bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Beviskravet sänktes för skador som inträffat eller senare så att en skada anses ha uppkommit till följd av ett olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet om övervägande skäl talar för det. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på att en aktivare sjukskrivningsprocess lett till färre långa sjukfall även i de fall sjukdomarna är arbetsrelaterade. Detta leder i sin tur till att färre personer beviljas livränta på grund av en bestående nedsättning av arbetsförmågan. Även för beräknas beståndet av arbetsskadelivräntor minska på grund av ett lågt nybeviljande i kombination med att ett större antal personer som har livränta når . Regeringen har uppdragit åt () att göra kunskapsöversikter av arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdom och därvid särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. SBU har startat tre projekt som handlar om ryggbesvär, depressioner och utmattningstillstånd samt sömnsvårigheter. Det är diagnosområden där kvinnor är överrepresenterade. Projekten beräknas bli klara . Genom de kunskapsöversikter som SBU genomför får tillgång till ett nytt referensmaterial, som tar till vara aktuell forskning, inte minst om kvinnors arbetsmiljöer. Enligt regeringen är det viktigt att undanröja osakliga skillnader vid bedömning av arbetsskadeärenden. Regeringen förlänger därför satsningen så att SBU ska bistå med kunskapsöversikter . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . Motioner utan anslagseffekt 2013 m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Sf381 yrkande 19 ett tillkännagivande om arbetsskadeförsäkringen som enligt motionärerna varken är rättssäker, rättvis eller jämställd. De skador kvinnor råkar ut för är svårare att få ersättning för än de skador som män traditionellt drabbas av. I motion 2012/13:Sf263 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet att utreda arbetsskadeförsäkringen ur ett jämställdhetsperspektiv. I motion 2012/13:Sf295 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av arbetsskadeförsäkringen, som har en rad brister, bl.a. långa handläggningstider, bristande samordning och svaga drivkrafter för arbetsgivarna att vidta arbetsmiljöåtgärder. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2012/13:Sf211 yrkande 1 förslag på åtgärder som leder till större möjligheter att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen och till en mer rättssäker hantering av ansökningarna. Motionärerna anser att bl.a. beviskraven är för stränga. I samma motion yrkande 2 begärs förslag på åtgärder som kan säkerställa att kvinnors och mäns arbetsskador bedöms på ett likvärdigt sätt. Regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:2 Arbetsskadeersättningar m.m. har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. I budgetpropositionen anges att de stora oförklarade skillnaderna mellan kvinnor och män vid beslut om arbetsskadelivränta är ett problem och att regeringen därför gett ISF i uppdrag att analysera hela beslutsprocessen vid beslut om arbetsskadelivränta. ISF har därefter i rapporten om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv Livränta till följd av sjukdom (2011:15) bl.a. angett att skillnaderna mellan män och kvinnor kvarstår och att orsakerna till detta finns både inom och utom ansvarsområde. I rapporten påtalas dock att yrke är den viktigaste faktorn, men då yrkesvalen är könssegregerade får detta effekter på beviljandegraden för kvinnor och män. Trots lagändring med sänkta krav på bevisning är förekomsten av medicinsk vetenskaplig evidens styrande för besluten, och de litteratursammanställningar som används av de försäkringsmedicinska rådgivarna i verksamheten bygger till största delen på forskning inom manligt dominerade yrken. Granskningen har också visat att utredningarna generellt sett är mindre väl genomförda vid avslag än vid beviljande och vid avslag i alltför hög utsträckning begränsar sig till yrkestitel och diagnos. De åtgärder som på regeringens uppmaning har vidtagit för att lösa problemet med skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män har enligt ISF inte varit tillräckliga. Utskottet beklagar att kvinnors arbetsskador fortfarande bedöms på ett annat sätt än männens arbetsskador. En del av förklaringen till detta är som framgår av ISF:s rapport de könssegregerade yrkesvalen men också att det fortfarande finns brister i handläggningen hos , t.ex. att den forskning som bildar underlag för beslut i arbetsskadeärenden i huvudsak har genomförts inom manligt dominerade yrken. Det förhållandet att SBU ska bistå med kunskapsöversikter vad avser arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdom och då särskilt kvinnors arbetsmiljöer och sjukdomar är därför både nödvändigt och förhoppningsvis även tillräckligt för att undanröja påtalade brister. Vidare vill utskottet framhålla att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att utreda hur arbetsskadeförsäkringen ska vara utformad . Mot bakgrund härav anser utskottet att det inte är aktuellt för att ta initiativ till förändringar av reglerna för arbetsskadeförsäkringen. Med det anförda avstyrks motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 19, 2012/13:Sf263 (S), 2012/13:Sf295 (S) samt 2012/13:Sf211 (V) yrkandena 1 och 2. 1:5 Ersättning för kroppsskador Utskottets förslag i korthet bifaller regeringen förslag om medelsanvisning till anslaget 1:5 Ersättning för kroppsskador. Anslaget används bl.a. för att finansiera ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och krigsskadeersättningar till sjömän enligt 43 och 44 kap. SFB samt motsvarande äldre lagstiftning, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. Regeringen bedömer att kostnaderna för ersättning för kroppsskador kommer att bli något lägre . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:5 Ersättningar för kroppsskador . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård. Därmed avslår ett motionsyrkande om en annan medelsanvisning. Anslaget används för åtgärder som ska stimulera landstingen att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och utveckla sjukskrivningsprocessen. Förutsättningarna regleras genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Regeringen och SKL har slutit en överenskommelse om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess . Överenskommelsen omfattar två delar där en del av utbetalningen är direkt kopplad till förändringar i sjukfrånvarons utveckling och den andra delen består av vissa villkor som landstingen måste uppfylla för att få ta del av de avsatta medlen. Regeringen anser att den s.k. sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sjukskrivningsprocessen nu är en mer närvarande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvården. De åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att stärka vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård . Motion med anslagseffekt 2013 I partimotion 2012/13:Sf306 av m.fl. (V) i denna del begärs att anslaget inte ska tillföras några medel. I motionen anges att regeringen avsätter 20122015 som bonus till landsting som bidrar till ett minskat ohälsotal. Motionärerna vänder sig emot denna ordning av principiella skäl. Det är behov som ska styra sjukvårdens arbete, inte ett system som håller de sjuka borta från sjukvården och försvårar människors möjligheter att tillfriskna. Enligt utskottets mening är det angeläget att det finns ekonomiska incitament som stimulerar hälso- och sjukvården att utveckla sjukskrivningsprocessen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motion 2012/13:Sf306 (V) i denna del. 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:7 Bidrag till sjukskrivningsprocessen. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. inrättande av ett rehabiliteringsregister, finansiell samordning genom samordningsförbund och samverkan mellan . Jämför reservationerna 15 (S) och 16 (MP). Anslaget används för bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Anslaget får användas för rehabiliteringsgarantin och utvecklingen av företagshälsovården. Anslaget får även användas för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund och finansiell samverkan mellan och hälso- och sjukvården. Därtill används anslaget för utgifter avseende kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen samt för åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. Enligt vad som anges i propositionen samarbetar och Arbetsförmedlingen löpande i rehabiliteringskedjan för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. har myndigheterna ytterligare fördjupat sitt samarbete och vidareutvecklat gemensamma metoder och arbetssätt. har resurserna för rehabiliteringsinsatser kraftigt förstärkts, en ökning med jämfört med . Satsningen innebär att myndigheterna vid behov ska erbjuda förstärkta rehabiliteringsinsatser tidigare och mer systematiskt än . avsattes till samarbete mellan myndigheterna, och dessa bedömer regeringen kommer att förbrukas i sin helhet. Utgifterna 2013 beräknas till . gäller lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam). Finansiell samordning kan ske frivilligt mellan , ett eller flera landsting, Arbetsförmedlingen och en eller flera kommuner. Därigenom ska en effektiv resursanvändning underlättas. Den finansiella samordningen ska bedrivas genom ett fristående samordningsförbund med representanter för de samverkande parterna. Målgruppen för denna s.k. fyrpartssamverkan utgörs av personer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Av resurserna till den finansiella samordningen ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen, landsting och kommuner ska bidra med var sin fjärdedel. var 83 samordningsförbund i drift, vilket omfattar 220 av landets 290 kommuner. Regeringen har i större utsträckning ökat styrningen av och Arbetsförmedlingens arbete genom uppdragen som lämnades i myndigheternas regleringsbrev om att myndigheterna i arbetet i samordningsförbunden ska prioritera unga med aktivitetsersättning. avsattes till samordningsförbundens verksamhet, och dessa medel bedömer regeringen kommer att förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården, s.k. tvåpartssamverkan, innebär att tillsammans med landstingen ska verka för att utveckla en mer effektiv sjukskrivningsprocess. Det kan t.ex. vara fråga om kunskaps- och metodutveckling inom området eller satsningar inom samordningsuppdrag. avsattes som bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Regeringen och SKL har undertecknat en överenskommelse om en medicinsk rehabiliteringsgaranti för evidensbaserade och medicinska rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete. Överenskommelsen omfattar totalt , varav ska användas för forsknings- och utvecklingsinsatser samt utvärderingar. Regeringen avser att ingå en överenskommelse med SKL . Regeringens satsning på företagshälsovården syftar till att företagshälsovården ska erbjuda de sjukskrivna tidiga insatser för återgång i arbete. uppgår stödet till företagshälsovården till . föreslås att överförs till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för att finansiera det ökade behovet av arbetstekniska hjälpmedel. uppgår regeringens satsning på företagshälsovården till , inklusive vissa icke tidigare utnyttjade medel. Regeringen avsätter särskilda medel för åtgärder för effektiv sjukskrivning i syfte att öka kunskapen om effektiva arbetsmetoder för att stödja personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utgifterna beräknas till . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:7 Bidrag till sjukskrivningsprocessen . Motioner med anslagseffekt 2013 m.fl. (V) begär i partimotion 2012/13:Sf306 i denna del att till anslaget 1:7 anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att ett rehabiliteringsregister bör införas för att bygga upp kunskapen om rehabilitering. Även i kommittémotion 2012/13:Sf232 av m.fl. (V) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att inrätta ett rehabiliteringsregister. Motioner utan anslagseffekt 2013 m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Sf381 yrkande 4 ett tillkännagivande om att ta till vara och vidareutveckla de erfarenheter som finns om finansiell samordning. Genom Finsam får individen stöd och faller inte mellan stolarna. I samma motion yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om den framtida finansieringen av samordningsförbunden. Den nuvarande finansieringen är inte tillfredsställande. Ju fler samordningsförbund som bildas, desto mer urholkas finansieringen. I motion 2012/13:Sf294 av och (S) begärs ett tillkännagivande om Finsam. Den långsiktiga osäkerhet som råder när det gäller finansieringen av Finsam är inte bra. Samordningsförbundens finansiering bör därför ses över. Ett likalydande motionsyrkande återfinns i motion 2012/13:Sf321 av och (S). Motionärerna anför att de statliga medlen inte har ökat i samma takt som antalet förbund. I motion 2012/13:Sf324 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka samordningsförbundens viktiga arbete och de ekonomiska förutsättningarna. I motion 2012/13:Sf253 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om krav på förbättrad samverkan mellan . Regeringens regelförändringar har bidragit till att fler hamnar mellan stolarna. Det borde vara självklart att och Arbetsförmedlingen sätter sig tillsammans med den försäkrade och beslutar vem som ska hjälpa personen i fråga. I motion 2012/13:Sf280 av (C) begärs ett tillkännagivande om grön rehabilitering. Den s.k. Alnarpsmetoden i Rehabträdgården är effektiv och bör definieras, accepteras och vara en del i rehabiliteringsgarantin mellan regeringen och SKL. Utskottet noterar att i slutbetänkandet SOU 2011:15 bl.a. föreslagit att det inrättas ett rehabiliteringsregister för att kontinuerligt följa effekterna av rehabiliteringsgarantin när det gäller både hälsa och återgång i arbete. Förslaget bereds i . Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att nu ställa sig bakom motionsförslaget om att anvisa medel till ett särskilt rehabiliteringsregister. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:7 Bidrag till sjukskrivningsprocessen och avstyrker motionerna 2012/13:Sf306 (V) i denna del och 2012/13:Sf232 (V) yrkande 4. Även motion 2012/13:Sf280 (C) avstyrks med det anförda. Inte minst den reformerade sjukskrivningsprocessen ställer krav på ett väl fungerande samarbete mellan de berörda aktörerna. För att få fler personer att återgå i arbete bedrivs rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan och andra aktörer inom rehabiliteringsområdet. De aktiviteter som finansierats med samverkansmedel är nationell handlingsplanssamverkan mellan , tvåpartssamverkan med finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården samt s.k. fyrpartssamverkan genom samordningsförbund mellan , Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården och kommuner (Finsam). Av propositionen framgår att det är regeringens samlade bedömning att många sjukskrivna genom bättre samarbete mellan sjukskrivningsprocessens aktörer har kommit närmare arbetsmarknaden. Därtill har hälso- och sjukvården getts ett tydligare ansvar i sjukskrivningsprocessen genom det försäkringsmedicinska beslutsstödet, dvs. rekommendationer för sjukskrivning, som den s.k. sjukskrivningsmiljarden (anslaget 1:6) har bidragit till att vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen har stärkts. Även den vidareutvecklade företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin, som stärkt hälso- och sjukvårdens utbud av medicinsk rehabilitering för patienter med psykisk ohälsa eller rygg- och nackbesvär, har bidragit till att öka och utveckla möjligheterna att ta till vara varje persons förmåga att arbeta. I betänkande 2011/12:SfU1 uttalade utskottet bl.a. att och Arbetsförmedlingen haft samarbetsprojekt och avtalat om hur de ska förhålla sig till varandra när det gäller enskilda personers förflyttning mellan systemen. Trots det händer det att personer faller mellan stolarna. Utskottet framhöll värdet av tidiga och individuella rehabiliteringsinsatser i samverkan och ansåg att samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen måste utvecklas ytterligare och förbättras i syfte att öka den enskildes rehabiliteringsmöjligheter och förhindra oklarheter i ansvarsfrågan. Utskottet föreslog därför att som sin mening skulle ge regeringen till känna att regeringen borde uppdra åt och Arbetsförmedlingen att ytterligare förbättra samarbetet och klargöra ansvarsfördelningen. Detta blev också beslut (rskr. 2011/12:85). Regeringen har därefter i regleringsbrev uppdragit åt och Arbetsförmedlingen att i samarbete vidareutveckla metoder och arbetssätt i de sjukfall där insatser bedöms vara nödvändiga för att stödja den enskildes återgång i arbete. En samlad redovisning ska lämnas . Utskottet anser med hänsyn till vad nu anförts att det finns skäl att avvakta resultatet av myndigheternas arbete. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Sf253 (S). Som en konsekvens av den tidigare kopplingen till sjukpenninganslaget (anslaget 1:1) fluktuerade statens finansiering av samordningsförbunden. Denna osäkerhet gjorde det svårt att etablera en kontinuitet i de samverkansaktiviteter som samordningsförbunden bedriver, eftersom planeringen av verksamheterna blev kortsiktig. har därför kopplingen till av sjukpenninganslaget slopats. I stället finansieras numera statens samlade medel för finansiell samordning med medel från anslaget 1:7. Denna förändring har underlättat för samordningsförbunden att planera och driva sin verksamhet och har förbättrat förutsägbarheten för de verksamheter som finansieras med dessa medel. När det gäller resurserna för finansiell samordning genom samordningsförbund (Finsam) konstaterar utskottet emellertid att antalet samordningsförbund successivt har ökat. Trots det föreslår regeringen att samordningsförbunden ska tilldelas ett oförändrat belopp 2013 jämfört med , dvs. Dessa medel utgör statens andel av samordningsförbundens totala budget, dvs. Utskottet har övervägt att från de medel som avser och Arbetsförmedlingens samarbete i fråga om rehabiliteringsinsatser överföra ett visst belopp till Finsam. En sådan neddragning av medlen till och Arbetsförmedlingen skulle dock medföra att myndigheterna skulle få dra ned på det strukturerade arbetet med att stödja sjukskrivna genom s.k. systematiska kartläggningar. Därigenom skulle färre sjukskrivna komma att få stöd och hjälp i form av individuella rehabiliteringsinsatser. Med hänsyn härtill och då så sent som gav regeringen till känna att regeringen borde uppdra åt de båda myndigheterna att ytterligare förbättra samarbetet är utskottet inte berett att föreslå att ta ett initiativ till ändring av den av regeringen föreslagna medelsfördelningen. Utskottet anser att regeringen bör överväga förslag om förstärkta medel till Finsam i kommande budgetar. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Sf294 (S), 2012/13:Sf321 (S) och 2012/13:Sf324 (S). Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:1 . Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. försäkringsmedicinska rådgivare och om servicekontoren. Jämför reservationerna 17 (MP, V), 18 (S, MP) och 19 (V). inrättades den statliga myndigheten . Myndigheten är förvaltningsmyndighet för de delar av socialförsäkringen och andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av . Verksamheten består huvudsakligen av att besluta om och betala ut sådana förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. ansvarar för kunskapsuppbyggnad och ska verka för enhetlighet vid rättstillämpningen. Vidare har till uppgift att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att motverka bidragsbrott. Myndigheten ska följa, analysera och förmedla socialförsäkringssystemets utveckling och effekter för enskilda och samhället inom sitt verksamhetsområde. har också ansvar för att allmänheten får en god information om bl.a. rättigheter och skyldigheter. Betydelsen av rehabiliteringskedjan och övriga reformer har studerats utifrån hur de har påverkat aktörerna i sjukskrivningsprocessen. Både och har gjort sådana granskningar. Den samlade bilden är att reformerna tillsammans med nya arbetssätt hos har spelat en betydande roll. Hela sjukskrivningsprocessen präglas av en högre aktivitet, tidigare insatser och tydligare spelregler. Av , Handläggning och bedömning av anställda sjukskrivna som passerar 180 dagars sjukskrivning (dnr ), framgår dock att relativt sent i sjukperioden kontaktar individen och dennes arbetsgivare för att kartlägga förutsättningarna för arbete. Det tar innan gör en utredning tillsammans med individen och ytterligare en plan för återgång i arbete har upprättats i de sjukfall som blir längre än . Detta beror till viss del på att sjukfallen inleds med en sjuklöneperiod och att det tar innan sjukfallet aktualiseras hos . Detta visar på betydelsen av aktiva insatser även från arbetsgivare och sjukvård som har kontakt med den försäkrade i sjukperioden. För att åstadkomma en mer aktiv sjukförsäkringsprocess gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att dels utveckla metoderna inom sjukskrivningsprocessen för att åstadkomma en mer aktiv handläggning, dels utveckla samspelet med hälso- och sjukvården i syfte att utveckla kontakterna tidigt i sjukfallet. Enligt vad som anges i propositionen ökas anslag under 20132016 till följd av utvidgade uppgifter för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen. Det förhållandet att anslagsnivån 2013 är lägre än beror enligt regeringen på att fått tillfälliga medel för att underlätta anpassningen till en långsiktigt lägre anslagsnivå. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 2:1 . Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf387 av m.fl. (MP) begärs i denna del att till anslaget 2:1 anvisar mer än regeringen. Medlen behövs för att uppnå förbättrad tillgänglighet och service och för att kompensera för sjuklönereform. Motioner utan anslagseffekt 2013 m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Sf381 yrkande 21 ett tillkännagivande om handläggning. Samarbetet mellan behandlande läkare, handläggare, den försäkrade och de försäkringsmedicinska rådgivarna måste fungera för att inte misstroende ska uppstå. I samma motion yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om servicekontor. Enligt motionärerna är det viktigt att säkerställa att medborgarna får tillgång till god service och möjlighet till personliga möten. I motion 2012/13:Sf240 av och (S) begärs ett tillkännagivande om försäkringsmedicinska rådgivares roll och arbete. Deras roll är att vara medicinskt beslutsstöd till handläggare. finns en tendens att de även uttalar sig i försäkringsärenden. Frågan bör behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I motion 2012/13:Sf246 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av hur bidragsfusk kan förhindras.