bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — För att möjliggöra en hög ambitionsnivå är det viktigt att de åtgärder som vidtas är kostnadseffektiva och långsiktiga. I det internationella arbetet verkar inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet ska ändras. En viktig del i förslaget är att det ska bli obligatoriskt för alla EU:s medlemsstater att införa koldioxidskatt. Under COP 17-mötet i fattades vidare beslut om att initiera en process som ska leda till en ny klimatöverenskommelse med bindande rättslig verkan. En ökad användning av biodrivmedel bidrar enligt regeringen till måluppfyllelsen till 2020. En ökad användning av biodrivmedel är också viktig för de mer långsiktiga ambitionerna inom energi- och klimatpolitiken och för att nå regeringens prioritering av en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Det behövs stabila villkor för de aktörer som producerar och handlar med biodrivmedel. För att öka långsiktigheten och stabiliteten föreslås därför att beskattningen regleras i lag och inte som tidigare via dispensbeslut av regeringen. innebär att en skattebefrielse för biodrivmedel inte får medföra överkompensation. Om företag som producerar biodrivmedel får en skattelättnad som överstiger merkostnaden för produktionen i förhållande till kostnaden för produktion av fossila drivmedel, riskerar de enskilda företagen att få betala tillbaka det belopp som motsvarar skattebefrielsen. Av denna anledning föreslår regeringen att ett kvotpliktssystem införs . Enligt regeringen medför det minskade koldioxidutsläpp med . Sammantaget är regeringens ambitioner att skapa stabilare villkor för aktörerna på biodrivmedelsmarknaden. Vidare ska mer likvärdiga konkurrensvillkor skapas för kraftvärmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter och för leveranser av värme till vissa industrikunder, bl.a. genom en slopad koldioxidskatt för kraftvärmeproduktion inom handelssystemet. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Globaliseringen och den ekonomiska tillväxten skapar stora möjligheter med ökad rörlighet och mer handel. Det har bl.a. lett till att länder har kunnat ta sig ur fattigdom som utvecklingen har lett till mer utsläpp och till att allt mer av naturens resurser tas i anspråk med allvarliga följder för ekosystem, biologisk mångfald och klimat. har högt uppsatta mål i miljöarbetet samt för klimat- och energiomställningen. För att kunna genomföra effektiva insatser för miljön och klimatet behöver vi bättre förstå och kunna värdesätta vårt gemensamma gröna kapital. Regeringen har därför tillsatt en framtidskommission som arbetar med att identifiera viktiga samhällsutmaningar som står inför på . Inom ramen för kommissionens arbete har fyra utredningar tillsatts, varav en av utredningarna bl.a. ska teckna ett scenario över hur med hållbar tillväxt kan utvecklas mot en grön ekonomi, hitta nya mätmetoder samt analysera indikatorer som kan användas som beslutsunderlag för politiken. Kommissionens slutsatser kommer att fungera som underlag för regeringen i dess löpande arbete. En rapport ska presenteras . Enligt motionärerna har infrastrukturpolitiken en nyckelroll när det gäller klimatomställning. Ökade investeringar i miljövänliga transporter som järnvägen kan ge ett kraftfullt bidrag till den gröna omställningen. Vidare förordas ett system med miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. För att ytterligare driva på utvecklingen vill motionärerna införa en registeravgift för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Enligt motion går utvecklingen på klimatområdet fort men åt fel håll, och situationen är långt mer allvarlig än vad man trodde. saknar en fungerande klimatpolitik. För att begränsa klimatförändringarna behöver utsläppen minska såväl i som i andra länder. Ett utsläppstak är nödvändigt för att möta klimathotet, och en ny klimatlag införs med ett klimatpolitiskt ramverk med samma ansvar, disciplin och långsiktighet som finns i budgetlagen. Ambitionsnivån i klimatpolitiken ska höjas genom uppdaterade och kompletterande åtgärder, t.ex. genom utformningen av ekonomiska styrmedel och en översyn av juridiska styrmedel. Miljöskadliga subventioner bör fasas ut. Enligt motionärerna gynnas klimatet, jobben och ekonomin av en ökad beskattning på utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete. vill se åtgärder med två huvudlinjer: att använda energin betydligt smartare än vad som sker i och 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN att öka produktionen av förnybar energi. nämns är bl.a. ett utvidgat ROT-avdrag. Genom ett ökat stöd till individer och en utbyggd och utvecklad användning av biogas kan produktion av förnybar energi öka. Målet är ett helt förnybart energisystem till 2030. I motionen framhålls behovet av klimatsmarta transporter. att minska transportbehovet genom t.ex. samhälls- och infrastrukturplaner- ing samt genom smarta logistiksystem. Genom en miljömässigt och geogra- fiskt differentierad lastbilsskatt kan rättvisa villkor uppnås för olika trafikslag och svenska åkare. På detta sätt kan också transport av gods flyt- tas från vägar till järnväg och till en miljöanpassad sjöfart. städer och tunnelbanan i bör byggas ut och omfattande cykel- satsningar bör göras. Motionärerna vill öka stödet till produktionen av förnybar el och före- slår att en möjlighet att dra av egen elproduktion från den som köps från nätet, s.k. nettodebitering, ska införas. Vidare förordas att skatterna utfor- mas så att det alltid lönar sig att välja hållbart framställda förnybara drivmedel framför fossila. För att inte utarma den biologiska mångfalden när fossila bränslen ersätts med förnybara måste satsningar på förnybara drivmedel kombineras med satsningar på smarta transporter och ett mer transportsnålt samhälle med minskade transportvolymer. I enlighet med internationella klimatöverenskommelser förordas att finan- sieringen av klimatinvesteringar i Syd trappas upp och att stöd ges till Gröna fondens uppbyggnad. Intäkterna från auktionering av utsläppsrätter bör öronmärkas till detta ändamål. internationellt för att få till stånd nya medel och finansiering för internatio- Resurser skulle eventuellt kunna komma från klimat- avgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Vidare är inte den 20-procentiga minskning av koldioxidutsläpp som EU-länderna gemensamt utlovar till 2020 tillräcklig utan målet bör höjas till , vilket bör driva inom EU. Enligt motionärerna behövs investeringar i förebyggande åtgärder och i sårbarhetsreducerande verksamhet både i och i omvärlden. närerna förordar att Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap får ett huvudansvar för klimatanpassningen och ökade medel för klimatsäkringsåt- strävar efter att behålla och utveckla landets energisy- stem med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. är en grundförutsättning för vårt välstånd. Näringslivets produktion får inte försämras till följd av en osäker inhemsk marknad. kas och kapaciteten för elproduktion öka så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Energieffektivisering har en betydande 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN potential som måste utnyttjas. Satsningar på kärnkraften görs i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Som ett led i ambitionen att ta ur oljeberoendet och för att utveckla den inhemska energiindustrin behövs forskning, utveckling och innovation inom biobränslen och vidareutveckling av skogsråvara. Vad gäller skatt på diesel inom jordbruket ligger i den absoluta toppen. Återbetalningen av koldioxidskatt för diesel till jord- och skogsmaskiner bör därför höjas och den beslutade sänkningen av skatten på dieselolja bör enligt motionärerna slopas. Vidare ska kemiska tillsatser begränsas i våra livsmedel. Motionärerna anser också att elskatten bör sänkas. Inom ramen för biståndsmål bör satsningar göras på klimatåtgärder i tredje världen. Utsläpp av koldioxid är en global fråga som kräver globala insatser. ser ett behov av att kraftigt höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Det svenska utsläppsmålet ska skärpas till till 2020 och allt ska göras på hemmaplan, i . Vid sidan om detta inrättas ett nytt klimatbistånd för att hjälpa utvecklingsländer med deras klimatarbete. Genom en grön omställning för en hållbar miljö och radikalt minskade utsläpp av växthusgaser kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. Ökade offentliga investeringar och nya klimatmål är en nödvändig del i en sådan omställning. Genom kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik kan andelen resenärer öka och vägtransportvolymerna minska. Kapaciteten på järnvägen måste kraftigt öka. Förseningar för gods och människor måste på allvar minska. vill därför kontinuerligt och kraftig höja banunderhållet, rusta upp de lågtrafikerade banorna och öka investeringarna i nya järnvägar. bör återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Motionärerna förordar en kilometerskatt för tunga fordon och att skatterna på drivmedel höjs. Flyget ska enligt motionärerna bära sina egna kostnader. Svensk vindkraftsindustri och utvecklingen av solenergi är två stora områden där staten kan bidra till en kraftfull utveckling av grön framtidsteknik. Genom olika stöd och samverkansprogram skapas gynnsamma förutsättningar för vindskraftsindustrin och solenergin. Genom att skapa förutsättningar för en ekologisk hållbar energiproduktion och genom att energieffektivisera kan man främja ny teknik för export till utlandet och skapa sysselsättning. ser framöver även en stor potential för ekonomiska och miljömässiga vinster genom skärpta nationella målsättningar och styrmedel för energieffektivisering i . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Lokala aktörer ska också ges ökat stöd för satsningar på bl.a. grön tek- Ett nytt klimatprogram inrättas för kommuner, landsting och företag för att stimulera lokala åtgärder för utsläppsminskningar. Vidare behöver en bostadspolitik med höga ambitioner. bostadsbyggande ska stimuleras med statligt investeringsstöd, där inrikt- ningen är att skapa hyresrätter till rimliga kostnader och med miljövänlig Befintliga lägenheter ska rustas upp till moderna lägenheter med bl.a. låg energiförbrukning och låga koldioxidutsläpp. Ett avdrag för ener- giomställning av småhus ska också utformas. vill avsätta medel i en riskkapitalfond för hållbar industri- ell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiför- brukning i syfte att driva på nya tekniska lösningar. tade insatser ska genomföras. () kommentarer till regeringens vårproposition KI gör samma bedömning som regeringen att det är motiverat att ta ett första steg mot att låta biodrivmedel omfattas av energiskatt. energiskatten ska vara kostnadseffektiv ska den vara proportionell mot bränslets energiinnehåll för alla bränslen och all användning. kvotplikt för biobränslen strider enligt KI mot principerna om breda, tek- nikneutrala och kostnadseffektiva styrmedel. Att slopa koldioxidskatt för viss värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter är enligt KI positivt och kommer att innebära minskade samhällsekonomiska kostnader för att uppnå EU:s utsläppsmål för den handlande sektorn. 2.6 Yttranden från andra utskott och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Yttrandena återfinns i sin helhet i bilagorna 2 och 3. tillstyrker i sitt yttrande 2011/12:SkU6y att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer i aktuella delar avstyrks. I fyra avvikande meningar tillstyrker Socialdemokraterna, sina alternativa riktlinjer. stöder regeringens reformambitioner att bl.a. ytterligare förstärka jobbskatteavdraget. Det är viktigt att minska utanförskapet och öka graden av egenförsörjning i grupperna med lägst inkomster, varför skatteutskottet ser positivt på regeringens avsikt att förändra försörjningsstödet. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Enligt skatteutskottet är det inte motiverat att tillmötesgå motionskrav om att införa en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. I motionerna från , och läggs olika förslag fram om förändringar av skattereduktionen för hushållstjänster och s.k. ROT-arbeten. anser att möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster ska finnas kvar. Den reducerade skatten på hushållsarbete har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden för hushållsarbete att konkurrera med den svarta marknaden. Enligt skatteutskottet visar de förändringar av skattereglerna för företagande och investeringar som genomförts sedan regeringsskiftet på ett målmedvetet förändringsarbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning. Det ingår också i regeringens reformambitioner att fortsätta att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bl.a. genom den översyn av företagsbeskattningen som sker i . Arbetet i och de riktlinjer för det fortsatta arbetet som regeringen redovisar i vårpropositionen, bl.a. sänkt bolagsskatt, bör enligt skatteutskottets mening ses som en viktig fortsättning på det målmedvetna arbete som måste till för att förverkliga regeringen uttalade ambition att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. avvisar förslag att tillfälligt höja bolagsskatten för de fyra storbankerna. När det gäller frågan om åtgärder för att förhindra företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag, som tas upp i motion, framhåller skatteutskottet att regeringen redan har sin uppmärksamhet riktad mot hur den genomförda ränteavdragsbegränsningen fungerar och att finansministern aviserat att förslag på skärpta regler kan komma att föreläggas . Flera av de frågor om villkoren för investeringar och företagens kapitalförsörjning, småföretagsfrågor, skatteincitament för FoU m.m. som tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till pågående arbete eller redan vidtagna reformer. Det saknas därför skäl enligt skatteutskottet att överväga att komplettera riktlinjerna för skattepolitiken i dessa hänseenden. förordar att en skatt på finansiella transaktioner införs på EU- nivå. Liksom vid tidigare behandling av frågan (yttr. 2011/12:SkU3y och bet. 2011/12:SkU12) anser skatteutskottet att även om det kan finnas skäl som talar för en ökad beskattning av den finansiella sektorn har just denna skatteform så klara nackdelar att det rimligen bör finnas bättre och enklare sätt att få in skatteintäkter från sektorn. När det gäller frågor med anknytning till boendebeskattningen, som tas upp i motionerna från och , erinrar skatteutskottet om att skatteuttaget sänkts inte bara för egnahem utan även för bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Vidare stöder skatteutskottet regeringens planer på att sänka fastighetsav- giften för hyreshusenheter och att förlänga tiden för skattefrihet för Detsamma gäller den planerade höjningen av schablon- avdraget vid andrahandsuthyrning av bostäder. mokraternas förslag om slopad fastighetsavgift för hyreshus och skattefri- het för uthyrning av privatbostäder. skatteuttag för studentbostäder och förslag om reservering av obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus har skatteutskottet avstyrkt i betänkande 2011/12:SkU14 s. 33 f. Det som anförs i den nu aktuella motio- nen från ger enligt skatteutskottet inte skäl till något I motion förordas att en särskild skatt på förmögenhet, arv och gåva återinförs. har avstyrkt liknande yrkanden vid ett flertal tillfällen . att återinföra förmögenhetsskatten bl.a. av det skälet att en sådan skatt är mycket skadlig för investeringsklimatet i . heller inte vara aktuellt att överväga någon form av beskattning på arv Motionsförslagen om att införa en nybilsbonus i flera steg och en regi- streringsavgift för bilar med utsläpp av koldioxid över en viss nivå respek- tive att premiera inköp av energisnåla och fossilbränslefria bilar samt förslagen om kilometerskatt för tunga fordon har tidigare prövats och avvi- sats av i olika sammanhang. anser inte att riksda- gen har anledning att ompröva ställningstagandet. ser heller ingen anledning för att ompröva beslutet att till 2015 stegvis sänka återbetalningen av koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner och beslutet att i två steg höja energiskatten på die- anser att motionsförslaget om att öka stödet till produktionen av förnybar el genom en möjlighet att dra av egen elproduk- tion från den som köps från nätet, s.k. nettodebitering, är intressant genom att det skulle underlätta för enskilda att leverera sin egenproducerade för- nybara el till nätet. anser att förutsättningarna för ett sådant system bör prövas. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:39) som ska se över bl.a. frågan om nettodebitering i samband med produktion av förnybar el. Något initiativ från sida i denna fråga behövs därför inte anser att den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster gynnar sysselsättningen, förenklar tillämpningen och mins- kar företagens administrativa kostnader genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. anledning att återställa skattesatsen till på dessa tjänster. När det gäller motionsförslaget om sänkt moms på ytterligare tjänster har utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster analyserat om sänkt mervärdesskatt inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Utredningen föreslår i sitt slutbetänkande SOU 2011:70 Sänkt moms på vissa tjänster? att momsen på mindre reparationstjänster inte bör sänkas eftersom inga positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen, den samhällsekonomiska effektiviteten eller den administrativa bördan kan förväntas. ställer sig i sitt yttrande 2011/12:AU6y bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avvisar oppositionspartiernas alternativa förslag. I fyra avvikande meningar tillstyrker Socialdemokraterna, sina alternativa riktlinjer. anser att resultatet av den förda politiken måste studeras för att man ska kunna bedöma politikens framtida inriktning. Av regeringens redovisning framgår att den samlade effekten av de åtgärder regeringen initierat för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ökar den varaktiga sysselsättningsgraden () och minskar jämviktsarbetslösheten till 2020. Detta motsvarar ca 215 000 fler personer i varaktig sysselsättning och ca 437 miljoner fler arbetade timmar tack vare de genomförda reformerna. Störst effekt på såväl arbetskraftens storlek som sysselsättningen beräknas jobbskatteavdragen ha haft. Även om denna typ av beräkningar är behäftade med viss osäkerhet bör man enligt arbetsmarknadsutskottet kunna utgå från att reformerna haft en positiv effekt på hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Alla fyra oppositionspartier vill fördubbla arbetsgivaravgiften för att anställa ungdomar. Flera av dem vill därutöver bl.a. minska ROT- och RUT- avdragen, höja restaurangmomsen och på olika sätt reducera jobbskatteavdraget. ställer sig inte bakom en sådan prioritering, eftersom den riskerar att leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. anser att det är angeläget att diskutera ungdomsarbetslösheten och särskilt situationen för unga som riskerar ett långvarigt utanförskap. välkomnar därför att regeringen prioriterar åtgärder för de svagaste ungdomsgrupperna, som bl.a. reformer av utbildningssystemet. Regeringen har också lagt om arbetsmarknadspolitiken för unga och introducerat den s.k. jobbgarantin. konstaterar att Socialdemokraternas förslag om ett utbildningskontrakt i allt väsentligt redan är infört eller aviserat och anser därför att det inte är nödvändigt att införa ett utbildningskontrakt i enlighet med vad som anförs i den socialdemokratiska motionen. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Utskottet konstaterar att den diskussion om ett sysselsättningspolitiskt mål som förs i den socialdemokratiska motionen framstår som mycket tre- vande och vill varna för förändringar som riskerar att göra det finanspoli- tiska ramverket mindre tydligt och som dessutom riskerar att ge sysselsättningspolitiken fel fokus, så som den tidigare socialdemokratiska regeringens kvantitativa mål gjorde. Ett problem med denna typ av mål är att det inte förmedlar vad sysselsättningspolitiken avser att åstadkomma. Inte heller tydliggör de kvantitativa målen att det avgörande för ökad väl- färd är att den varaktiga sysselsättningen ökar. 2.7 ställningstagande till riktlinjerna 2.7.1 De offentliga finanserna Svensk ekonomi bromsade in kraftigt som en följd av att den europeiska skuldkrisen fördjupades. Detta får negativa effekter på de offentliga finanserna. Utskottet konstaterar att konjunkturavmattningen bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande inte förbättras så snabbt som beräknades i budgetpropositionen . Det finansiella sparandet har reviderats ned med mellan av BNP för perioden 20122015. Ett överskott i de offentliga finanserna uppnås 2013, vilket stiger till av BNP 2016 när tillväxten åter tar fart. Genom att värna starka offentliga finanser, förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och förbättra förutsättningarna för företagande och ökad rörlighet på bostadsmarknaden har skaffat sig bättre förutsättningar att hantera finans- och skuldkrisen, anser utskottet. Det goda utgångsläget med överskott i de offentliga finanserna när krisen bröt ut gjorde det möjligt att motverka konjunkturnedgången med en helt annan effektivitet än andra länder. I stället för att pressas in i en svår finanspolitisk konsolidering kunde möta krisen med kraftfulla åtgärder. Förutom att de automatiska stabilisatorerna kunde verka fullt ut, fanns det också utrymme för att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med diskretionär finanspolitik utan att äventyra de offentliga finanserna. Även vidtog stabiliserande åtgärder. anser att svensk ekonomi klarat krisen väl och att finanspolitiken framstår som framgångsrik och väl avvägd med hänsyn till de störningar som påverkat svensk ekonomi. I ett internationellt perspektiv noterar rådet dessutom att framstår som ett undantag genom att under krisåren både ha haft ett överskott i finansiellt sparande och en bruttoskuld som inte har vuxit. Utskottet noterar också att enligt utmärker sig genom att vara ett bland få länder i som har långsiktigt hållbara offentliga finanser. Även om utvecklingen i ett internationellt perspektiv är mycket stark vill utskottet betona att offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden. Försämringar i det internationella ekonomiska klimatet 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN kan dessutom slå igenom både snabbt och hårt. Till exempel reviderades prognosen för det finansiella sparandet ned med mellan den ekonomiska vårpropositionen 2011 och budgetpropositionen som en följd av ökad finansiell oro och en svagare internationell utveckling . I budgetpropositionen bedömde regeringen att riskerna för en betydligt mer negativ ekonomisk utveckling i än den som prognostiserades var betydande. Regeringen menade att risken för en kombinerad global finans- och skuldkris gjorde det extra angeläget att då upprätthålla relativt stora säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna.