· GZ01JuU21 · 2012-05-02 09:57:59 — Jag vill allra först yrka bifall till reservationerna 5 och 7.Regeringen redovisar skrivelsen Ansvar och engagemang - en nationell strategi mot terrorism. Terrorhoten mot har ökat, och hotbilden har förändrats. Att det finns behov av en nationell strategi mot terrorism är uppenbart. Vi ställer oss bakom skrivelsen i de delarna, men vi socialdemokrater tycker att det saknas konkreta, skarpa förslag på åtgärder som krävs för att bekämpa terrorismen effektivare.Skrivelsen pekar på att flera utförda eller avbrutna attentat har planerats och utförts av personer som agerat på egen hand. Det gör hotbilden mer komplex och svårbedömd. Förberedelser till terrorbrott kan vara svåra att upptäcka, och det utvecklas nya mönster.För att nå framgång med en strategi mot terrorism krävs en grundlig samhällsanalys ur ett brett perspektiv. En av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa terrorismen är att fokusera på orsakerna till att människor väljer en extremistisk bana där våld används för att nå politiska mål.Säkerhetspolisen pekade i en rapport ut den ökade polariseringen i samhället som ett hot när det gäller extremism. Här är regeringens analys bristfällig. Det saknas målsättningar och åtgärder för att bryta en sådan polarisering. En strategi mot terrorism borde också kompletteras med en handlingsplan där en rad åtgärder preciseras. I stora delar är skrivelsen mest en beskrivning av det skydd som finns i dag.Som en viktig del i det förebyggande arbetet mot terrorism ingår att minska enskildas och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Vår grundsyn är att väldigt få människor under normala omständigheter väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från det på olika sätt.Under flera år har utvecklingen i vårt samhälle för stora grupper gått åt fel håll. Vi kan se ökade klyftor i samhället, där ojämlikheten har ökat. Totalt lever 220 000 barn i enligt Rädda Barnens definition i fattiga familjer. Arbetslösheten i utsatta områden är mycket hög, inte minst bland unga. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar ökar. En ökad segregation har skett, inte minst i boendet. Nedmonteringen av de sociala skyddsnäten slår absolut hårdast mot dem som har en låg utbildningsnivå och är arbetslösa.Den här utvecklingen leder fram till en ökande rekryteringsbas för all sorts kriminalitet - självklart även för den våldsbejakande extremismen. För att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste det förebyggande arbetet i form av att skapa ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position.Regeringen måste agera kraftfullt mot de ökade klyftorna i samhället och mot massarbetslösheten. Människor måste komma ut i arbete och egen försörjning. Vi efterlyser konkreta åtgärder från regeringen för att minska klyftorna i samhället, som är en grogrund för extremism.Det finns tydliga kopplingar mellan terrorism och den grova organiserade brottsligheten, eftersom terrorism ofta finansieras genom andra brott. Vi från Socialdemokraterna vill slå ihop , och till en nationell spetsorganisation. Det innebär att kopplingen mellan kampen mot terrorism och kampen mot organiserad brottslighet skärps.Dessutom vill vi öka de centrala resurserna till . Vi behöver också en lagstiftning som ger polisen möjlighet att arbeta med infiltration under rättssäkra former.I skrivelsen pekar regeringen på att man kan komma att överväga åtgärder för att undanröja hinder för en effektiv och modern myndighetssamverkan. Det som avses är att byta information mellan de tre myndigheter som finns representerade i Nationellt , som har framfört att de har behov av en sådan förbättring.För att öka insynen i och förstärka rättssäkerheten menar vi socialdemokrater att det bör övervägas om en ökad parlamentarisk insyn i behövs. Det skulle exempelvis kunna handla om ett insynsråd. Vi ser även att det behövs någon fristående tillsyn över polisen.Inom det förebyggande arbetet finns det också ett antal konkreta förslag som regeringen borde genomföra. Vi säger bland annat att regeringen borde tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. En nationell samordnare skulle bland annat få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet regionalt och nationellt.Herr talman! Våra förslag utgår från en samhällsanalys och skapar en betydligt mer heltäckande väv av åtgärder för att minska den våldsbejakande extremismen och bekämpa terrorismen än de åtgärder som regeringen har tagit fram i sin skrivelse. (Applåder) I detta anförande instämde Arhe Hamednaca, och (alla S). Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5, även om vi självfallet står bakom alla våra reservationer.I den skrivelse som vi debatterar, Ansvar och engagemang - en nationell strategi mot terrorism, skriver regeringen: "En utgångspunkt är att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter, ska respekteras nationellt och internationellt. "Det är vackra ord, men tyvärr är det långt ifrån hur verkligheten ser ut när det gäller det så kallade kriget mot terrorismen, både i och internationellt. har en USA-ledd kamp mot den internationella terrorismen fått enorma konsekvenser för politiska beslut och lagstiftning i nationalstater världen över och självfallet även för individer.Nu, , är det enkelt att konstatera att världen är förändrad. Repressiv lagstiftning har drivits igenom i och i EU. Integritetskränkande förslag har antagits i en rasande fart på nationell nivå men även internationellt. Det går att konstatera att vi befinner oss i ett paradigmskifte, där flera av våra hitintills gällande rättssäkerhetsprinciper om den personliga integriteten frångås i terrorbekämpningens namn. Vi i de gröna ser med oro på den pågående utvecklingen, där en stor mängd integritetskränkande lagar har antagits och fortsätter att antas - utan en större diskussion om vilka konsekvenser detta får för rättssäkerheten och den personliga integriteten.Vi vill gärna tillsammans med regeringen avvärja hot mot som är baserade på realistiska bedömningar. Vi är däremot inte beredda att offra den personliga integriteten på terrorbekämpningens altare. Ett övervakningssamhälle riskerar att avskaffa de fri- och rättigheter som det egentligen är tänkt att försvara. Vi kan inte acceptera att medborgares rättssäkerhet äventyras på ett sådant sätt och kommer därför att fortsätta vår kamp mot integritetskränkande förslag och för effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier. En utvärdering av all lagstiftning som syftar till att bekämpa terrorism bör därför ske med utgångspunkt i integritet, proportionalitet och kostnadseffektivitet.I alla samhällen kommer det alltid att finnas radikala individer. I stället för att se radikalisering som ett nytt fenomen ska det snarare ses som en ofrånkomlig samhällsföreteelse.En viktig del för att förebygga terrorism är att stärka demokratin och möjliggöra en konstruktiv kanalisering av ungas engagemang för och frustration över samhället. En viktig ansats för att förebygga terrorism är alltså, precis som regeringen tar upp i skrivelsen, målsättningen att "bidra till en väl fungerande demokrati och ett öppet och tolerant samhälle där det finns förutsättningar för diskussion och debatt. "Även i Säkerhetspolisens rapport om våldsbejakande islamistisk extremism tas tillgång till alternativ information och en ökad öppenhet upp som något av stor vikt. I den rapporten konstateras: "Det mest effektiva sättet att motverka misstro och missförstånd är således kanske inte statliga informationskampanjer, utan en ökad öppenhet. Det låter alla dra sina egna slutsatser och kan bidra till att positiva idéer sprids mellan människor. "När det gäller orsaker och grogrunder för terrorism är regeringens analys dock bristfällig. Regeringen bör komplettera sin strategi med en mer heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism.En viktig del i det förebyggande arbetet är att minska enskildas och gruppers vilja att begå eller stödja terrorbrott. Få människor väljer under normala omständigheter att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från samhället. För att råda bot på segregation och upplevt utanförskap krävs åtgärder för att minska klyftor i samhället, minska arbetslösheten, minska trångboddheten och stärka demokratin. Skolan blir här självfallet en arena av stor vikt, dels för att det är där som många unga känner sig misslyckade och förlorar framtidstron, dels för att det är en viktig aktör för att motverka att unga tar till sig förenklade sanningar. Att allt färre unga går ut gymnasiet med fullständiga betyg är inte minst i detta sammanhang oroväckande. Internet har ökat i betydelse för våldsbejakande grupper och nätverk, delvis som medel för egen kommunikation men kanske allra mest som plattform för att föra ut budskap och propaganda. I då det är väldigt enkelt att på nätet sålla information och komma i kontakt endast med meningsfränder som bekräftar ens egen verklighetsbild är det viktigt att rusta unga med till exempel bättre undervisning i källkritik.De senaste tio åren har islamofobin ökat, och åsikter om att muslimerna är vårt största utländska hot sedan har letat sig in i politikens finrum. Säkerhetspolisen och redovisade 2009, på uppdrag av regeringen, rapporten politisk extremism - Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. redovisade Säkerhetspolisen, också på uppdrag av regeringen, rapporten extremism i . Ingen genomgång har dock gjorts om den antimuslimska våldsbejakande miljön. Det enda som kommer i närheten är Europols kartläggning av extremism i norra har i sin årliga statistik över utvecklingen av hatbrotten i för redovisat att ungefär 270 anmälda brott var baserade på islamofobi, vilket är en ökning jämfört med och följer en uppåtgående trend sedan mätningarna startade. Det är inte klart i vilken grad islamofobin har funnits med som skäl för personer att begå terrorhandlingar, men kan vi till exempel följa rättegången mot en norsk terrorist med antimuslimska åsikter. Säkerhetspolisen bör därför utreda i vilken omfattning den antimuslimska våldsbejakande miljön leder till utövandet av systemhotande brottslighet även i . Skrivelsen består av tre delar, och det jag anför här gäller främst delen om att förebygga terrorism.Vi vill se en skrivelse där det tydligt framgår om regeringens handlingsplan mot terrorism verkligen är genomtänkt och effektiv. Vi valde därför att följdmotionera med yrkandet att handlingsplanen ska innehålla en klar koppling mellan översiktliga analyser av olika former av terrorism och riskgrupper, åtgärder specifikt anpassade efter dessa riskgrupper och slutligen vetenskapligt underlag som ger stöd för att åtgärderna verkligen fungerar.Detta måste anses grundläggande. Annars kan man utifrån handlingsplanen inte veta vad man ska förebygga och med vilka medel.I hotbildsbeskrivningen om terrorism i sägs inte speciellt mycket i skrivelsen. Det sägs att varken högerextremister, vänsterextremister eller islamister utgör något hot mot det demokratiska styrelseskicket. Detta låter naturligtvis betryggande, men vad säger detta om hotet att utsättas för terrorattentat för vanliga medborgare, företag, mediepersonligheter eller liknande?Självmordsbombaren i riktade sitt inspelade avskedstal till hela svenska folket och sade att våra barn, bröder och systrar skulle dö och försökte sedermera spränga några hundratals stockholmare i julruschen. Man kan undra hur regeringen får detta till att hot och allvarliga brott endast riktas mot enskilda personer.Hur som helst. Vilken typ av miljöer det är fråga om och omfattningen av den brottsliga verksamheten redovisas inte. Inte heller redovisas och värderas vilka riskgrupper som riskerar att rekryteras till terrorism.Regeringen vill inte redovisa en korrekt hotbildsbeskrivning. Det är viktigare att skydda en grupp människor från att bli utpekade än att ta itu med problemen och skydda den stora befolkningen som består av vanliga hederliga människor. I skrivelsen står det nämligen: Dessutom bör alla berörda undvika att brännmärka någon särskild grupp människor och i stället utveckla en dialog för att främja ömsesidig medvetenhet och förståelse.Beröringsångesten med verkligheten är genomgående för regeringens politik vare sig det gäller terrorism eller brottslighet i allmänhet. Det handlar givetvis inte om att brännmärka. Det handlar om att identifiera problemet. Görs inte det går det knappast att förbättra situationen.Vill man vara seriös med en handlingsplan mot terrorism, vilken inkluderar handlingsplan mot det som kallas våldsbejakande extremism, kanske det vore åtminstone lite relevant med kunskap om vilka åsiktsströmningar som florerar inom vissa grupper. Det är åsikter som på ett mycket tydligt sätt visar på idéer som kan resultera i just terrorism. Det finns många opinionsundersökningar gjorda till exempel bland muslimska grupper, många av dem i . Jag tänker referera till några av dem för att ge lite perspektiv.År 2011 visade en undersökning från att inte ville ta avstånd från . Endast en liten minoritet tog enligt samma undersökning avstånd från terroristorganisationer som Hamas och Hizbullah. I en undersökning från som genomfördes vid 30 universitet där man frågade muslimska studenter var det som ansåg att det var berättigat att döda i religionens namn, och ville ha sharialagar.År 2010 gjordes en annan undersökning, i , som visade att var fjärde ung sympatiserar med eller direkt stöder islamism. gjordes en undersökning bland muslimska studenter i . Det visade sig att en tredjedel ansåg att det var berättigat att döda i islams namn.I en undersökning , också den från , visade det sig att av de muslimer man undersökte ville straffa dem som publicerade Muhammedteckningarna, och ville åtala dem som förolämpar islam.Detta är bara några exempel på flera opinionsundersökningar runt om i världen som visar på dessa tendenser. Man kan undra: Är sådana åsiktsströmningar inte relevanta i en handlingsplan mot terrorism och extremism för att konkretisera vad det är man talar om? Jag menar att de är det.Trots att jag med flera har påtalat det tidigare är det först som fler vågat erkänna den muslimska antisemitismen med som praktexempel. Till och med judiska församlingen har sent omsider vågat erkänna det den tidigare inte vågade erkänna. Det är bara ett exempel på extremism som länge förbisetts av styrande politiker och svenska medier. Man kan undra: Är sådant inte relevant att veta om man har en handlingsplan mot terrorism och extremism? Jag menar att det är det, och regeringens rädsla att våga peka ut problemet förvärrar det bara.I utskottsbetänkandets motivering till avslag på mitt motionsyrkande instämmer man i att förebyggande arbete ska ske med stöd av vetenskapligt underlag. Man hänvisar vidare till diverse åtgärder, bland annat till utökat antal platser inom komvux. Det är ett ungefär lika roande som förslag när det gäller organiserad brottslighet. Jag kunde förvänta mig sådana stollerier från . Men i ärlighetens namn blev jag något förvånad att ett sådant förslag nu även kommer från regeringspartierna.Komvuxförslaget vittnar om en klassisk villfarelse när det gäller att förklara varför vissa hänger sig åt terrorism. Vi hörde det förut från Socialdemokraterna, och vi ganska övertygad om att vi kan höra det också från . Det handlar givetvis om deras favoritargument: fattigdom. Tanken är väl att med komvux får terroristerna bättre möjlighet att skaffa sig ett jobb, och då skulle de inte hålla på med terrorism. Det skulle jag tro är det bakomliggande argumentet.Som jämförelse kan jag nämna att självmordsbombaren i hade universitetsexamen. Hjärnan bakom attackerna hade två examina i arkitektonisk ingenjörskonst respektive stadsplanering. Hjärnan bakom bomberna i var neurolog, och terroristerna kom från välmående medelklasshem.Jag kan passa på att slå hål på myten när vi väl är inne på den. Är det så att terrorister drivs av fattigdom? Är det vad som gör att de känner ett behov av terrorism?Den mest uppenbara iakttagelsen är att titta på alla länder i världen som är fattiga, och de är ganska många. Trots att större delen av länder, många i och inte minst i , är mer eller mindre fattiga har terrorism aldrig blivit ett bestående fenomen där. Endast i muslimska miljöer har detta etablerats på riktigt.I presenterades en undersökning bland palestinaaraberna där de tillfrågades om det finns "några omständigheter där du kan motivera terrorism för att uppnå politiska mål". Det mer välbeställda segmentet bland dessa var mer positiva till detta än de mindre välbeställda.De i det högre segmentet var också mer benägna att stödja väpnade attacker mot israeliska mål. Samma dynamik finns när man tar med utbildning.En annan studie undersökte Hizbullahanhängare som dött i strid och jämförde dem med den övriga libanesiska befolkningen. Hizbullahmedlemmarna hade något mindre sannolikhet att vara fattiga och mycket högre sannolikhet att ha avslutat gymnasiestudier. En annan studie fann att självmordsbombare generellt sett var rikare. Det var som var under fattigdomsgränsen jämfört av normalbefolkningen. De var dessutom mer välutbildade än den övriga befolkningen. Det var som hade motsvarande gymnasiestudier avklarade medan siffran för befolkningen i allmänhet var 50 procent.Harvardprofessorn presenterade en studie av 1 776 terroristattacker och hittade inga kopplingar mellan attackerna och fattigdom.Han har sagt: hörde vi människor hänvisa till den starka kopplingen mellan terrorism och fattigdom. Men faktum är att när man tittar på data är den inte där. Det sade han i 2004.Förhållandet visar sig snarare vara det omvända. Två forskare, vid och vid , undersökte förhållandet mellan humankapital och terrorism och fann att äldre personer med högre utbildning anförtros uppdrag som har högre profil, dödar mer människor och löper mindre risk att misslyckas. Med andra ord: ju mer välutbildad, desto bättre terrorist.En annan som har undersökt förhållandet mellan terrorism och fattigdom är , före detta CIA-agent, som tittade på 162 terrorister och kom fram till följande slutsatser: Två tredjedelar av de undersökta gick på universitet i en del av världen där normalt gör det. De flesta kom från medelklass eller övre medelklass.Till och med vågade erkänna och skrev om Aje forskning, som kom fram till samma slutsats. Han skriver: Det typiska är att de mest radikala socialt sett inte är särskilt marginaliserade.Utskottsmajoriteten påstår att det är viktigt med vetenskapligt stöd som man köper in myten om att terrorism motiveras av fattigdom, trots att forskning visar på det motsatta. Det är ganska talande för skrivelsen, och det är centralt i min kritik av den.I skrivelsen säger vidare regeringen att den stora utmaningen i att motverka terrorism är att möta fenomen som står i strid med grundläggande demokratiska värden och principen om allas lika värde. Det är fina ord, men något underlag som visar att detta förebygger terrorism redovisas inte.Vidare hänvisar regeringen till att man har tagit fram en rapport tillsammans med Kommuner och Landsting om hur man lokalt motverkat våldsbejakande extremism. Jag undrar om regeringen ens själv har läst den skriften.Först och främst utgör den endast en samling anekdoter om hur man arbetat mot extremism utan att påvisa vad som verkligen är effektivt. Jag ska citera från skriften:"Urvalet av lokala exempel är på inget sätt vetenskapligt och gör inget anspråk på att vara 'best practice' inom området. "Med andra ord är detta ingen skrift som kan användas som någon mall för hur man bäst arbetar mot terrorism.Vidare hänvisar man till polisens förebyggande arbete. Mycket av polisens arbete är säkert bra. Men vad av det som redovisas i skrivelsen är så bra? Det står:"Polisen genomför särskilda ansträngningar för att motverka brott med motiv att kränka en person på grund av hudfärg, nationellt ursprung, sexuell läggning".Någon koppling till exakt hur denna ansträngning skulle bidra till att förebygga terrorism redovisas inte.Man hänvisar till att man gett i uppdrag att fördela medel till civila organisationer som arbetar med att förhindra rekrytering till terrorism, extremism och dylikt. Det låter jättebra. Men vet regeringen hur fördelar sina medel?Ungdomsstyrelsen fördelar bland annat medel till Unga Muslimer, som 2005 bjöd in en brittisk islamist, ul Haq, en man som hyllar talibanernas förmåga att upprätthålla sharia och som vill uppmuntra till jihad och förföljelse av judar.År 2009 bjöd Unga Muslimer in den ökände muslimska föreläsaren , som tidigare kritiserats hårt för uttalanden om behovet av sharialagar, påståendet att aids är ett västerländskt påhitt, att jämställdhet är en vanföreställning och att hustrumisshandel är rimligt.År 2010 anordnades Sikta högt, största muslimska ungdomsträff, av Unga Muslimer. Då hade man bjudit in imamen , välkänd för sina hätska uttalanden om smutsiga judar och sitt försvar av dödsstraff för homosexualitet.År 2012 bjöd man in , grundare av i , som av beskrivits som en frontorganisation för islamistiska Muslimska brödraskapet.Det låter här som att regeringen direkt arbetar mot sig själv genom att låta finansiera organisationer som accepterar islamism som en del av verksamheten.Jag tänkte avsluta detta anförande med att återigen ta upp Europols rapport. Vänstern älskar den, och drar upp den varje gång. Jag tror säkert att de själva har förstått att den är irrelevant som argument i debatten.De använder den som ett argument för att visa att islamistisk terrorism inte alls är det farligaste ute i . Men redan i den inledande sammanfattningen av rapporten skriver Europol: skedde terroristattacker i nio medlemsstater. Hotet om attacker av islamistiska terrorister i EU är fortfarande högt och varierande.Hotbilden från separatisterna, som det gärna hänvisas till, riktar sig främst mot myndigheter och främst på materiell förstörelse. Det är givetvis illa nog. Men att jämföra det med medvetna massmord på människor är att gå väldigt långt.Europol skriver att majoriteten av de fall som benämns som terrorism liknar vanliga kriminella handlingar, såsom attacker på enskilda egendomar. Om Europol skulle klassa om de här attackerna mot enskilda egendomar skulle över hälften av fallen försvinna direkt.För att få lite perspektiv ska jag läsa ett utdrag ur RAND-databasen över terroristbrott - det är väldigt typiskt när man beskriver de här separatisthandlingarna eller terroristhandlingarna, som vissa kallar dem: Högkvarteret för det spanska socialistarbetarpartiet fick flera rutor förstörda när det attackeras med stenar.Detta var ett kort utdrag ur den här databasen för terroristattacker. Det handlar alltså om stenkastning mot skyltfönster. Det är illa nog, men det går knappast att jämföra med den dödliga islamistiska terrorn. Skadan för de här skyltfönstren uppskattades till några , kan jag väl tillägga.Svenska massmedier borde självfallet rikta in sig på de hot som kan tänkas riktas mot svenska individer. Den hotbilden står inte fönsterkrossande separatister på den korsikanska landsbygden för, ej heller Eta. De hoten kommer från islamister och vänsterextremister i dag.Sedan 2001 kommer av alla dödsoffer vid terrorism från muslimska attentat. Räknar man bort , som står för en stor del av dessa, är det av alla dödsoffer. Det är den här faran som är påträngande.Det sammantagna intrycket är att regeringen inte förmår skilja på och redovisa olika terroristbejakande miljöer och värdera deras olikheter. Som en följd av detta förmår man inte heller prioritera resurserna så att de kommer dit där de bäst behövs.