bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Annars får man gå tillbaka till den tidigare.Det finns dock en rad andra skatteförändringar som måste lyftas fram. Det handlar om minskade kostnader för företag vid anställningar, förbättrade skattevillkor och andra pusselbitar. Det är detta som sammantaget ger det goda utfallet. Det har också gjorts andra riktade skattesänkningar som är viktiga för våra medborgare i landet. Skattesänkningar för pensionärer på 12,8 miljarder, med löfte om ytterligare 2,3 miljarder i skattesänkningar, är ett exempel som ligger oss kristdemokrater varmt om hjärtat. Skatteprofilen är dessutom utformad för att ge dem med lägre pensioner förhållandevis mer.En annan förändring är förändringar i fastighetsbeskattningen, som har fått rimliga proportioner och där tidigare oro och osäkerhet för småhusägare har eliminerats. Fastighetstaxeringen utreds , och ett betänkande från utredningen som kan ge underlag för att komma till rätta med återstående justeringar som behövs inom detta område kommer framöver.Herr talman! är ett avlångt land med ett kallt klimat. Detta glöms ofta bort. Det är viktigt att detta tas med i utformandet av skatter som rör transporter och energi. Pålagor med kilometerskatt på lastbilar och höjda drivmedelsskatter skulle ofrånkomligen direkt drabba vår konkurrenskraft och därmed våra arbetstillfällen. skulle vi få se på när arbetstillfällen och företag flyttar till andra länder, och många orter skulle få stora problem med sysselsättning och därmed skatteintäkter. Detta gäller inte enbart det nordligaste utan även andra delar av landet. I i finns ett stort pappersbruk som ger arbete till ca 1 000 personer. Dessutom ger det servicefunktioner i samhället. kommun, där bruket ligger, består av 10 000 invånare och skulle inom en få oöverstigliga ekonomiska bekymmer om pappersbruket avvecklades på grund av för höga transport- och energikostnader.Sverige kan inte huvudlöst införa skatter som äventyrar hela branscher och viktiga näringsgrenar, oavsett om det gäller skatter på drivmedel och transporter eller energi. Det har i denna kammare framförts sådana ogenomtänkta och ideologiskt färgade förslag. är beroende av omvärlden oavsett om vi gillar det eller ej.Herr talman! Det måste också vara möjligt att leva på en heltidslön. Detta enkla men viktiga påstående bör vara en målsättning för inkomstskattepolitiken. Så har det inte varit, och i vissa fall har vi ännu inte nått dit. Likväl är det rimligt att man ska kunna leva på ett heltidsarbete. På samma sätt måste det vara möjligt att driva ett mindre företag som kan ge rimlig utkomst som står i relation till arbetsinsatsen. Det är därför de mindre företagens villkor fordrar fortsatta reformer och enklare administrativa pålagor. Ett område som utgör osäkerhet och risk är sjuklöneansvaret för de mindre företagen. Där vill vi kristdemokrater minska ansvarstiden för sjuklön. Vi är övertygade om att detta skulle ge fler arbetstillfällen och öka möjligheterna för dem som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden att få ett jobb. En annan fråga är den om riskkapitalsektorn. Denna fråga måste få en lösning. Jag vill även lyfta fram något som har nämnts i debatten om jobb och utbildning. Det måste vara så att man utbildar sig till de jobb som faktiskt finns och inte för de jobb som inte finns. Så har nämligen varit fallet . På flera ställen har det så kallade fria utbildningsprogrammet varit större än det ordinarie utbildningsprogrammet. Det är inte underligt att vi har haft långvariga problem med att matcha arbetslöshet och utbildning kontra de företag som söker arbetskraft. Man kan inte heller frikoppla arbetslöshet och konjunktur, vilket ofta görs i debatten. De insatser som görs för att förändra och öka tillgängligheten kan inte frikopplas från en konjunktur som drabbar hela världen. Det kanske är lite lågt och lite under bältet att använda denna typ av argumentering när man dribblar med siffrorna. Det skulle nämligen innebära att högre skatt skulle bibringa full sysselsättning. Detta finns i planekonomi. Då kan vi ta som exempel, och därefter , och ha dessa länder som förebild för svensk framtid. Jag tror inte att det är avsikten hos dem som framför sådana påståenden.Herr talman! som det finns ett stort ansvar för hur skatter utformas finns också ett motsvarande stort ansvar för stat och kommuner att använda skatteintäkterna på ett klokt och optimalt sätt. Investeringar och andra utgifter måste brukas så att de gör största möjliga nytta för medborgarna. Välfärdssatsningarna måste liksom andra utgifter gå till rätt personer på rätt sätt. På så sätt skapas en rättssäkerhet som alla vinner på. Detta kan tolkas som enbart retorik, men verkligheten visar att så inte är fallet. När rättssäkerheten och tilltron till våra olika system för skatter och ersättningar minskar ökar misstron mot dessa. Den ökar även mot oss som bär ansvaret för besluten, både politiker och tjänstemän. har med framgång arbetat för att förbättra funktionssättet och kommunikationerna med medborgare och företag, vilket i sin tur har medverkat till att minska skattefelet.Herr talman! Svensk ekonomi är stark bland annat på grund av alliansregeringens skattepolitik. Det är likväl viktigt att fortsätta reformarbetet för att denna situation ska bestå.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och önskar herr talmannen, kollegerna och riksdagsledamöterna en skön sommar.