bet · GZ01KU16 · 2012-05-14 00:00:00 — Enligt den s.k. demokratibestämmelsen i 5 kap. 1 § radio- och tv-lagen ska ett programföretag som tillhandahåller tv-sändning se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Enligt 5 kap. 6 § radio- och tv-lagen får det i sändningar för vilka villkor om opartiskhet gäller inte förekomma meddelanden som sänds på uppdrag av någon annan och som syftar till att vinna stöd för politiska eller religiösa åsikter eller åsikter i intressefrågor på arbetsmarknaden. Att sådana meddelanden definieras som annonser framgår av 3 kap 1 § radio- och tv-lagen. Enligt 3 kap. 1 § radio- och tv-lagen avses med annonser reklam och andra meddelanden som utan att vara reklam sänds på uppdrag av någon annan och som har till syfte att främja en sak eller en idé. Enligt sändningstillstånden för SVT, SR och UR gäller att sändningsverksamheten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Enligt det sändningstillstånd som gäller för TV4, och för andra kommersiella kanaler, finns inte något motsvarande krav på opartiskhet. Däremot finns ett krav på att sändningsrätten ska utövas sakligt. Kravet på saklighet gäller dock inte för reklam. TV4:s riktlinjer för åsiktsannonsering m.m. Valet 2010 var det första allmänna valet där TV4 erbjöd de olika partierna att sända politisk tv-reklam. Politisk tv-reklam sändes även inför valet till 2009. Enligt TV4:s riktlinjer för åsiktsannonsering, varmed avses bl.a. politisk reklam, ska för all åsiktsannonsering gälla att avsändarens verksamhet och budskap ska ligga i linje med radio- och tv-lagens demokratiparagraf. Avsändaren ska vara tydlig och i slutet av varje annons ska det anges vem som står bakom den. Politisk reklam och annan åsiktsannonsering är inte tillåten i direkt anslutning till eller under aktualitetsprogram eller andra samhällsgranskande program. Sportevenemang tillhör inte denna kategori, och reklamutrymme i anslutning till och i sådana sändningar är öppna för åsiktsannonsering. Inget politiskt parti får sponsra eller på annat sätt finansiera tv-program. I samband med valet gällde, för perioden 16 augusti17 september, att endast reklam med politiska partier som avsändare fick förekomma, partierna skulle informeras om att syftet med kampanjen förväntades vara att föra fram sin egen politik och alla partier skulle erbjudas samma annonseringsvillkor. behandlade utskottet en motion om att tillåta politisk reklam i marksänd tv (bet. 2001/02:KU21). Utskottet var inte berett att föreslå någon ändring i den gällande lagstiftningen med anledning av motionen om politisk reklam. De inskränkningar som fanns var enligt utskottet väl avvägda. Motionen avstyrktes därför. Utskottet förutsätter att de gällande reglerna om politisk reklam följs och är inte berett att föreslå några ändringar i den gällande lagstiftningen med anledning av motionen. Motion 2010/11:K393 (SD) avstyrks därmed. Koncessionsavgift för kommersiell radio Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om kommersiell radio. I motion 2010/11:K248 av (M) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att ta bort koncessionsavgiften för kommersiell radio. Motionären anför att en fri och oberoende kommersiell radio är viktig för mediemångfald. När den kommersiella radion etablerades i så fanns det kanske ett legitimt skäl för staten att ta ut en avgift för att sända radio. Men den tekniska utvecklingen har sprungit ifrån lagstiftningen. Eftersom man kan välja internetradio helt fritt vore det, menar motionären, rimligt att ta bort den koncessionsavgift som den kommersiella radion betalar i . Ett eventuellt borttagande av koncessionsavgiften skulle även ge ekonomiska möjligheter för den fria radion att erbjuda nyhetssändningar och annat regionalt innehåll, vilket skulle öka mångfalden som många eftersträvar. I storstäderna finns det ofta lokala och regionala sändningar, men på grund av koncessionsavgiften saknas de ekonomiska förutsättningarna för detta i stora delar av . En likalydande begäran görs i motion 2011/12:K295 av och (båda M). Motionärerna begär, med i stort sett samma motivering, ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av koncessionsavgiften och möjligheten att avskaffa densamma. (M) begär i motion 2010/11:K392 en sänkning av koncessionsavgiften för den kommersiella radion. Motionären anför att utredning om kommersiell radio föreslog en sänkning av koncessionsavgifterna med . Tyvärr medgav inte den statsfinansiella situationen att regeringen kunde följa förslaget i och med den nya radio- och tv-lagen. I budgetpropositionen blev det i stället en avgiftssänkning om , vilket innebär . Enligt motionären är detta ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt för att den kommersiella radion ska ges rimliga villkor att kunna utvecklas i konkurrens med andra kanaler. En sänkning av koncessionsavgifterna bör därför, enligt motionären, övervägas när ekonomiska förutsättningar föreligger. Av 3 kap. 2 § YGL följer att rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får regleras genom lag, som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Det allmänna ska eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Enligt 3 kap. 4 § YGL avgör den som sänder radioprogram självständigt vad som ska förekomma i programmen. Föreskrifter om tillstånd och villkor finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Kommersiell radio är ett samlingsbegrepp för analog och digital radio som inte finansieras med radio- och tv-avgiften. Kommersiell radio benämndes tidigare lokalradio, men terminologin ändrades genom den nya radio- och tv-lagen som trädde i kraft (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:331). Den som sänder kommersiell radio måste följa reglerna i radio- och tv-lagen. Fördelning av nya tillstånd för att sända analog kommersiell radio regleras i 13 kap. radio- och tv-lagen. Tillstånden meddelas av Myndigheten för radio och tv (1 §). Tillstånd får endast ges till en fysisk eller juridisk person som har finansiella och tekniska förutsättningar att sända under hela tillståndsperioden (4 §). Tillstånd att sända analog kommersiell radio fördelas genom ett slutet anbudsförfarande, och ett tillstånd ska ges till den av de sökande som uppfyller kraven i 4 § och som har angett den högsta sändningsavgiften (8 §). I en ansökan om tillstånd att sända kommersiell radio ska det belopp anges som den sökande är villig att betala i sändningsavgift. Sändningsavgiften ska anges som ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden (6 §). Avgiften för nya tillstånd kallas numera sändningsavgift och inte koncessionsavgift. Utredningen föreslog denna ändring i terminologin för att markera att det är fråga om ett delvis nytt system (SOU 2008:96 s. 153). I propositionen följde regeringen terminologin. Om flera sökande har lämnat samma anbud avgörs vem som får tillståndet genom lottdragning. Det tidigare kravet på att innehållet skulle bestå av en viss andel av eget eller lokalt material upphörde att gälla genom den nya radio- och tv-lagen. För vissa äldre tillstånd finns de s.k. koncessionsavgifterna kvar enligt den tidigare gällande lokalradiolagen och lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. Enligt övergångsbestämmelserna till den nya radio- och tv-lagen (punkt 6) gäller att den som hade ett sändningstillstånd som hade förlängts med stöd av lagen (2008:418) med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio hade rätt att utan särskild ansökan fortsätta att bedriva sändningar inom det sändningsområde som tillståndet avser fram till . För ett sådant tillstånd gäller endast villkor enligt 13 kap. 9 § första stycket. Den som sänder kommersiell radio ska betala en avgift enligt den upphävda lokalradiolagen (1993:120), om tillståndet ursprungligen meddelades före , eller enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område, om tillståndet ursprungligen meddelades efter . Enligt uppgift på Myndigheten för radio och tv:s webbplats betalade tillståndshavarna en engångsavgift som tillsammans uppgick till för 14 nya tillstånd som hade fördelats genom det nya anbudsförfarandet. Koncessionsavgiften för de äldre tillstånden var för tillstånd meddelade före . För tillstånd meddelande efter var avgiften per tillstånd. Det har genom den nya radio- och tv-lagen även införts regler om digitala kommersiella radiosändningar (13 kap. 2229§§). Utöver ansökningsavgift ska någon avgift för digitala kommersiella radiosändningar inte tas ut. Myndigheten för radio och tv har i samverkan med tagit fram en strategi för Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning för digital kommersiell radio som fastställdes . Enligt uppgift på myndighetens webbplats förbereder myndigheten en tillståndsprocess . Utskottet har behandlat liknande motioner som den nu aktuella motionen om att sänka koncessionsavgiften för kommersiell radio tidigare. behandlade utskottet en i princip likalydande motion (bet. 2008/09:KU18). Utskottet hänvisade till den då pågående beredningen av de förslag som utredning om kommersiell radio hade lämnat och avstyrkte motionen. avstyrkte utskottet en liknande motion med hänvisning till den då pågående utredningen (bet. 2007/08:KU22). Ett nytt regelsystem för avgifter för att sända kommersiell radio har trätt i kraft. Utskottet anser att det är för tidigt att dra några slutsatser om hur det slutna anbudsförfarandet kommer att påverka avgifternas storlek. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna. Motionerna 2010/11:K248 (M), 2011/12:K295 (M) och 2010/11:K392 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att utvärdera verksamheten vid och tv. I motion 2011/12:K287 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att låta genomföra en allsidig och relevant utvärdering av verksamheten hos och tv. Motionären utvecklar inte sitt yrkande i motionen. och tv utgör numera en del av Myndigheten för radio och tv. Enligt 16 kap. 2 § radio- och tv-lagen (2010:696) övervakar och tv genom granskning i efterhand om program som har sänts i tv står i överensstämmelse med lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsterna. och tv får besluta att en leverantör av medietjänster på lämpligt sätt ska offentliggöra nämndens beslut, när nämnden har funnit att någon har brutit mot programrelaterade villkor som har beslutats med stöd av 4 kap. 8 och 9 §§, 11 kap. 3 § eller bestämmelsen om beriktigande i 5 kap. 4 § första stycket. Ett sådant beslut får dock inte innebära att offentliggörandet måste ske i leverantörens program. Beslutet får innefatta ett föreläggande vid vite. och tv har även i uppdrag att granska programföretagens redovisningar och bedöma om företagen har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst. tillstyrkte utskottet en likalydande motion som den nu aktuella (bet. 2007/08:KU15). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2007/08:141). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att den dåvarande och tv hade en viktig uppgift att fylla i sitt arbete med att hävda den enskildes integritet och värdighet. Det har ibland riktats kritik mot nämnden med hänvisning till dess arbetsmetoder, och resultatet har och då ifrågasatts i den allmänna debatten. Sedan nämnden tillkom hade, framhöll utskottet, inte någon utvärdering gjorts av nämndens funktion och arbetssätt. hade dessutom , anförde utskottet, tilldelats en del tillsynsuppgifter utöver sin verksamhet som klagoinstans för allmänheten. Enligt utskottets mening borde det genomföras en relevant och allsidig utvärdering av nämndens verksamhet. Regeringen angav i budgetpropositionen att den tidigare hade angett att den hade för avsikt att göra en sådan översyn (prop. 2009/10:1 utgiftsområde 17). Regeringen refererade till ett förslag om att de dåvarande myndigheterna och tv och Radio- och tv-verket skulle avvecklas och samlas i en ny myndighet (Ds 2009:4. Översyn av vissa mediemyndigheter en effektivare administration). En större och mer samlad myndighetsorganisation skulle, enligt promemorian, medföra en stärkt och breddad kompetens jämfört med dagens organisation, där ansvaret är uppdelat mellan flera små myndigheter. Regeringen anförde att dessa förslag var under beredning i . Regeringen anförde också att och tv hade initierat ett internt utvecklingsarbete som syftade till att se över hur verksamheten kunde effektiviseras och koncentreras till fall av misstänkta överträdelser. Regeringen avsåg att fortsätta följa arbetet vid nämnden. Mot bakgrund av detta fann regeringen inte något skäl att initiera ytterligare insatser när det gäller nämndens verksamhet. och tv utgör numera en del av Myndigheten för radio och tv. Utskottet anser att den nya myndighetsorganisationen bör ges tid att finna sina arbetsformer och finner inte någon anledning att förorda en utvärdering av verksamheten vid . Utskottet avstyrker motion 2011/12:K287 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Evenemangslista , punkt 1 (M, FP, C, KD) av Per (M), (M), (M), (M), (C), Skånberg (KD), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2011/12:Kr221 av (S) och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkandena 28 och 29. Vi delar motionärernas uppfattning att det är mycket viktigt att en så stor del av befolkningen som möjligt kan ta del av så många stora idrottsevenemang som möjligt. När det gäller frågan om att upprätta en s.k. evenemangslista är det dock viktigt att komma ihåg att en sådan lista inte med automatik innebär att olika listade evenemang måste sändas i en viss kanal. En lista innebär endast krav på att ett visst evenemang sänds utan kostnad i en kanal som når ut i hela landet. Vi konstaterar att (bet. 1998/99:KU23) gett regeringen till känna som sin mening vad utskottet anfört om att utskottet utgick från att en s.k. tv-lista upprättas först när det finns behov av att på detta sätt säkerställa att de aktuella evenemangen blir tillgängliga för en väsentlig del av befolkningen. I det sammanhanget noterar vi att i sin policy ställer krav på största befolkningstäckning för tv-företag som förvärvar sändningsrättigheterna till . I överensstämmelse med ovan nämnda tillkännagivande ser vi inte att det finns något behov av en evenemangslista. Med det anförda avstyrks motionerna 2011/12:Kr221 (S) och 2011/12:Kr297 (S) yrkandena 28 och 29. Annonstider i radio och tv, punkt 2 (M, FP, C, KD) av Per (M), (M), (M), (M), (C), Skånberg (KD), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2010/11:K290 av (MP). De ändringar i radio- och tv-lagens annonsregler för tv som har genomförts har inneburit att man har anpassat de svenska reglerna till det s.k. AV-direktivet. Skälet till detta har bl.a. varit att utjämna konkurrensförutsättningarna mellan tv-företag som sänder från och sådana som sänder från andra länder inom EU. Vi anser att den nu gällande lagstiftningen om annonstider utgör en rimlig avvägning mellan behovet av konkurrensneutrala regler och allmänintresset av att slippa störande annonser. Vi anser även att den gällande lagstiftningen om reklamavbrott utgör en rimlig avvägning mellan å ena sidan programföretagens och annonsörernas intressen och å andra sidan rättighetsinnehavarnas och tv-tittarnas intressen. Mot denna bakgrund anser vi inte att det är nödvändigt med någon utvärdering av effekterna av den tidigare gjorda utökningen av annonstider för radio och tv. Med det anförda avstyrker vi motion 2010/11:K290 (MP). Politisk tv-reklam, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:K393 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Tv-reklamen har en enorm genomslagskraft. Det var därför mycket olyckligt att inte alla partier tilläts sända politisk tv-reklam vid det senaste allmänna valet. Det är i ett demokratiskt val av yttersta vikt att möjligheten att sända politisk tv-reklam säkerställs för alla partier och att det kan ske på lika villkor. Det finns skäl att anta att TV4:s beslut att stoppa reklamfilm vid det senaste valet påverkade valutgången. Mot denna bakgrund är det min uppfattning att regeringen måste se över lagstiftningen på området för att undvika liknande otillbörlig påverkan på valresultat i framtida val. För att undvika otillbörlig påverkan på valresultat föreslås även att en för ett politiskt parti utsedd företrädare utses som ansvarig utgivare för det partiets politiska tv-reklam. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K248 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort koncessionsavgiften. 2010/11:K290 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa annonstiderna i radio och tv. 2010/11:K392 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sänkning av koncessionsavgiften för den kommersiella radion. 2010/11:K393 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att politisk tv-reklam ska erbjudas likvärdigt och på samma villkor till i val samtliga deltagande partier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som ansvarig utgivare för politisk tv-reklam ska vara av avsändaren, det politiska partiet, utsedd företrädare. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förstärkt valfrihet när det gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud som alternativ till kollektivanslutning till kabelnät. 2011/12:K287 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta genomföra en allsidig och relevant utvärdering av verksamheten hos och TV. 2011/12:K295 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av koncessionsavgiften och möjligheten att avskaffa densamma. 2011/12:Kr221 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en lista över stora evenemang som ska vara möjliga för hela befolkningen att kunna ta del av. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de större idrottsevenemangen ska sändas i fria tv-kanaler så att alla har möjlighet att se dem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag inrätta en s.k. evenemangslista. Vi har framför oss ett motionsbetänkande med ett tiotal olika motioner som rör radio- och tv-frågor. Det handlar om en så kallad evenemangslista, annonstider i radio och tv, rätt att välja tv-utbud, politisk tv-reklam, koncessionsavgifter och , för att ta några exempel.Två av de här motionerna tänkte jag ägna lite tid åt. Den första handlar om annonstider i radio och tv och den andra handlar om en evenemangslista.Herr talman! Det är förståeligt, och jag kan dela synpunkterna om att det ibland är lite mycket reklampauser i tv- och radioprogram. är det så att tack vare de här annonspauserna får vi god underhållning, vi får bra nyheter och vi får en mångfald av kanaler att titta på.Socialdemokraterna, , och tillstyrker delvis en motion som föreslår att vi här i i ett enda bryskt hugg ska minska annonstiden . Man undrar, herr talman, vem som kan lägga fram den typen av motioner. Dess bättre har ingen yrkat fullt bifall till denna motion, utan efter lite funderingar och debatt i utskottet har oppositionen lite hovsamt sagt att man bör utreda konsekvenserna av detta. Det är, herr talman, en stor förbättring mot att gå på ett rakt bifall till motionen.Problemet med den här motionen är att den ensidigt slår mot ett enda tv-företag. Jag tror att vi kan se ungefär 700 olika tv-kanaler i med en hygglig parabolantenn. Den reglering som man föreslog skulle rikta sig till den enda tv-gruppen som sänder från . Alla övriga sänder från andra ställen. Det säger sig självt att det inte blir mycket till förändring om man ger sig på en enda grupp som har fyra, fem eller sex kanaler, eller vad det kan röra sig om.Tvärtom sänder detta en isande kall signal om att inte är ett bra land att driva mediepolitik från. Det är precis det vi inte vill. Vi vill att ska vara ett bra land att sända tv från. Vi blev glada - åtminstone blev jag glad - när TV4 flyttade hem en del av sina kanaler från . Det är bra om har ett bra näringsklimat så att vi kan ha en bra mediebransch som anställer många människor. TV4-Gruppen har ungefär tusen anställda som skulle beröras av förslaget.Till detta kommer att det här skulle drabba även radiobranschen. Radiobranschen är en hårt trängd bransch. Höga koncessionsavgifter ska betalas till staten, och dessutom kämpar den med dålig lönsamhet. Det hade varit ett dråpslag för hela branschen.Herr talman! Den andra frågan är inte lika farlig. Den rör en så kallad evenemangslista. Alliansens åsikter är ganska lika oppositionens, nämligen att det är viktigt att hela svenska folket kan se stora evenemang, både kulturella evenemang och sportevenemang. Ofta är det , i ishockey och i fotboll som vi tänker mest på - även om jag som gammal simmare tycker att det är kul att titta på Europamästerskapen i simning dessa dagar.Hur som helst är vår ingång att det behövs ingen reglering därför att marknaden har precis samma motiv som vi, nämligen att man inte köper några rättigheter till tv-sändningar för att titta på dem själv utan man köper rättigheterna för att så många som möjligt ska titta. Därmed behövs inte någon evenemangslista. Snarare har det blivit än tydligare. Det har blivit fler fri-tv-kanaler, och därför är det här än mindre ett problem än vad det var under tidigt 90-tal.Herr talman! Här vänder vi oss mot en onödig reglering som bidrar till ökad byråkrati.Jag tänker inte begära votering på något av de två områdena. Jag tycker ändå att vi efter det arbete vi har gjort i utskottet är på rätt väg. Naturligtvis kommer vi från regeringssidan att fortsätta att jobba för att ska vara ett riktigt bra land att hantera mediefrågor från. Vi vill snarare att ska få ännu fler medieföretag som säljer ännu fler hitserier och som verkligen kan bidra till den tillväxt vi alla vill se i . Jag tänkte koncentrera mig på frågan om evenemangslistan i betänkandet. Det är ett förslag om att reglera ett problem som inte finns. Förslaget får mig att tänka på , minister i den underbara brittiska . I ett avsnitt går han runt på ett sjukhus. Chefen visar stolt upp sjukhuset, hur fint det är, och den stora organisationen med 500 anställda.Efter ett tag undrar Hacker var patienterna är. Det finns inte tid för patienter. Inser inte ministern vilket otroligt arbete det är att få en organisation med 500 anställda att gå runt? Det finns inte tid för patienter. Det är ändå ett av absolut bästa sjukhus. Ja, det är till exempel det mest hygieniska sjukhuset i hela Storbritannien.Jag känner mig lite som när jag undrar vilket problem man vill reglera med hjälp av evenemangslistan. Är det OS-sändningar eller andra stora sändningar - men OS-sändningarna är väl det som är mest aktuellt eftersom MTG har köpt rättigheterna till sändningarna för kommande två - som kommer att sändas i en liten betal-tv-kanal som av befolkningen kan se?