bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Låginblandning av upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i bensin eller dieselolja ska vara befriad från koldioxidskatt. Befrielsen från energiskatt för biodrivmedel som låginblandas i bensin bör minskas till av den energiskatt som gäller för bensin medan befrielsen från energiskatt för biodrivmedel som låginblandas i dieselolja bör minskas till av den energiskatt som gäller för dieselolja. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE över 5 volymprocent biodrivmedel i bensin eller dieselolja ska koldioxid- skatt och energiskatt tas ut med de belopp som gäller för likvärdigt fossilt Introduktionen av framtidens, andra generationens, biodrivmedel bör gyn- I linje med fattade dispensbeslut kommer hydrerade vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, s.k. HVO, att ges fortsatt befrielse från kol- dioxidskatt och energiskatt upp t.o.m. 15 volymprocent HVO i dieselolja. E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt drivmedel utan fossilt innehåll ges fortsatt full befrielse från koldioxidskatt och energiskatt. lagstiftning ska träda i kraft . Ambitionen är att införa ett kvotpliktssystem för biodrivmedel under 2014 för att säkerställa låginblandade volymer av biodrivmedel på markna- Inblandning bör ske av 10 volymprocent etanol i låginblandad bensin och 7 volymprocent fettsyrametylestrar i dieselolja. Regeringen kommer att överväga om och i vilken omfattning kvotplikts- systemet ska inkludera höginblandade biodrivmedel och biodrivmedel utan Om höginblandade biodrivmedel och biodrivmedel utan fossilt innehåll inte omfattas av kvotplikt bör dessa ges fortsatt goda förut- sättningar och därmed bidra till den långsiktiga prioriteringen av en fossil- oberoende fordonsflotta och visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser. Enligt är det inte möjligt att kombinera en kvot- plikt för biodrivmedel med en beskattning som är utformad så att den En framtida beskattning av biodrivmedel bör därför utfor- mas så att den följer beskattningssystemets natur och logik och därigenom är förenlig med unionsrätten då den inte anses utgöra statsstöd. beskattning innebär att det s.k. tullvillkoret slopas. träda i kraft . Den nuvarande koldioxidbeskattningen av kraftvärmeproduktion i anlägg- ningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter riskerar att inne- Koldioxidskatten för bränslen som för- brukas för framställning av värme i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet bör därför slopas. Detsamma gäller för koldioxidskatten för bränslen som i kraftvärme- eller fjärrvärmeanläggningar förbrukas för framställning av värme som levereras till industriverksamhet inom handels- En lagstiftning ska träda i kraft . Fordonsskatten bör höjas fr.o.m. för fordon både i det koldioxidbaserade systemet och i det viktbaserade systemet. i det koldioxidbaserade systemet sker genom att utsläppsnivån för när kol- dioxidbeloppet tas ut sänks från koldioxid per kilometer. Bränslefaktorn för dieselbilar sänks från 2,4 till 2,33. systemet höjs fordonsskatten med . tion införs 2013 som tydligare premierar fordon som har låga koldioxidut- släpp i förhållande till fordonets vikt. Kraven skärps för att få befrielse SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 Regeringens reformambitioner för mandatperioden, som presenterades i budgetpropositionen , genomförs när det finns reformutrymme, det ekonomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och att starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Regeringen avser även att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Socialdemokraterna anför i motion 2011/12:Fi18 av m.fl. att viljan att arbeta är en förutsättning för välstånd och att en hög arbetslöshet direkt slår mot de offentliga finanserna och möjligheterna att finansiera skola, vård och äldreomsorg. Enligt motionärerna är globaliseringen något positivt som kan innebära mycket stora möjligheter för . I kombination med den gröna omställningen är den en särskilt intressant möjlighet. Svenska företag ska konkurrera med kunskap. I den stenhårda internationella konkurrensen kan inte hävda sig med låga löner, lägre kompetens och gårdagens teknik. Vi måste ständigt förbättra oss, stärka våra kunskaper och ligga längst fram i utvecklingen av nya affärsidéer, produkter och tjänster. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Företagande måste bli en mer naturlig väg in på arbetsmarknaden efter arbetslöshet. I dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna vill motionärerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Motionärerna vill införa en tidsbegränsad skattekreditering för att stödja arbetsinträde för personer med försörjningsstöd. Eftersom försörjningsstödet minskar krona för krona när bidragstagaren får en arbetsinkomst blir följden ofta att den som börjar arbeta inte ser någon förbättring i sin ekonomi. En tidsbegränsad skattekreditering skulle ge en stimulans till ökade arbetsinsatser. För att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt anser motionärerna att det krävs en bred palett av åtgärder. Viktigast är att på lång sikt få upp bostadsproduktionen på en betydligt högre nivå än . På kort sikt är det dock svårt att bygga bort hela bostadsbristen. Därför behöver det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas bättre. Den brist på privat riskkapital i tidiga utvecklingsfaser som redan nu är påtaglig inom vissa segment av den svenska ekonomin kommer sannolikt att bli än mer uttalad . Det finns således goda argument för att intensifiera och effektivisera de statliga insatserna på riskkapitalområdet. En möjlig lösning för att stärka de ekono- BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE miska incitamenten för investeringar i externt tillväxtkapital i onoterade bolag är att koppla en skattereduktion till den typen av investeringar. Andra åtgärder som förordas är att en statlig riskkapitalfond inrättas. Resurser till statlig forskning bör långsiktigt öka och en utvidgad avdrags- rätt införas för investeringar i forskning och utveckling (FoU). utgifter för forskning och utveckling bara dras av vid inkomsttaxeringen. Även företag som är under uppbyggnad ska, enligt motionärerna, kunna få avdrag för FoU-utgifter genom att kvitta dessa mot arbetsgivaravgiften. Dessutom bör möjligheterna till ytterligare skatteincitament för FoU-inve- steringar ses över. Ett exempel från som bör studeras närmare är att företagen, utöver normala kostnadsavdrag, får utökade avdrag för FoU-inve- Utvecklingen av miljöbilar, slutligen, bör drivas på genom ett system med stegvis miljöbilsbonus för bilar med låga utsläpp och genom att en registreringsavgift införs för bilar med utsläpp av koldioxid över en viss Motionärerna anser att systemet ska samordnas med den nya miljö- bilsdefinition som ska börja gälla 2013. I motion 2011/12:Fi16 av m.fl. anförs att den ekonomiska utvecklingen måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön En grön ekonomi håller sig inom ramarna för ett globalt resursut- tag och ett långsiktigt förvaltande av ekosystemen. och bra förutsättningar för företagande ger fler arbeten. en politik som tar ansvar för framtiden utvecklas moderna industrier och nya jobb växer fram. Ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kom- bination med stimulanser som sänkt skatt på arbete gynnar både klimatet, jobben och ekonomin. Det är i småföretagen de nya jobben växer fram, och det finns många framtida och redan existerande småföretag som har all chans att lyckas och utvecklas. Motionärerna anför att det måste skapas förutsättningar för människor att arbeta och bidra till samhällets utveckling i stället för att placeras i För att undanröja hinder för sysselsättning bör personer med försörjningsstöd få behålla en del av stödet även när de får arbete. För att underlätta energieffektiviseringen föreslås ett utvidgat ROT- Användningen av energi i bostäder och lokaler motsvarar drygt 40 procent av totala energianvändning. Särskilt angeläget är det att renovera och effektivisera de stora bostadsområden som byggdes , de s.k. miljonprogrammen. energianpassas och utvidgas till att omfatta ägare av flerbostadshus. delar uppfattning om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner. En sådan skatt skulle få en stabiliserande effekt och bromsa skadliga spekulationer som kan drabba de finansiella systemen negativt. Skatten skulle också minska utrymmet för Vidare anförs att ett dynamiskt näringsliv kräver goda förutsättningar för att små och medelstora företag ska utveck- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 las och växa. Ryggraden i ekonomi är småföretagen. Regelverken för att starta och driva företag måste vara enkla och begripliga. I motionen föreslås även ett antal åtgärder som inte direkt berör skatteutskottets beredningsområde, bl.a. sänkt arbetsgivaravgift och sänkta anställningskostnader. Regeringens förslag om att slopa koldioxidskatten för kraftvärmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter bör avvisas eftersom det är oklokt att avskaffa alla nationella styrmedel för anläggningar inom handelssystemet så länge EU:s utsläppshandelssystem inte fungerar och ger resultat. En miljömässigt och geografiskt differentierad lastbilsskatt bör införas för att skapa rättvisa villkor för olika trafikslag och svenska åkare. Inköp av energisnåla och fossilbränslefria bilar ska premieras medan bilar med höga utsläpp beskattas hårdare. Stödet till produktion av förnybar el bör öka och en möjlighet att dra av egen elproduktion från den som köps från nätet, s.k. nettodebitering, bör införas. Den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster, slutligen, bör breddas till att omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Förslaget är klimatvänligt och stärker tjänstesektorn. anför i motion 2011/12:Fi15 av m.fl. att partiet eftersträvar ett samhälle där alla medborgare garanteras en hög grundläggande nivå av ekonomisk och social trygghet. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap skapas ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. Motionärerna ställer sig avvaktande till införandet av ett femte jobbskatteavdrag eftersom det är tveksamt om en sådan åtgärd leder till ökad sysselsättning. Under förutsättning att finansieringen av ett ytterligare jobbskatteavdrag sker genom en besparing på invandringen och på så vis inte konkurrerar om reformutrymmet med mer verkningsfulla sysselsättningsåtgärder kan frågan diskuteras. Motionärernas ambition är att lön och pension ska beskattas lika. Nuvarande skillnader i skatteuttagen är orimlig. För att stärka kulturarvets ställning vill motionärerna införa ett särskilt ROT-avdrag för restaurering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. De förslag om företagande som finns i motionen avser i huvudsak åtgärder utanför skatteutskottets beredningsområde. Bland förslagen märks sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagen och ökade anslag för att stärka forskning och riskkapitaltillgång. I fråga om boendebeskattningen vill vända det mest akuta och kritiska läget på bostadsmarknaden genom att göra det skattefritt att hyra ut sin privata bostad. Vidare anser motionärerna att fastighetsavgiften för flerbostadshus med hyresrätter ska slopas liksom fastighetsavgiften på hyreshus med studentbostäder. En slopad fastighetsavgift på flerbostadshus med hyresrätter skulle enligt motionärerna rätta till den obalans som råder mellan de olika upplåtelseformerna. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i landet vill motionärerna införa skattefria anser att återbetalningen av koldioxidskatten på die- sel i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner ska höjas och att den beslutade höjningen av skatten på dieselolja ska slopas. Elskatten bör sänkas med 10 öre per kWh till 2016 för att hushållen ska kunna ha rimliga boendekostna- Sänkningen av restaurang- och cateringmomsen bedöms vara en felprio- Det finns andra åtgärder som ger fler jobb. bör återställas till . Momsbefrielsen för ideella föreningar bör Slutligen anförs att bör få ökade resurser för att möta narkotika och vapensmuggling. anför i motion 2011/12:Fi17 av m.fl. att målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveck- En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. De inkomster det offentliga får genom skatterna är en avgörande faktor för sysselsättningen, på både kort och Genom skatterna finansieras en rad investeringar i allt från utbild- ning till forskning och infrastruktur, som är avgörande för att bygga Skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt i syfte att skapa ekonomisk jämställdhet. Sysselsättningen är ett av de tyngsta skä- len till att förespråkar en skattepolitik som prioriterar direkta investeringar framför skatteavdrag. Partiet vill se en översyn av hela skattesystemet och har föreslagit att det tillsätts en parlamentarisk utredning med ett sådant uppdrag. värnar om lika skatt vid lika inkomst och menar att man måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning, och motionärerna anser att jobbskatteavdraget stegvis bör avskaffas. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka par- ter på arbetsmarknaden. För att fler ska välja att organisera sig i facket bör en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation införas. arbetslöshetsavgiften som gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga bör avskaffas och en avdragsrätt för medlemsavgiften bör införas. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, bör Pengarna bör i stället användas till att anställa fler i barnomsor- Vidare anser motionärerna att ROT-avdraget som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare bör slopas och ersättas med ett upp- rustningsstöd för flerfamiljshus. Dock bör villaägare som genomför energi- effektiviseringsåtgärder även fortsättningsvis kunna få avdrag för sådana SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 Inom företagsbeskattningen eftersträvar motionärerna ett så långt möjligt enhetligt och likformigt skattesystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och konkurrenssnedvridningar. Motionärerna är kritiska till regeringens planer på att sänka bolagsskatten. En sådan åtgärd kommer inte att leda till fler anställningar utan bara till ökade vinster. Inte heller kommer skattekonkurrensen mellan EU:s medlemsländer att minska utan snarare förvärras. Motionärerna vill i stället stödja forskning och utveckling genom en generös skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Arbetet med att bekämpa skattefusk måste fortsätta och intensifieras. Möjligheten att skatteplanera med hjälp av ränteavdrag måste stoppas. Motionärerna tar även upp frågor kring boendebeskattningen. Förändringarna i boendebeskattningen sedan regeringsskiftet har bidragit att inkomstklyftorna ökat. har drivit frågan om att slopa fastighetsavgiften på hyresrätter och välkomnar därför regeringens planer på att sänka fastighetsavgiften för flerbostadshus med hyresrätter. I övrigt anser motionärerna att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Motionärerna är tveksamma till en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation och ytterligare höjning av schablonavdraget vid andrahandsuthyrning. Partiet har lagt fram förslag på direkta stöd till nybyggnation i en helt annan storleksordning. Vidare vill motionärerna utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . Detsamma gäller beskattning på arv eller dödsbo samt gåvor. I syfte att hämta in en del av övervinsterna i finanssektorn föreslås en höjning av bolagsskatten . Höjningen ska enligt föreslaget endast drabba de fyra storbankerna. vill införa en kilometerskatt för tunga fordon för att möta problemet att den tunga trafiken står för en betydande del av vägslitaget. Drivmedelsskatterna bör höjas som kompensatoriska åtgärder vidtas för låginkomsttagare och boende i glesbygd. Flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Utgångspunkten ska vara att skatten på flygfotogen motsvarar skattenivån för bilbensin; en skatt på inrikesflyg bör införas i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. Slutligen bör effektskatten höjas på kärnkraft för att hämta in övervinsterna i energibolagen. Medlen ska användas för investeringar i ett hållbart samhälle. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2007/08: 100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsätt- BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE ningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande Därigenom säkerställs att målen om en generell och rätt- vist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företa- gande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem all- männa krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prö- vas för att systemet inte ska vara onödigt krångligt. skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vil- ket leder till att fler människor väljer att förvärvsarbeta. incitamenten att söka jobb, vilket bidrar till att arbetslösheten blir lägre. Genom sänkta marginalskatter bidrar avdraget också till ett ökat arbetsut- bud bland dem som redan har ett arbete. Jobbskatteavdraget gör det även mer attraktivt att starta och bedriva aktiv näringsverksamhet. svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta eller bedriva aktiv näringsverksamhet är avgörande för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmark- En lägre skatt på arbetsinkomster ökar dessutom individernas själv- bestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på Mot bakgrund av jobbskatteavdragets centrala roll i den ekonomiska poli- tiken är det viktigt att reformen utvärderas och ställs mot andra alternativ. På så sätt upprätthålls ett grundläggande krav på effektivitet i använd- ningen av gemensamma resurser. Med anledning av att våren 2011 gett regeringen till känna att jobbskatteavdraget behöver utvärderas i grunden och prövas mot andra reformer som ger liknande effekt har Finans- departementet genomfört en utvärdering som redovisas i propositionen Slutsatsen är att jobbskatteavdraget har betydande positiva effekter på sysselsättningen genom att arbetskraftsdeltagandet ökar och jämviktsar- betslösheten blir lägre. Härigenom stärks tidigare bedömningar som gjorts SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 av effekten av jobbskatteavdraget och även av att ytterligare steg i reformen kommer att ge betydande positiva effekter. utvärdering av jobbskatteavdraget har belysts vid en offentlig utfrågning som genomförts gemensamt av finansutskottet och skatteutskottet. Utskottet stöder regeringens reformambitioner att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, detta för att minska utanförskapet och öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och att starta och driva företag. Utskottet stöder också regeringens ambition att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer, under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Det är viktigt att minska utanförskapet och öka graden av egenförsörjning i grupperna med lägst inkomster. Utskottet ser därför positivt på regeringens avsikt att förändra försörjningsstödet så att endast en del av arbetsinkomsten ska tillåtas påverka rätten till ekonomiskt bistånd. En sådan förändring kommer att minska marginaleffekterna och stärka drivkrafterna till arbete för personer som får försörjningsstöd. Det är inte motiverat att tillmötesgå motionskrav om att införa en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. I motionerna från , och läggs olika förslag om förändringar av skattereduktionen för hushållstjänster och s.k. ROT-arbeten fram. vill dessutom att skattereduktionen för hushållstjänsterna ska avskaffas. En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktionen för hushållstjänster har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen köpt själva eller köpt svart i större omfattning. Den reducerade skatten på hushållsarbete har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden för hushållsarbete att konkurrera med den svarta marknaden. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man, som utskottet, ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga arbeten, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utvidgningen till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt den effekten ytterligare. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motioner om att avskaffa skattereduktionen för hushållstjänster, senast i betänkandet 2011/12:SkU13. Utskottet har inte ändrat uppfattning utan anser att möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster ska finnas kvar. Utgångspunkten för skattereduktionen för ROT-arbeten var att reduktionen ska komma hushållen till del och enbart riktas till den som har det egentliga underhållsansvaret för sin bostad. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förändringar som innebär att skattereduktionen för ROT-arbeten utvidgas på ett sätt som innebär att den i praktiken kommer att utgöra ett rent företagsstöd. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Med anledning av den kritik som har framförts mot att varken den som innehar sin bostad med hyresrätt eller hyresvärden kan få skattereduktion för ROT-arbete har regeringen tillsatt en utredning, Översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Utredningen ska se över och analysera om reglerna för skattereduktion för ROT-arbete bör utvidgas till att under vissa förutsättningar och i viss utsträckning gälla hyresrätter. Uppdraget ska redovisas senast den 15 okto- När det gäller frågan om att införa ett avdrag för medlemskap i fackför-