bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför förslagen om att inrätta en svensk motsvarighet till den brittiska myndigheten och en larmknapp på internet i motion 2012/13:Ju391 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottet avstyrker även förslaget om en nationell enhet mot s.k. ekoterrorism i motion 2012/13:Ju398 (SD) yrkandena 2 och 3. När det gäller arbetet mot den organiserade brottsligheten vill utskottet framhålla att den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet som regeringen tog initiativ till 2007 har varit framgångsrik. Som framgår ovan har myndigheterna nu lämnat startfasen i arbetet och övergått till en fas där samverkan utvecklas alltmer. Detta är enligt utskottet tillfredsställande. Utskottet kan inte ställa sig bakom de förslag till förändringar i arbetet mot organiserad brottslighet som lämnas i motion 2012/13:Ju288 (SD) yrkandena 3 och 4. Önskemålet om en permanent s.k. barnsexturismgrupp vid är tillgodosett och utskottet avstyrker därför motion 2012/13:Ju240 (MP) yrkande 3. Som framgår ovan finns det planer på att inom polisen inrätta en nationell resursgrupp för hedersrelaterade ärenden. Önskemålet i motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 79 måste därmed anses vara i vart fall delvis tillgodosett. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Som framgår ovan lades beredskapspolisen ned sedan. Utskottet delar bedömningen att det inte fanns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen, och utskottet ställer sig därför bakom regeringens beslut att lägga ned denna. Motion 2012/13:Fö245 (SD) yrkande 24 avstyrks. När det gäller motionsförslagen om polisens effektivitet och närliggande frågor vill utskottet särskilt peka på pågående uppdrag av regeringen att effektivisera polisverksamheten. Till detta ska läggas den kommande stora omorganisationen av polisen. Utskottet anser inte att regeringens och myndigheternas arbete med detta bör föregripas. När det gäller polisens effektivitet vill utskottet även understryka vikten av en väl fungerande samverkan med åklagarna. Således är t.ex. ett nära samarbete mellan polisen och åklagarna en förutsättning för ett effektivt brottsutredande arbete. och har mot bakgrund av olika samverkansuppdrag från regeringen utvecklat sitt samarbete, vilket givetvis är positivt. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ju233 (M) yrkande 2, 2012/13:Ju249 (MP) yrkandena 24, 2012/13:Ju325 (M) och 2012/13:Ju402 (MP) yrkande 1. Som framgår ovan har tillsammans med Brå på uppdrag av regeringen analyserat polisens brottsförebyggande arbete. Myndigheterna har bl.a. utarbetat en ny definition av brottsförebyggande arbete eftersom den tidigare definitionen ansågs vara alltför vid och diffus. Tillämpningen av den nya definitionen testas i ett projekt vid . När det gäller det brottsförebyggande arbetet vill utskottet även framhålla vikten av en god samverkan mellan polis och kommun. Det finns nu samverkansöverenskommelser i nästan alla kommuner, vilket är positivt. , och Landsting och Brå har 2011 gett ut en handbok om samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete. Till detta kommer den nu pågående studien vid Brå om samverkansöverenskommelserna som redogörs för ovan. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning för att göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2012/13:Ju249 (MP) yrkandena 20 och 21 och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 7. Motionsyrkandena avstyrks därför. Frågor om rekrytering och arbetssätt inom polisen bör det enligt utskottet vara sak att besluta om. Som framgår ovan pågår det också en särskild satsning vid för att anställa ny och mer kompetens inom polisen i hela landet. Enligt utskottet bör myndigheterna inom polisväsendet även själva avgöra sådana frågor som rör polisens samverkan med ideella aktörer. Till detta kommer att enligt utskottet inte heller i de nu nämnda avseendena bör föregripa regeringens arbete med den kommande sammanslagningen av polismyndigheterna. Med detta avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ju233 (M) yrkande 1, 2012/13:Ju249 (MP) yrkandena 811 och 29 samt 2012/13:Ju402 (MP) yrkande 3. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning att frågan om huruvida personalhandledning bör bli en obligatorisk del i polisens verksamhet bör vara en angelägenhet för att besluta om. Utskottet avstyrker motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 15. Utskottet är inte heller berett att föreslå något tillkännagivande till regeringen om att polisen ska vara närvarande, synlig och tillgänglig i hela landet och i människors vardag. Som utskottet anför ovan (s. 43) är det viktigt med en lokalt förankrad polis. De lokala samverkansöverenskommelserna har stor betydelse i det sammanhanget. Som redan framgått pågår det vid Brå ett arbete med att utvärdera dessa samverkansöverenskommelser, vilket är positivt. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning att frågor om hur resurser ska fördelas inom polisen bör vara en angelägenhet för att besluta om och avstyrker motionerna 2012/13:Ju221 (V) yrkande 8, 2012/13:Ju241 (S) yrkande 1, 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 12, 2012/13:Ju373 (S) yrkande 10, 2012/13:Ju381 (C), 2012/13:Ju402 (MP) yrkande 4 och 2012/13:N272 (V) yrkande 4. Frågan om en reformerad polisutbildning har beretts inom . Som framgår ovan avser regeringen att lämna besked om eventuella förändringar av dagens polisutbildning. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet de förslag om antagningen till polisutbildningen som lämnas i motion 2012/13:Ju212 (SD) yrkandena 14 samt de förslag om att förlänga polisutbildningen och göra den till en högskoleutbildning som lämnas i motionerna 2012/13:Ju221 (V) yrkande 1, 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 6 och motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 11. Vidare avstyrker utskottet motion 2012/13:Ju278 (M) yrkandena 1 och 2 om polisens, och utbildning. Utskottet avstyrker även samtliga motionsyrkanden med olika önskemål om geografisk placering av polisutbildningen, dvs. motionerna 2012/13:Ju236 (KD), 2012/13:Ju260 (FP), 2012/13:Ju290 (M), 2012/13:Ju319 (M), 2012/13:Ju320 (M), 2012/13:338 (S) yrkandena 13, 2012/13:Ju347 (C) och 2012/13:Ju400 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om miljöbrottsutredarnas anställningsställe och en motion om att åklagartjänsterna i och borde återbesättas. Jämför reservation 15 (MP, V). Regeringen framhåller (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 12) att rättsväsendets förmåga att hantera det ökande antalet anmälda brott måste utvecklas. Regeringen understryker den stora vikten av att myndigheterna på olika sätt fortsätter att arbeta för en varaktigt högre brottsuppklaring och lagföring. Regeringen anför vidare (s. 13) att en ändamålsenlig användning av rättsväsendets resurser förutsätter att verksamheterna ständigt utvecklas. En viktig del av utvecklingsarbetet är att samarbetet mellan myndigheterna inom rättsväsendet fortsätter att stärkas. och har mot bakgrund av olika samverkansuppdrag från regeringen utvecklat sitt samarbete. Det är angeläget att detta arbete fortsätter och att samverkan stärks och utvecklas på alla nivåer i organisationerna. Regeringen noterar (s. 28) att det kom in drygt 210 000 ärenden till , vilket är en marginell ökning jämfört med . Av brottsmisstankarna som kom in var av mer komplicerad karaktär där åklagare är förundersökningsledare. totala ärendebalans fortsatte att minska . Även genomströmningstider fortsatte att minska. Enligt regeringen (s. 3031) är verksamheten vid tre utvecklingscentrum en viktig del i myndighetens kvalitetsarbete. Vid dessa utarbetas rättspromemorior och handböcker till stöd för den operativa åklagarverksamheten. Utvecklingscentrumen utövar också tillsyn och bedriver överprövningsverksamhet. Regeringen konstaterar att åklagarrollen har specialiserats alltmer. arbetar åklagarna i allt större utsträckning i team med fokus på ett visst brottsområde. Det är t.ex. oftast specialiståklagare eller särskilt utpekade åklagare som hanterar vålds- och sexualbrott samt ungdomsbrott. Inflödet av ärenden till rättsväsendet ökade , men det skedde endast små förändringar när det gäller brottsuppklaring och lagföring. Enligt regeringen borde de stora satsningarna på rättsväsendets myndigheter ha fått ett större genomslag i myndigheternas kapacitet att klara upp brott. har det skett omfattande rekryteringar . Regeringen förväntar sig att myndigheterna förstärker och utvecklar sina insatser för att uppnå en varaktigt högre brottsuppklaring och lagföring. Myndigheterna har vidtagit åtgärder för att minska ärendebalanserna och korta genomströmningstiderna. Regeringen noterar att detta märks i myndigheternas resultat och framhåller att det både ur brottsuppklarings- och brottsofferperspektiv är angeläget att genomströmningstiderna hålls så korta som möjligt med bibehållen kvalitet i utredningsarbetet. Regeringen framhåller även (s. 31) vikten av att myndigheternas systematiska utvecklingsarbete fortsätter. Enligt regeringen bör arbetet i ännu större utsträckning samordnas mellan myndigheterna. Det är också angeläget att utvecklingsarbetet även omfattar organisatoriska och strategiska frågor. Regeringen betonar särskilt vikten av att utvecklingsverksamheten ges en sådan inriktning att nedlagda resurser kommer myndigheternas kärnverksamhet till godo och att arbetet avspeglas i tydliga resultatförbättringar. I partimotion 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs det att miljöbrottsutredare bör anställas direkt inom riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål. Motionärerna anför bl.a. att miljöbrottsutredarna inte sällan får utföra andra polisiära arbetsuppgifter, vilket medför att miljöbrottsutredningarna blir försenade. I motion 2012/13:Ju256 av (S) begärs det att åklagartjänsterna i och ska återbesättas. Den nuvarande ordningen är att åklagare måste resa ända från till förhandlingar i och . Det är enligt motionären inte effektivt och rättssäkert. Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål inrättades som en nationell operativ enhet inom . Vid enheten handläggs ärenden om brott mot med tillhörande förordningar och föreskrifter, arbetsmiljöbrott och brott mot arbetsmiljölagen, brott mot lagen om åtgärder mot förorening från fartyg med tillhörande förordningar och föreskrifter, miljöbrottslighet som åtalas med stöd av annan primär lagstiftning (t.ex. ) och grova jaktbrott avseende de fredade rovdjuren. Riksenheten bedriver verksamhet på sex ställen i landet: , , , , och . Rikspolischefen och riksåklagaren beslutade en gemensam strategi för att skapa goda förutsättningar för att förebygga, upptäcka och utreda miljöbrott på ett effektivt sätt. I strategin anförs det bl.a. att en nyckelfråga när det gäller en effektiv hantering av misstänkta miljöbrott är att tillräckliga utrednings- och åklagarresurser avsätts. Dessa resurser bör enligt strategin även vara fredade och uthålliga över tiden. genomför och riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål inspektioner av polismyndighetenas respektive åklagarnas hantering av ärenden om miljöbrott. Enligt (dnr VLK-128-699/12) ska inspektionen bl.a. inriktas mot att undersöka hur långt polismyndigheterna har kommit i arbetet med att genomföra den gemensamma miljöbrottsstrategin. Det ska vidare bl.a. undersökas hur polismyndigheterna har organiserat miljöbrottsarbetet, vilka resurser som avsätts för arbetet och vilken miljöbrottskompetens som finns hos polismyndigheterna. Uppdraget ska vara slutfört . Utskottet delar regeringens bedömning att samarbetet mellan rättsväsendets myndigheter måste fortsätta att stärkas. Detta är en mycket viktig del i arbetet med att förbättra verksamhetsresultaten inom rättsväsendet. Mot bakgrund av olika samverkansuppdrag från regeringen har och utvecklat sitt samarbete, vilket givetvis är positivt. Som framgår ovan pågår det vid dessa myndigheter bl.a. ett aktivt arbete för att effektivisera hanteringen av miljöbrott. Rikspolischefen och riksåklagaren har beslutat om en gemensam strategi för denna brottstyp, och det pågår en inspektion för att undersöka hur långt polismyndigheterna kommit med att genomföra strategin. Detta är enligt utskottet tillfredsställande; det finns mot denna bakgrund inte anledning för att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2012/13:Ju221 (V) yrkande 3. ansvarar själv för sin verksamhet inom de ekonomiska ramar som och regeringen har bestämt. Det är således som måste avgöra vilken organisationsmodell som är bäst lämpad för verksamheten på en viss ort. Det kan tilläggas att beslut om inrättande, upphörande och placering av åklagarkammare ska föregås av samråd med och (6 § förordningen [2007:971] med instruktion för ). Enligt utskottet bör inte göra något tillkännagivande om åklagartjänsterna i och , och utskottet avstyrker således motion 2012/13:Ju256 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som bl.a. rör säkerheten och effektiviteten i de allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna. Jämför reservationerna 16 (MP, V), 17 (S, MP, V), 18 (V) och 19 (V). Regeringen konstaterar (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 32) att väl fungerande och oberoende domstolar är en förutsättning för att förtroendet för rättsstaten ska upprätthållas. vidtogs det en rad olika åtgärder för att minska handläggningstiderna samt mål- och ärendebalanserna vid Domstolar. Som exempel nämner regeringen (s. 34) en förstärkningsstyrka med ett antal domare som har kunnat tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balansavarbetningar. För tingsrätternas del har det vidare funnits en särskild avarbetningsstyrka som har inriktat sig på äldre mål. vidareutvecklades denna typ av åtgärd genom uppbyggnad av en ny förstärkningsstyrka med ett utökat antal domare. Regeringen konstaterar (s. 34) att fördelningen av migrationsmål mellan migrationsdomstolarna har visat sig vara ojämn. Måltillströmningen är större än förväntat. För att korta handläggningstiderna har regeringen gett och Förvaltningsrätten i i uppdrag att inrätta en fjärde migrationsdomstol i . Målsättningen är att domstolen ska vara i funktion . Regeringen anför (s. 34) att en utredare har fått i uppdrag att se över brottmålsprocessen och överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Utredaren ska bl.a. överväga åtgärder för att tydliggöra och utveckla ansvarsfördelningen mellan åklagare och domstol, skapa mer flexibla regler och alternativa former för handläggning och avgörande av mål i domstol samt minimera risken för inställda huvudförhandlingar. Uppdraget ska redovisas . Enligt regeringen (s. 35) behöver de allmänna förvaltningsdomstolarnas rättegångsregler ändras för att förvaltningsprocessen ska moderniseras och effektiviseras. Regeringen har lämnat förslag om detta i proposition 2012/13:45 En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess. Regeringen avser vidare (s. 35) att tillsätta en utredning som ska överväga vilka ytterligare åtgärder som behövs för att göra förvaltningsprocessen mer modern, effektiv och rättssäker. En stor uppgift i uppdraget kommer att vara att se över om det finns behov av att stärka rättssäkerheten när det gäller skattemål ytterligare, framför allt genom specialisering av personalen i skattemål i domstol. Regeringen bedömer att utredningen ska kunna påbörja sitt arbete . Vidare har regeringen gett en utredare i uppdrag att utvärdera reformen En modernare rättegång som trädde i kraft . Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:79 och 2012:45). Regeringen anför (s. 35) att enligt domstolarna har även det inre utvecklingsarbetet med organisations- och arbetsformer förbättrat förutsättningarna för att nå verksamhetsmålen. För att ta till vara goda resultat av förändringsarbetet har regeringen gett i uppdrag att dokumentera arbetet som har bedrivits i domstolarna och skapa förutsättningar för ett regelbundet erfarenhetsutbyte mellan domstolarna i dessa frågor. bildades fem nya mark- och miljödomstolar genom en sammanläggning av fastighetsdomstolarna och miljödomstolarna. Regeringen anför (s. 53) att det behövs ytterligare medel för att den nya organisationen ska kunna fungera som tänkt och för att syftet med reformen ska uppnås. Som framgår ovan (s. 23) föreslår regeringen därför att anslaget till Domstolar ökas. Detta kommer enligt regeringen att medge en effektivare hantering av t.ex. prövning av gruvnäring och täkter. Som också framgår ovan föreslår regeringen även att anslaget ökas för att förkorta handläggningstiderna för överklagade ärenden enligt vid mark- och miljödomstolarna. I partimotion 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås det att alla miljöbrottsärenden som handläggs vid tingsrätterna flyttas till mark- och miljödomstolarna. Motionärerna anför bl.a. att sannolikheten för att en tingsrättsdomare har någon erfarenhet av miljöbrott är liten, vilket innebär att domstolarna ofta är nybörjare i sådana mål. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 32 och 34 anförs att det finns ett behov av att öka säkerheten för såväl brottsutsatta och vittnen som personalen i domstolarna. Motionärerna anför bl.a. att ett brottsoffer inte ska tvingas att möta den tilltalade vare sig i eller utanför rättegångssalen. I motion 2012/13:Ju372 av och (SD) föreslås det att en s.k. domarkappa för domare införs. Enligt motionärerna skulle detta bidra till att domarens person träder i bakgrunden till förmån för domarens uppgift och ämbete. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 55 föreslås det att ska tillkännage för regeringen att antalet tingsrätter inte bör minska ytterligare. Motionärerna pekar på att i en promemoria som inkom till föreslog nedläggning av fyra tingsrätter. Enligt motionen skulle detta leda till sämre tillgänglighet och service för medborgarna. I kommittémotion 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås det att handläggningen av gruvärenden centraliseras till mark- och miljödomstolarna och att dessa ska förstärkas. I motion 2012/13:T339 av (M) påpekas det att de långa handläggningstiderna vid prövning av överklagade beslut enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation skapar osäkerhet för aktörerna inom telekombranschen. Enligt motionen bör flera sådana måltyper än hanteras med förtur i förvaltningsdomstolarna. I Domstolars regleringsbrev finns det ett återrapporteringskrav där ska redovisa till regeringen vilka åtgärder som har vidtagits för att öka skyddet och säkerheten för de anställda i domstolen, för parter och andra som deltar i en rättegång samt för övriga personer som besöker domstolarna. har dessutom, tillsammans med , regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter (Ju2006/5404/). trädde en ny och enhetlig reglering av förutsättningarna för säkerhetskontroll i domstol i kraft (se prop. 2011/12:63, bet. 2011/12:JuU24 och rskr. 2011/12:234). Den nya regleringen innebär att uppdelningen mellan allmän och särskild säkerhetskontroll har tagits bort. Säkerhetskontroll i domstol får nu genomföras om sådan kontroll behövs för att begränsa risken för att det i en domstols lokaler eller i andra lokaler som används vid domstolsförhandling begås brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. som denna lagstiftning antogs av tillkännagav på förslag av ett enigt justitieutskott för regeringen att det borde genomföras en utvärdering av säkerheten i domstol för målsägande och vittnen. har tingsrättsorganisationen varit föremål för omfattande förändringar. Under perioden 1999februari 2011 minskade antalet tingsrätter från 96 till 48. överlämnade regeringen skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet En handlingsplan (skr. 1999/2000:106) till . I skrivelsen lämnade regeringen en redogörelse för inriktningen av det pågående utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet. Skrivelsen behandlades i betänkande /2000:JuU22 och lades därefter till handlingarna (rskr. 1999/2000:255). Regeringen har därefter i skrivelser och propositioner informerat om planerade förändringar för tingsrättsorganisationen (se bl.a. skr. 2000/01:112, 2002/03:126, 2003/04:153, prop. 2006/07:35 och skr. 2007/08:117). Regeringen har även i bl.a. budgetpropositioner informerat om planerade förändringar. upprättade en promemoria med förslag om att fyra av de tingsrätter som tidigare ansvarade för den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten skulle läggas samman med andra domstolar. Med anledning av promemoria föreslog justitieutskottet , med begagnande av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen, att skulle tillkännage för regeringen att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar (bet. 2010/11:JuU27). Utskottet anförde bl.a. att förslag om nedläggning av fyra domstolar riskerar att leda till såväl sämre tillgänglighet som sämre service för medborgarna. Utskottet pekade också på den omständigheten att måltillströmningen ökar och anförde att detta talar emot att minska antalet domstolar ytterligare. I betänkandet fanns en reservation med yrkande om att skulle avslå utskottets förslag. biföll kammaren reservationen (prot. 2010/11:73). Regeringen uttalade i förra årets budgetproposition (prop. 2011/12:1 utg.omr. 4 s. 27) att promemoria med förslag till vissa förändringar av tingsrättsorganisationen inte gav anledning till något initiativ till förändringar från regeringens sida. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:JuU1 s. 48) behandlade utskottet ett motionsförslag om att tillkännage för regeringen att fler tingsrätter inte borde läggas ned. Med hänvisning till regeringens uttalande i budgetpropositionen avstyrkte utskottet motionsförslaget. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). har fått följande information från . tog regeringen ställning till samtliga då inneliggande förslag om förändringar av tingsrättsorganisationen. I samband därmed uttalade regeringen även en avsikt att ge tingsrättsorganisationen arbetsro. Regeringens uttalande i förra årets budgetproposition ska ses mot den bakgrunden. Regeringen har därefter beslutat att inte ta några initiativ till förändringar i anledning av en framställan från om att lägga ned tingsrättens kansli i . Inte heller några andra initiativ till att förändra tingsrättsorganisationen har tagits eller avses att tas. För undersökning och bearbetning av fyndigheter av vissa mineraliska ämnen gäller minerallagen (1991:45). Med stöd av minerallagen kan det meddelas ett flertal olika typer av beslut. Olika typer av beslut överklagas till olika instanser. I 16 kap. 1 § minerallagen finns en förteckning över vilken instans olika beslut kan överklagas till. Vissa beslut, t.ex. beslut om undersökningstillstånd, överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut, t.ex. beslut om mineralersättning, överklagas till mark- och miljödomstol. Det finns även vissa typer av beslut enligt minerallagen som överklagas till regeringen och till . Täktverksamhet är tillståndspliktig verksamhet enligt . Som huvudregel prövas sådana ansökningar av mark- och miljödomstolarna (9 kap. 8 § ). har fått följande information från . Inom pågår det ett arbete med att ta fram en mineralstrategi som syftar till att öka gruv- och mineralnäringens tillväxt och konkurrenskraft. Inom ramen för det arbetet har fått i uppdrag att initiera ett arbete för att utifrån ett helhetsperspektiv utveckla metoder, mätningar och samverkansformer i syfte att effektivisera miljöprövningen för bl.a. gruvverksamheten från samråd till tillståndsgivning. Med utgångspunkt i det utvecklingsarbete som initierats av har regeringen vidare gett i i uppdrag att vidareutveckla och implementera metod för mätning och uppföljning av ledtider vid miljöprövningen för bl.a. gruvverksamhet i syfte att effektivisera denna. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning att domstolarna ska vara säkra för både parter och anställda, noterar med tillfredsställelse regeringens återrapporteringskrav på om att redovisa de åtgärder som har vidtagits för att öka skyddet och säkerheten för dessa.