bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Jag har länge varit anhängare av en sådan skatteförändring, bland annat därför att det skulle gynna svenskt ägande av företag i . Det vore intressant att höra BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT syn på detta. Om det är så som säger ganska alarmistiskt beträffande detta att den enda hemmagjorda risken mot vår ekonomiska politik är husprisbubblan kan man väl inte bara säga som lite anemiskt gjorde, nämligen att vi bör fundera på risken. Man får väl göra någonting då, ! (C): Jag tänkte inleda med att tala lite om nettoförmögenhetens storlek. Här har dels och , dels andra talare, upprepat att regeringen borde klargöra önskad storlek på detta. Det är lätt att be andra göra det, men det vore också intressant att höra från och kanske även från , som också uppehöll sig vid detta, vad ni själva säger om det här. Vad är den önskade storleken på nettoförmögenheten givet obalanser och risker i omvärlden? Finansministern avslutade med att blicka framåt och peka på vikten av kloka beslut som innebär en fortsatt positiv situation för statsfinanserna. Där vore det intressant att höra med sitt utifrånperspektiv berätta vad de viktiga strukturförändringarna och vad de viktiga policyrekommendationerna är för att även framgent ska ha en fortsatt positiv utveckling. Vi ser nu positiva statsfinanser, och det bygger givetvis på kloka beslut och reformer tidigare. Vad ska vi göra framöver för att säkerställa detta ? (SD): Fru ordförande! Jag har en fråga om matchningen, eller rättare sagt missmatchningen. Det framkommer i rapporten att man menar att av de anställningar som hade varit möjliga med en bättre geografisk matchning har gått förlorade på grund av en geografisk obalans mellan arbetskraften och arbetsmarknaden. Man menar vidare att en omallokering av arbetskraften som är bättre anpassad efter arbetsmarknaden skulle kunna ge en arbetslöshet som är lägre än . Detta är väl lite samma sak som regeringen konstaterar i vårpropositionen, där man dels konstaterar att missmatchningen har ökat, dels att den så kallade Beveridgekurvan har förskjutits utåt under den nuvarande regeringens mandattid. Trots att antalet vakanser har ökat på arbetsmarknaden har också arbetslösheten ökat. Man kan tänka sig en ökad jämviktsarbetslöshet. Rapporten fokuserar på den geografiska missmatchningen. Jag skulle tycka att det vore intressant att höra om panelen kunde resonera lite om hur de yrkesmässiga eller kompetensburna obalanserna har inverkat. Vad skulle man kunna få för effekter om man kunde förbättra det hela så att utbildningen bättre matchar arbetsmarknadens efterfrågan? : Det var många frågor! Per ställde frågan om huruvida man kan minska riskerna för att en svensk finansiell bubbla spricker om det nu finns en bubbla. Det är klart att det är mycket lätt att räkna upp ett antal åtgärder som kan vidtas. Man kan införa bolånetak, som vi har fått. Man kan höja kapitaltäckningskraven för bankerna. Man kan ta bort ränteavdraget och det går att höja fastighetsskatten, exempelvis. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Problemet med att ta fram denna katalog är att om vi skulle genomföra en sådan uppsättning av åtgärder finns risken att man skapar den kris som man vill undvika. Vi har sett detta mönster i andra länder, där man försöker bromsa en ohållbar prisuppgång genom åtgärder som i själva verket skapar den kris man vill undvika. Det är alltså ett utomordentligt svårt problem för finanspolitiken och för penningpolitiken. Man borde egentligen starta om från början och gå tillbaka fem, och säga: finns det kanske en avlägsen risk för en bubbla, och vi bör vidta åtgärder innan vi kommer på denna bana! Vi är försiktiga i vår skrivning i rådet. Vi talar inte om vad man bör göra , utan vad vi säger är att vi önskar en höjd vaksamhet, en mobilisering och en beredskap från regeringens sida om det otänkbara skulle inträffa. tog upp frågan om rollfördelning mellan penning- och finanspolitik. Det är en utomordentligt svår fråga som egentligen ska besvaras av riksbankschefen och finansministern. Vi tar inte upp någon diskussion där vi föreslår någon sorts finjustering där finanspolitiken ska användas för att påverka konjunkturen under normala förhållanden. Men vi noterar att det är lyckligt om en strukturell åtgärd också kan motiveras av konjunkturskäl. Ett införande av ytterligare ett jobbskatteavdrag hade varit strukturellt och konjunkturellt önskvärt. Här missade regeringen öppet mål. Det är den uppfattning som vi driver i vår rapport. tog också upp frågan om ägandet och avdragsmöjligheten för räntor. Det är en viktig fråga, och en sådan fråga som jag egentligen tycker att regeringen ska fundera på i ett större strukturellt sammanhang. Vi bedömer bara den politik som föreslås och de argument som används av finansministern. Vi gör inte en lista på vad man ska göra i stället och vi tar inte upp andra tänkbara alternativ. ställde frågan: Vad är den mest lämpliga storleken på den offentliga förmögenheten? Det är en fråga som vi önskar från rådets sida att regeringen besvarar och funderar på. Det är en mycket komplicerad fråga. Det finns inga resultat från den nationalekonomiska forskningen som säger att den optimala storleken skulle vara x procent av BNP eller något liknande. Det beror på en lång rad andra förhållanden. Men det är ingenting som vi från rådets sida kan beräkna. Däremot kan vi önska och rekommendera regeringen att ta upp dessa frågor. Jag tror att det är någonting som vi också kommer att få mycket diskussion om allteftersom det svenska budgetläget och de svenska offentliga finanserna blir bättre och bättre. Vi måste fundera på vad vi ska med vår rikedom till. Slutligen tog upp frågan om Arbetsförmedlingen och dess effektivitet med utgångspunkt från våra beräkningar av matchningseffektivitet. Det är en viktig fråga. Vi tror att det skulle finnas möjligheter till förbättring genom att öka den geografiska rörligheten: Man ska i stort sett söka jobb där det finns jobb. Detta är en fråga som sätter fokus på hur rörligheten fungerar på den svenska arbetsmarknaden. Vad kan vi göra BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT med bostadspolitiken, exempelvis när det gäller att kunna flytta till ? Där finns också en koppling till frågor om hyresreglering och effektiviteten på bostadsmarknaden. : Det ställdes en direkt fråga till mig, men innan jag svarar på den vill jag kommentera fråga om kapitalinkomstbeskattning. Jag tror att det finns två frågor här. Den ena handlar om vad den riktiga nivån för den generella kapitalinkomstbeskattningen är. Det kan finnas särskilda synpunkter på detta som jag inte vill gå in på här. Sedan är det en mer specifik fråga som handlar om bostadsbeskattning relativt till beskattning av andra typer av kapital. Poängen är att om man tar alla typer av beskattning i betraktande är bostäder långt mindre beskattade än andra tillgångar. Det är ett strukturellt problem i det svenska skattesystemet. Det är också ett strukturellt problem i de flesta andra länders skattesystem, och det är ett djupt politiskt problem. Men man kan säga att om man vill ändra på beskattningen av bostäder finns det nog ingen bättre tidpunkt än när bostadsmarknaden är på en mycket hög nivå. Vi kan se hur det är på andra sidan av , där jag i och för sig tror att det finns en politisk stämning där man gärna vill ändra bostadsbeskattningen, men där det har varit ett ras på i bostadspriserna. Därför har det de facto blivit nästan omöjligt att ändra beskattningen. Detta kan leda till eftertanke. ställde en fråga om strukturbeslut som kan fattas . Det kanske var något jag borde ha förberett mig på för att kunna säga något mer om. Men en sak som är slående i , som har en extraordinärt god performance hela vägen runt, är att man har funnit sig till rätta med en strukturell arbetslöshetsprocent i storleksordningen . Det kanske verkar lite oambitiöst. skulle en reduktion av jämviktsarbetslösheten också vara något som slår mycket hårt på de offentliga finanserna. Det förbättrar de offentliga finanserna oerhört mycket, och därför ska man kanske se över den politik man för på arbetsmarknaden. Jag nämnde förut arbetsrätten. Jag tror att det kan finnas grund för att se över denna. har också mycket höga minimilöner. Det är förhandlade snarare än lagstiftade så de kan inte direkt påverkas politiskt. Frågan är om något kan göras i form av opt-out etcetera. Det är i alla fall något som man kanske borde tänka över. Jag tror också att man kanske ska tänka över effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kanske inte är lika hög i alla typer av åtgärder. : Frågan gällde den rätta eller lämpliga nivån på nettoförmögenheten. Det står i rapporten om dagens nivå på av BNP. Jag kan säga att jag egentligen inte har någon uppfattning om vad som är den rätta eller sanna nivån. Däremot kan man diskutera detta: Om man ser en ökning som rådet beskriver ska man diskutera varför den ökar och om det är någonting i finanspolitikens ramverk som bör ändras på grund av detta. Det är det svar jag ger. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Matchningen på arbetsmarknaden är ett oerhört viktigt problem. Det är framför allt det som är smörjmedlet att hitta effektivare åtgärder. Jag vill lite grann återkomma till mina bilder. Många åtgärder vidtas som uppenbarligen är vällovliga och som på papperet ser ut som bra och fungerande åtgärder. Men i praktiken fungerar de inte alltid så bra. Det är väl detta man ska ta reda på: varför de inte fungerar och om de inte fungerar. Det är min mer mikroekonomiska ingång i det hela. För att vi ska få en samhällsekonomisk effektivitet på makroplanet måste vi också se till att det fungerar på mikroplanet. Finansminister (M): Låt mig börja med frågeställningen om privat skuldsättning. Här är det viktigt att konstatera att inte har ett problem, utan åtminstone tre allvarliga bekymmer. Det första är den höga skuldsättningen och att huspriserna har stigit snabbare eller lika snabbt som i många andra länder där de har ökat snabbt. Vi ska inte säga snabbare, för det är inte korrekt. Det andra problemet är att vi har en väldigt stor banksektor. Den är av vår BNP och exponerad mot andra länder, framför allt . Vi bär alltså ett ansvar för åtminstone tre andra länders banksystem, i fall av banksystemet. Det tredje problemet är att vårt banksystem inte är finansierat med insättningar, som det är i många andra länder, utan det är närmast helt marknadsfinansierat, wholesale financing. Den är i sin tur till i utländsk valuta, i dollar och euro. Vi har haft väldigt bra och långsiktiga relationer med Federal Reserve och med ECB, så vi kommer säkert att ha tillgång till likviditet där. Men det är klart att det utgör en allvarlig riskfaktor. Den mest effektiva åtgärden för att lösa de här problemen är höjd kapitaltäckning. Det kan vara rätt viktigt att vi förstår dimensionen på den förändring som är på väg att ske. Vi hade i den gamla Baselregimen ett krav på tvåprocentigt kärnkapital, så kallat tier one-kapital. I den ordning som vi nu går över till får vi tier one-kapital . Om vi får en stark utveckling har vi dessutom en möjlighet att lägga på kontracykliska buffertar på upp till i krav på eget kapital. Man ska vara medveten om att det här är en stor transformation av det svenska banksystemet. I det läget kan man naturligtvis välja att lägga på ytterligare krav. Till exempel har riksbankschefen diskuterat huruvida vi ska gå fram med likviditetskrav på bankerna. Det skulle direkt rikta sig till wholesale-finansieringen i dollar och euro. Man skulle också kunna diskutera riskvikter och annat i det systemet. Vi är i ett läge som präglas av vissa osäkerheter. Det är väldigt bra att vi ger tydliga riktlinjer för hur det ska vara. ska bankerna hålla inne med vinster och utdelningar och säkra en lönsamhet som gör att de kan komma upp i 12 procents kärnkapital, och det ska de göra . Det tror jag att vi ska hålla fast vid under de allra flesta tänkbara scenarier. BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT Skulle vi få en väsentligt snabbare utveckling får vi naturligtvis titta på om vi vill skärpa likviditetskraven eller se över riskvikter. Man ska komma ihåg att de här åtgärderna riktar sig mot alla proble- men och inte bara huspriserna. Det blir naturligtvis en bieffekt att även Men det här är den väg som jag tror att man ska tänka sig framåt. När det gäller bruttoinvesteringarna har vi nu haft två gedigna genom- gångar, vilket också noterats av rådet, dels en av KI, som har tittat på bruttoinvesteringarna i en fördjupad genomgång, dels en av Finansdeparte- mentet, som med anledning av rådets tidigare synpunkter på det här området nu har gjort en särskild bilaga om bruttoinvesteringarna. Båda dessa genomgångar visar att står sig relativt väl när det gäller bruttoinvesteringar i förhållande till andra länder. Vi har till exem- pel kanske mest omfattande järnvägssystem och kanske också ett av mest tekniskt avancerade järnvägssystem, om man får tro de bedömningar som till exempel KI gör. I prognos om offentliga investeringar, som jag råkar ha framför mig här, ligger på av BNP , att jämföra med på , på , på och ett snitt på . Vi gör alltså väldigt kraf- tiga investeringar, och det bör vi nog fortsätta att göra. Jag tror att vi har all anledning att inför höstens infrastrukturproposition ha en beredskap för att se vad vi behöver göra långsiktigt. då också vägas av mot vilket ekonomiskt läge vi befinner oss i. punkten läggas där, eller måste tyngdpunkten snarare läggas på mer av Det är lite för tidigt att landa i, tycker Att vi däremot långsiktigt behöver investera mer i infrastruktur och framför allt järnväg har vi inga skilda uppfattningar om, men sedan är frå- gan om hur detta tidsmässigt måste läggas. tar upp frågan om nettoförmögenhet. har inte så väldigt tydliga och distinkta svar på den frågan. departementet, , eller för den delen kan göra en distinkt bedömning. Det talar för att det är viktigt att vi fortsätter att diskutera detta. Men det talar också för att vi ska vara för- siktiga med att ändra ramverket, därför att målet 1 procents överskott har vi bara delvis. Det är inte så att vi har satt målet utifrån att vi vill ha en viss nettoförmögenhet, utan därför att vi vill ha vissa marginaler för att kunna hantera konjunktursvängningar. Det är mycket mer av ett robusthets- argument att vi ska ha så pass stora marginaler att vi kan göra stimulanser utan att det för den skull förstör möjligheterna för att driva en expansiv penningpolitik utan att det leder till så stora rörelser på valuta- marknaden, som i sin tur framtvingar inflationsrisker. Jag tror att det bästa att fråga sig är vad som är det bästa målet för den ekonomiska politiken, och det är nog ungefär 1 procents överskott. rar man att komma ned till 2, 3, 4, 5 procents underskott lite då och då PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 utan att man får några allvarliga bekymmer. Sedan kan man naturligtvis utvärdera det . Det kan ju vara så att vi på väldigt lång sikt kommer ned i väldigt låga skuldnivåer. Men låt oss fortsätta föra diskussionen och analysera vad vi menar med nettoförmögenhet. Det välkomnar jag att rådet påpekar att vi behöver göra. Men det är långt kvar innan vi ska gå över till att diskutera ramverket. tar upp frågan om arbetsmarknaden. Det som påverkar rörligheten på arbetsmarknaden, enligt standardmodeller i arbetsmarknadsekonomi, är till exempel hur hög nivån i a-kassan är. Ju högre a-kassa, desto lägre rörlighet och mindre sökbenägenhet utanför sitt eget bostadsområde och sitt yrke blir det. Ju stramare arbetsrätten är, desto mindre tenderar rörligheten att bli. Ju mindre aktivitets- och sökkrav från Arbetsförmedlingen, desto mindre tenderar rörligheten att bli. Det är dessa faktorer som normalt sett läggs in i en sådan bedömning. Sedan kan naturligtvis också utbildningssystemet spela en viss roll, och man kan säkert göra en del insatser där. Men det som normalt sett bestämmer matchningsfunktionen i en ekonomi är dessa grundläggande strukturer som bestämmer arbetsmarknadens funktionssätt. Sedan har naturligtvis rätt i att det här måste vi se över och fundera på vad vi ska göra med. Det är ett av skälen till att vi nu har valt att till exempel se över möjligheten att hyra ut bostadsrätter i andra hand, som i till exempel utgör halva flerbostadshusmarknaden. Kommer de här åtgärderna på plats och fungerar som vi önskar bör det till exempel göra att vi får ett ökat utbud av boendemöjligheter i som kan bidra till en ökad geografisk rörlighet. (V): Fru ordförande! Jag vill tacka panelen. Jag blev nästan lite förvånad när finansministern i sin inledning missade den kanske mest avgörande faktorn för att det har gått så bra för , det vill säga att vi röstade nej till den illafungerande valutaunionen. Men kommer nog även att ta upp den frågan och även kanske säga tack till svenska folket som tog så stort ekonomiskt ansvar och röstade nej. Jag har två frågor av lite skilda karaktärer. Den första är till ordföranden för . Ni skriver så här i er rapport: Regeringen vill genom att öka efterfrågan på arbetskraft som anställs i restaurang- och cateringsektorn minska problemen med att lönerna i dessa grupper av någon anledning hamnar på en alltför hög nivå. Jag har roat mig lite med att titta på hur höga dessa löner är. Lönerna för outbildade 18-åringar är . Har man gått en utbildning är lönen . yrkesbana med utbildning har man . går på någon av minimilönerna. jobbar deltid och jobbar visstid. BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT Min fråga till är: Anser Finanspolitiska rådets ordförande att sänkningen av restaurangmomsen ligger helt i linje med regeringens ambition att hålla löneutvecklingen nere på samma sätt som man gör med jobbskatteavdraget? Min andra fråga handlar om det som vi egentligen har diskuterat ganska mycket här , nämligen nettoförmögenhet och skuldsättning, både offentlig och privat. talar ofta och gärna om att man pressar ned den offentliga skulden. Det ligger också i den ideologi man företräder att man vill ha en krympande offentlig sektor. Det jag saknar i Finanspolitiska rådets rapport är ett alternativ till den förda politiken. Vi har massarbetslöshet, , vi har det lägsta banunderhållet av järnväg i , vi har halverat nybyggnationen av bostäder och vi lägger väldigt lågt när det gäller järnvägsinvesteringar. Om vi dessutom kopplar ihop den låga investeringsnivån i bostäder med de höga huspriserna och den höga privata skuldsättningen finns det ju möjligheter att göra på ett annat sätt. Min fråga till men också till är: Skulle det inte vara intressant att analysera en alternativ ekonomisk politik, det vill säga att investera i stället för att bygga upp en stor nettoförmögenhet, och vad det skulle ge för avkastning i samhällsekonomin? (KD): Fru ordförande! Jag vill tacka för rapporten. Man kan vara lite filosofisk i det ena läget och fundera kring detta med ungdomsarbetslösheten och SCB:s siffror. Men hälften av de arbetslösa ungdomarna gör ju precis det som vi politiker är eniga om, nämligen utbildar sig. Trots det använder vi den gruppen som ett slagträ i debatten om den höga arbetslösheten bland ungdomar. Det kan vara intressant att fundera på. Jag har två frågor, den ena till , . Du sade att jobbskatteavdraget skulle minska incitamentet till utbildning. Då blir min fundering: Är Sacos budskap att vi ska höja skatten på arbete som kräver lägre utbildningsnivå och sänka skatten på arbete som kräver högre utbildningsnivå för att, i enlighet med er, öka incitamentet för utbildning? Det är den ena frågan. Den andra frågan är till , . Ni konstaterar att det blir en klart positiv förändring av tillväxten om man ökar de offentliga utgifterna alternativt sänker skatterna. Det påstår ni klart och tydligt på s. 52 i er rapport. I kapitlet som handlar om momssänkning, alltså en skattesänkning, ändrar ni helt plötsligt kopplingen till den empiriska studien som bekräftar att sänkt skatt är en aktiv finanspolitisk åtgärd som innebär att vi får en ökad tillväxt. I det kapitlet sågar ni det förslaget. vill ni höja skatten, i rak motsats till vad ni påstår om kopplingen till tillväxten, genom att ni säger att vi borde ha en enhetlig moms och därmed höja livsmedelsmomsen från , som skulle få den effekten, alternativt återställa sänkningen av restaurangmomsen. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Jag får inte ihop det här. Det finns klara kopplingar mellan tillväxt och sänkt skatt. Och som en aktiv finanspolitisk åtgärd vill regeringen sänka skatten, vilket borde få en sådan effekt. Men här sågar ni det förslaget. Hur hänger det här egentligen ihop? (S): Min fråga handlar om investeringstakten. Vi socialdemokrater var ju med och införde det finanspolitiska ramverket som har tjänat oss väl. Det har varit oerhört bra för ett långsiktigt ekonomiskt ansvarstagande för . Lika bra som ramverket är, lika olyckligt kan det vara att ha eftersatta investeringar i offentlig verksamhet. Det kan både vara kapitalförstöring och lägga stora kostnader på nästkommande generationer. Därför skulle jag jättegärna vilja att Finanspolitiska rådets ordförande utvecklar sin negativa inställning till att ha ett siffersatt mål för de offentliga investeringarna. Jag skulle gärna också vilja att och kommenterar detta. (M): Fru ordförande! Jag vet att vi redan har varit inne på rörligheten , men jag tycker att frågan är så pass viktig och är glad att tar upp den. Finansministern har varit inne på grundläggande förutsättningar för rörlighet, ekonomiska incitament med mera. Ni nämner också den geografiska rörligheten som en viktig punkt. Vi vet att utbildning är viktigt, som vi var inne på förut. Den geografiska rörligheten nämner ni alltså, och på slutet ger ni några exempel på vad som kan förbättra den. Jag skulle vilja att och särskilt också utvecklar det här, för det är oerhört centralt hur vi ökar den geografiska rörligheten, förutom genom bostäder i . Det finns ju flera delar i landet som har en jätteutmaning i att hitta arbetskraft, fast den finns i andra delar av . Om man har a-kassa måste man söka jobb i hela redan från dag ett, så det kravet finns redan. Men jag vill gärna ha mer konkreta tankar om hur vi kan förbättra den geografiska rörligheten. : hade två frågor. Den första gällde hur vi ser på löneläget i restaurangbranschen. Vi uttalar oss inte alls om huruvida löner är för höga eller för låga, om de är bra, rättvisa eller liknande, utan vi säger bara att det här är bakgrunden och att vi tycker att argumenten som regeringen för fram inte är övertygande. Det är mitt svar på din första fråga. Sedan undrade du om vi kunde göra beräkningar av alternativ ekonomisk politik. Då skulle jag vilja svara så här: Om hade lika mycket resurser som sin holländska motsvarighet 180 anställda, flera modeller och så vidare hade det varit lättare för oss att göra det. Men vi har alltså inte den kapaciteten. Vi är ett litet råd. Vi påpekar framför allt svagheter och brister i regeringens argumentation. Vi kan inte göra några kalkyler för alternativa ekonomiskpolitiska planer. BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT skulle kräva en helt annan budget, och jag vill inte sitta här och kräva mer pengar från finansministern, även om han sitter mycket nära mig . Vår uppgift är alltså inte att göra den typen av kalkyler. frågade hur kapitel 2 och kapitel 6 hänger ihop. Jo, de hänger ihop därför att kapitel 2 är en genomgång av litteraturen. Där pekar vi på svårigheterna att mäta effekter av finanspolitiken. Det finns effekter. Det finns plus och minus om man sänker skatter och så vidare.