerat ägg eftersom det inte är tillåtet med både ägg- och spermadonation. Detta får till följd att de kvinnor som är infertila och ensamstående inte ges samma möjligheter till behandling som de kvinnor som valt att leva med en man. Av samma orsaker som lesbiska och bisexuella kvinnor som lever i en relation med en kvinna bör få tillgång till behandling med donerade ägg bör även kvinnor, oavsett sexuell läggning, som är ensamstående ges tillgång till sådan behandling. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna om befruktning utanför kroppen i syfte att ge ensamstående kvinnor möjlighet att få tillgång till behandling med donerade ägg. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Assisterad befruktning övriga frågor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 8, 2011/12:So242 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:So575 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:So594 av m.fl. (S) yrkande 1. Jag anser att det ska införas en laglig rätt för alla par oavsett sexuell läggning att välja donator. Föreskrifterna om att donatorn bör likna den blivande fadern saknar relevans. En utseendemässig likhet mellan barnet och de blivande föräldrarna är t.ex. ingenting som eftersträvas vid adoptioner. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagändring som innebär att ett par får uttrycklig rätt att välja en donator för assisterad befruktning. är det endast möjligt att söka behandling vid de sju universitetssjukhusen eftersom donerade spermier endast får hanteras vid dessa sjukhus. Sedan lesbiska par 2005 fick tillgång till assisterad befruktning inom den svenska sjukvården har sjukhusens köer ökat lavinartat. Jag anser därför att det finns all anledning att tillåta insemination även på t.ex. barnmorskemottagningar. Om dessa mottagningar ges möjlighet att utföra inseminationer skulle belastningen på universitetssjukhusen minska, och de par som söker behandling skulle inte behöva vänta på sin tur . Regeringen bör därför lägga fram förslag till lagändring som innebär att det blir möjligt att få tillgång till assisterad befruktning på andra kliniker än de sju universitetssjukhusen. är det endast kvinnor som lever i en relation med en man som har möjlighet att ta emot donerade ägg. Eftersom både ägg och sperma inte får komma från givare betyder det att lesbiska kvinnor som lider av ofrivillig barnlöshet saknar möjlighet att få behandling. Jag anser att lesbiska kvinnor som är infertila ska ha samma rättigheter och möjligheter som heterosexuella kvinnor. Lagen bör därför inte ställa krav på att den kvinna som vill ta emot ett donerat ägg är gift eller sambo med en man. En möjlighet att få behandling med donerade ägg och donerad sperma skulle även ge heterosexuella par där båda parter är infertila en möjlighet att skaffa barn. Vidare skulle den kvinna-till-man-transsexuella man som vill donera ägg till sin kvinnliga partner kunna bli biologisk förälder. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att ge kvinnor möjlighet att få tillgång till behandling med donerade ägg och donerad sperma . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning, punkt 1 (KD) (KD) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 1 anföra följande. Svensk lagstiftning har haft som utgångspunkt att barnets rätt till två föräldrar ska värnas. Detta kommer till uttryck i form av ambitionen att fastställa faderskapet till barn. I ett internationellt perspektiv är den svenska ordningen för fastställande av faderskap mycket långtgående när det gäller att säkerställa att barn får två föräldrar, och stor vikt har lagts vid att barn får både en mor och en far. Att ge ensamstående rätt till assisterad befruktning strider mot denna princip då vissa barns rätt till två föräldrar förnekas. Det strider även mot principen om likabehandling då vissa barn ges rätt till två föräldrar medan andra barn berövas denna rättighet. En sådan lagstiftningsändring reducerar barns rättigheter och strider också mot dagens moderna lagstiftning där papparollen betonas. Det medför ett bortryckande av pappans roll och delansvar för barns uppväxt. Det är därför, enligt kristdemokratiskt synsätt, orimligt att fatta ett beslut som reducerar pappans roll under ett barns hela uppväxttid. Att beakta är även att ett barn som tillskapas med bara en förälder är mer utsatt. Detta oavsett hur bra den ensamstående är i sitt föräldraskap. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen poängterade tydligt vikten av två föräldrar i propositionen som möjliggjorde assisterad befruktning för lesbiska par (prop. 2004/05:137): Att ha två föräldrar ger barnet trygghet ekonomiskt, socialt och rättsligt inte bara familjen lever tillsammans utan också ifall föräldrarna skulle separera eller någon av dem skulle avlida. Barnet har rätt till underhåll från sina föräldrar och arvsrätt efter dem och deras släktingar. Vidare är reglerna om vårdnad, boende och umgänge knutna till föräldraskapet. Barnets rätt till båda sina föräldrar speglar behovet av att skydda barnet och få ett utpekat föräldraansvar, inte minst ett försörjningsansvar. Nuvarande regler för underhållstöd utgår från att det finns två som bidrar till försörjningen. Om den ena faller bort så går det offentliga in och täcker upp försörjningsbehovet. Det är oklart vad det skulle innebära om två-föräldersprincipen undermineras eller undanröjs. markerar barns rätt att få vetskap om sina föräldrar och att bli omvårdad av dem. Att bli omvårdat av sina båda föräldrar är alltså en central rättighet för ett barn. När detta inte är möjligt, till exempel när föräldrar avlider eller av olika skäl är oförmögna att omvårda barnet, är det särskilt viktigt att barnet får vetskap om sitt ursprung. Men vetskapen om sitt ursprung, vilket många pekar på skulle kunna vara möjligt inom ramen för en lagstiftning om assisterad befruktning, svarar inte mot konventionens krav om att barnet har rätt att omvårdas av sina föräldrar, vilket ur barnets perspektiv måste betraktas som mer centralt. Insemination för ensamstående strider mot de principer om barnets rätt till båda sina föräldrar som kommer till uttryck i , i äktenskapslagstiftning, och övrig lagstiftning. Vi vet väldigt lite om hur barn till en donator som växer upp med en förälder mår. Det finns studier som indikerar att barn till med bara en förälder riskerar att bli rotlösa och oerhört frågande inför sitt ursprung och att det faktum att barnet är välkommet och föräldern välmotiverad inte kan kompensera för detta. Men sammantaget finns mycket lite forskning, och de studier som finns har ofta gjorts på uppdrag av organisationer som förespråkar det ena eller det andra, vilket är en svaghet. I enlighet med vår kristdemokratiska värdegrund följer respekt för människovärdet, oavsett ålder, kön, etnisk och religiös tillhörighet, sexuell identitet, prestation eller funktion. Politiken bör utifrån detta ta sin utgångspunkt i en helhetssyn på människan och respekt för hennes integritet och inre värdighet. Människans integritet gäller hela den mänskliga existensen. Detta perspektiv på människan och hennes villkor bör påverka utformningen av politiken på alla olika områden. I fråga om assisterad befruktning för ensamstående måste människovärdesprincipen handla om att inta den svagare partens barnets perspektiv. Assisterad befruktning för ensamstående bör därför inte vara tillåten, och motionerna i denna del bör i enlighet med detta avslås av . Surrogatmoderskap, punkt 2 (V) (V) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 2 anföra följande. Frågan om barnlöshet är viktig, men det ska inte lösas genom att kvinnors kroppar används för att bära och föda barn åt andra människor. Kvinnans kropp och reproduktionsförmåga är ingen handelsvara. Det är inte barn heller. En graviditet är heller aldrig riskfri. Surrogatmoderskap är tillåtet i flera länder, exempelvis , och . I har man ett icke kommersiellt surrogatmoderskap, ett s.k. altruistiskt. Det innebär att ingen ekonomisk ersättning utöver rena utlägg till den biologiska modern är tillåten. Detta för att säkra att inte kvinnor ställer upp som surrogatmoder för att de har en svår ekonomisk situation. Det kan vara svårt att belägga att surrogatmoderskapet verkligen är altruistiskt. I pågår en form av svarthandel där kvinnor fått sina lägenheter renoverade eller långa utlandssemestrar i utbyte mot att ställa upp. En amerikansk studie visar att det är få personer som i verkligheten föder barn åt andra utan ersättning. De främsta exemplen på barnlöshet som lyfts upp i den svenska debatten är bland infertila kvinnor och homosexuella par. Men de vanligaste beställarna av en surrogatmoder är fortfarande heterosexuella par. Anledningarna kan skifta. Argumentationen i har varit fokuserad på att en vän eller släkting ska kunna ställa upp och att den svenska lagstiftningen bör förändras så att detta blir möjligt. Exempel från länder där surrogatmoderskap är lagligt visar att vårdnadstvister även förekommer inom nära relationer. Det finns exempel på kvinnor som blivit pressade att ställa upp av släktingar eller vänner. En nära relation behöver alltså inte garantera att uppgörelsen är mer jämlik. Som i andra situationer i livet kan det till och med vara så att det är svårare att säga nej till en vän eller släkting. Att surrogatmodern kan ändra sig under graviditetens gång anför många som ett argument för att säkerställa frivilligheten. Den frivilligheten kan reduceras till att bli teoretisk eftersom många inte vill göra sina familjer besvikna. Det kan t.ex. vara svårt att säga nej till en vän som redan inrett barnkammaren. kan man befrukta ett ägg och placera det i en annan kvinnas livmoder. Det innebär bl.a. att indiska kvinnor kan föda västerländska barn. Detta har ökat drastiskt . När man tittat på från vilka länder de vanligaste beställarna av indiska surrogatmödrar kommer, ser man att det är från och . I där man har ett icke kommersiellt system för surrogatmoderskap är anledningen att det finns för få kvinnor att förmedla. I är det en högre ekonomisk kostnad och generösare regler för surrogatmodern att ändra sig under graviditetens gång som är anledningen till att man söker sig till . Slutsatsen av detta är att det snarare verkar vara så att om ett land tillåter altruistiskt surrogatmoderskap förhindras inte kommersiellt surrogatmoderskap i andra länder. I stället blir det en signal som ökar acceptansen, och därmed ökar även handeln med kommersiellt surrogatmoderskap i t.ex. . Frågan om barnlöshet är viktig, men det problemet kan inte lösas genom att lagstiftningsvägen skapa ytterligare problem. I stället anser jag att vi ska fortsätta arbeta för fler vårdnadshavare, generösare inseminationsregler och adoptionsregler som är mer tillåtande. Risken för att kvinnor blir utnyttjade eller far illa väger över när det gäller frågan om surrogatmoderskap. Surrogatmoderskap, punkt 2 (KD) (KD) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 2 anföra följande. Som företrädare för ser jag risker för att barnet dras in i konflikter mellan de tänkta föräldrarna och surrogatmodern. Vad händer om surrogatmodern eller de tänkta föräldrarna ångrar sig? Varje graviditet medför också medicinska risker. Om en skada uppkommer i en situation med en surrogatmamma riskerar det att leda till konflikter som inte ter sig lättlösta. I proposition (2001/02:89) om ofrivillig barnlöshet som ligger till grund för gällande bestämmelser argumenterade den dåvarande regeringen väl kring varför surrogatmoderskap inte borde tillåtas: Surrogatmoderskap kan medföra svåra problem. En kvinna som före graviditeten samtyckt till att låna ut sin livmoder kan senare ändra uppfattning vilket kan medföra svåra konflikter mellan inblandade parter. I dessa konflikter blir barnet oundvikligen indraget. Regeringen anser att surrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart och att det därför inte ska tillåtas. Det kan inte anses förenligt med människovärdesprincipen att använda en annan kvinna som medel för att lösa det barnlösa parets problem. Inte heller ur barnets perspektiv är surrogatmoderskap önskvärt. Vi delar fortfarande den syn som regeringen i propositionen redogör för. Utgångspunkten för vårt resonemang bygger på hänsyn till människans värdighet och integritet. Människan är i enlighet med personalismen ett mål i sig. Ingen annan människa får äga henne eller använda henne som ett medel. Denna människosyn brukar beskrivas som att människan är en person, vilket innebär att varje människa är en unik och oersättlig individ och har samma absoluta och okränkbara värde oavsett kön, ålder, social position, etnisk och religiös tillhörighet eller sexuell identitet. Med hänsyn tagen till barnperspektivet samt på grund av de övriga risker för exploatering som surrogatmoderskap för med sig bör surrogatmoderskap inte vara tillåtet. Motionerna i denna del bör i enlighet med detta avslås av . Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2010/11:146 2010/11:Sf13 av och (båda MP): begär att regeringen återkommer med förslag som möjliggör för ensamstående kvinnor i att få insemination. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:C391 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten för barn som tillkommit genom insemination att få vetskap om sitt biologiska ursprung. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendeinsemination. 2011/12:So221 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka surrogatmödraskapet genom att avstå från att ta initiativ till att legalisera surrogatmödraskap. 2011/12:So242 av m.fl. (MP): begär att regeringen lägger fram förslag som möjliggör för ensamstående kvinnor att få tillgång till assisterad befruktning på samma sätt som kvinnor som lever i en parrelation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna med syftet att ge ensamstående kvinnor tillgång till behandling med donerade ägg. 2011/12:So248 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella regler som ger ofrivilligt barnlösa par samma villkor för tillgång till insemination och provrörsbefruktning oavsett var de bor i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte diskriminera någon beroende på sexuell läggning utan att erbjuda likvärdiga villkor för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa assisterad befruktning för ensamstående kvinnor på samma villkor som för par. 2011/12:So462 av m.fl. (V): begär att regeringen lägger fram ett förslag till lagändring som innebär att ett par får uttrycklig rätt att välja en donator för assisterad befruktning. begär att regeringen lägger fram ett förslag till lagändring som innebär att det blir möjligt att få tillgång till assisterad befruktning på andra kliniker än de sju universitetssjukhusen. begär att regeringen återkommer till med ett förslag om nationella riktlinjer för landstingens hantering av assisterad befruktning. begär att regeringen lägger fram ett förslag till lagändring som innebär att ensamstående kvinnor får tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheten för kvinnor att få behandling med donerade ägg och donerad sperma . 2011/12:So472 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamståendes rätt till assisterad befruktning. 2011/12:So481 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamstående kvinnors rätt till insemination. 2011/12:So490 av (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom värdmoderskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom värdmoderskap. 2011/12:So510 av (S):