· H001FöU1 · 2012-12-06 12:02:17 — Efter talet om breda lösningar, varför kan ni då inte ens fördjupa er i en diskussion och försöka hitta en lösning när det gäller de 5,5 miljarderna för att täcka upp glappet i Gripeninvesteringen? har vi den bristen. Det är ett problem med hela det materieltryck som är inom Försvarsmakten på 30 miljarder.Här har vi föreslagit något som ni inte ens en gång har varit beredda att närma er i en djupare diskussion. Jag hade ett långt möte med statssekreteraren. Sedan fick jag lite ryggdunkar från en del borgerliga krafter som menade att detta nog skulle ordna sig , och jag betraktar som en god kraft i sammanhanget. Men det händer inget, och ni tar inte ansvaret. Ni har en medveten överbudgetering på internationella insatser. Ni hade ett anslagssparande 2011 på . Det kanske går mot ett överskott på 800 miljoner , och det är överbudgeterat 2013. Det är så mycket pengar att man kan göra omfördelningar. Allt som vi ser framför oss när det gäller internationella insatser kommer vi att klara av, särskilt som vi trappar ned i och avvecklar i Kosovo. Vi kommer till och med ha möjlighet att starta nya projekt om så krävs.Ni vill dock inte diskutera sakfrågan utan ägnar er bara åt lite generella uttalanden om detta. Och kommer jag till själva poängen: Är det bara för att inte ska behöva ändra i budgeten som ni är så här istadiga? Jag uppskattar den sansade dialog som vi har i försvarsfrågorna . Det tror jag är bra för . Socialdemokraterna bidrar också till det, som jag sade i mitt anförande.Jag tror att kan hålla med mig om att det viktiga och centrala är att vi har en samsyn om svenskt luftförsvar och det framtida stridsflyget. Det är JAS Gripen-systemet vi ska bygga på. uttryckte detta väl i sitt anförande. Det är ett bra flygplan som ska uppgraderas och kan matcha det som finns i omvärlden, och det är effektivt. Det är nummer ett.Sedan ska det betalas. Det är jag helt enig med er om. Regeringen har ett ansvarsfullt förslag i sin budget, vilket är regeringens förslag till . Socialdemokraterna har presenterat ett annat förslag som också är ett seriöst och ansvarsfullt förslag men som är lite annorlunda. Ja, och det är det förslaget. Det kan finnas andra möjligheter. Kostnaderna faller inte ut förrän , och det är möjligt att omvärldsanalyser, försvarsberedningar och annat leder till att det kan behövas ett visst resurstillskott till försvaret och att pengarna kan komma fram den vägen. Det är möjligt att det finns bättre vägar att omfördela pengar än från de internationella fredsinsatserna.Här har diskussionen uppenbarligen inte lett fram till en samsyn, och som jag sade i mitt inlägg bedömer jag, liksom , att det finns en viss oenighet om finansieringen. Jag tycker dock inte att vi ska överdriva den. Jag hoppas och tror att vi ska hitta en samsyn vartefter i denna fråga, även vad gäller finansieringen. Vi hade 20 minuters samtal om detta. Det blev ingen djupare diskussion om något annat. Det fördes inte fram några alternativa sätt. Jag fick inget bud från regeringen om att man kunde se det på ett annat sätt och ta fram det på något annat vis. Jag upplevde att det saknades vilja att lösa frågan, vilket förvånade mig. Det handlar om 5,5 miljarder som vi inte är överens om. Jag kan tänka mig viss omfördelning, och vi lade fram ett förslag som handlade om en överenskommelse på 3 miljarder . Det fick dock kalla handen.Vi har ett seriöst förslag som är fullt genomförbart utan några som helst problem och som inte kommer att leda till färre internationella insatser. Är det en medveten linje i regeringen att överbudgetera olika konton? hörde vi att 3 miljarder går tillbaka från Arbetsförmedlingen. Ska vi ha nästan 1 miljard tillbaka från internationella kontot på försvarssidan? Hur tänker regeringen?Överbudgetering kan inte vara något man sätter i system. Det är ingen politisk framgång att visa att man har överbudgeterat och att ska ha tillbaka pengarna. Jag förstår inte det sättet att tänka, för vi måste försöka använda pengarna så effektivt som möjligt.Jag hade tagit er argumentation på större allvar om ni åtminstone hade presterat ett motförslag om hur man skulle kunna göra. Men något sådant fick jag aldrig, och det är en brist. Jag anser att regeringen spelat bort sina kort och möjligheter och att man inte står fullt ut för sitt tal om breda lösningar. Jag vidhåller dock att är en god kraft i sammanhanget. Han representerar dock bara ett av flera partier, och det finns kanske andra krafter som skulle behöva bli bättre. har inte förhandlat direkt med mig i dessa frågor utan på andra sätt. Jag kan därför inte kommentera det, utan det får redas ut på de nivåerna.Jag vet inte varifrån regeringen har fått tanken om att överbudgetera, som säger - alltså att skjuta framåt när man ska lösa stora investeringsprojekt i tioårsperspektiv - som man nu har lagt fram som ett förslag till i sin budget. Men jag undrar om inte ett föredöme kan ha varit eller kanske , för jag är säker på att under de många åren av socialdemokratiska regeringar var den här tekniken på intet sätt okänd. Ofta anger man riktlinjer, och sedan få man lösa det successivt. Så kan man göra, och man kan göra på andra sätt också, . Då kan det bli så att regeringen lyssnar på oppositionen och tar förslaget att stå fast vid det nuvarande eftersom det inte är så stor skillnad, eller så enas man. Det har vi inte gjort . Det är dock bra att vi har en samsyn om att framtidens stridsflygplan i är JAS Gripen och dess system, att det ska betalas och att det ska ske på det sätt som regeringen anvisat.Sedan återstår det pengar. Där har ni ett förslag som vi tar med oss. Just nu gäller dock regeringens förslag i den votering vi har framför oss. och verkar vara i opposition mot regeringen. har kritiserat att vi lägger för lite pengar på försvaret. Han har påpekat detta . Ändå röstar med regeringen . Men regeringen är tydlig med att pengarna räcker för det försvar vi behöver i dag.Staffan pratar också om att han vill ha fler FN-ledda insatser. Vi har aldrig haft så få FN-ledda insatser som . Vi har 25-30 personer uppsatta på FN-listan utifrån perspektiv. Där går också emot.Staffan lyfter fram framtidens miljö, kanske inte som ett hot, men som en fara, vilket i och för sig gläder mig. Men på den punkten, som jag själv pratar om, drar regeringen ned anslagen, till exempel till MSB, vilket står helt i motsats till vad försvarsminister sade i april månad.Staffan säger även att det behövs minst 60-80 JAS-plan. Det är ungefär vad Försvarsmakten säger. Men regeringen säger 40-60.På punkt efter punkt märker jag att och går helt emot regeringens intentioner. Ni ligger kanske närmare oppositionen i många av dessa frågor. Jag är en lojal centerpartist. Jag är också mycket lojal med Alliansen och regeringen. Men det gäller att diskutera med högt i tak framåt i tiden och göra bedömningar.Försvarsbudgeten står jag helt bakom. Den ligger där den ska ligga i dagens läge. Ingen människa eller regering är perfekt, men vi gör så gott vi kan, och vi har en bra försvarsbudget.Tillåt mig däremot att resonera och fundera ! , jag och andra jobbar med omvärldsanalyser inför kommande försvarsbeslut. Min bedömning är att det finns en hel del som talar för att budgeten kan behöva stärkas . Vi får se var vår analys landar och hurdant resultatet blir. Men min bedömning är att det är mycket som pekar på att vi behöver mer pengar till försvarsbudgeten, inte mindre.Vad gäller FN-ledda insatser har helt rätt. och jag tycker liksom att det är bra att deltar i internationella fredsinsatser. Ofta sker de under Natoledning med FN-mandat. En del sker i under direkt FN-ledning. Jag tycker att det vore intressant och bra om vi kunde delta i sådana insatser också. Jag uppfattar att det finns en öppenhet i regeringen i den frågan.Vad gäller JAS Gripen-systemet innebär dagens beslut att säger att 40-60 Gripen ska uppgraderas. Min bedömning, med de kunskaper och insikter jag har , är att mycket talar för att det borde vara minst 60. Det är också det lägsta antal som överbefälhavaren har nämnt. Försvarsmakten och ÖB säger att Gripen måste uppgraderas för att möta kvaliteten på stridsflygplanen i vår omvärld 2030-2040. Varför anser att man vet bättre än Försvarsmakten? På vad bygger ni uppfattningen att vi klarar oss utmärkt med de plan som togs fram ? har sagt att vi kan tänka oss att uppgradera de C/D-plan som finns och utgå från de 100. Jag försökte förklara vad kontentan blir med JAS-planen: Vi kommer att ha 30-35 stycken som är gripbara om det skulle bli en kris. Vi kommer att minska från dagens drygt 100 ned till högst 50, kanske 35-40. Det var det beslut som ställde sig bakom. Det där får jag inte ihop. Regeringen säger att hotbilden i vår omvärld har ökat, men drar ned. Regeringens politik går inte ihop. Det är min stora kritik.Jag skulle också vilja fråga om hotbilden. tycker väl ändå att miljön, cyberhot och terroristhot är någon form av hot mot vår säkerhet. Men hur ser och generellt på hotbilden? Löser man detta genom att lägga dessa 90-100 miljarder på ett nytt JAS-projekt? Är det detta som är lösningen på morgondagens hotbild? Jag har förklarat hur ser på den. Vi har en helt annan syn på hur morgondagens hotbild ska mötas. Vilken är uppfattning i den frågan? behöver ett starkt flygvapen. JAS Gripen behöver uppgraderas till E-versionen. Det är intressant att tydligen vill ha fler C/, vilket försvaret har sagt inte räcker till. Det är ett lite anmärkningsvärt resonemang.Vårt försvar är viktigt. Självklart finns det också andra hot. Det finns klimathot och många andra omvärldshot. Vi måste verka för fred och stabilitet i vår omvärld. Men är ett viktigt land i . Vi är det största landet i . Det är viktigt att vi tar vårt ansvar för fred och säkerhet, åtminstone i nivå med vad andra länder gör. Det är också ett skäl till att jag har diskuterat försvarsbudgeten. försvarskostnader räknat i procent av bnp har sjunkit. Vi ligger lägst i . Det är också en faktor som talar för att en kommande bedömning kan landa i att det behövs en förstärkning. Vi får se. På punkt 1 om anslagen avstår jag från att delta i beslut eftersom ram är större än regeringens.På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag.Det kan vara värt att notera att på tre av punkterna utgörs majoriteten av den samlade oppositionen, och på fyra av punkterna utgörs majoriteten av regeringen plus , och i vissa fall enstaka rödgröna partier.Regeringen och Socialdemokraterna har samma utgiftsram för hela området Försvar och samhällets krisberedskap. och har avsevärt lägre utgiftsramar än regeringen. har avsevärt högre utgiftsram än regeringen.Partierna skiljer sig alltså mycket åt när det gäller vad man anser om volymen på försvaret, men partierna skiljer sig också mycket åt vad gäller inriktningen.Regeringen vill ha ett litet yrkesförsvar som kan flygas ut lite varstans i världen. Där ska det ta till vara Natoländernas och EU-ländernas intressen.Socialdemokraterna har en försvarspolitik snarlik regeringens, men det finns ett uttalat intresse för territoriellt försvar och värnplikt. Dock finns det inga konkreta förslag från Socialdemokraterna om att starta upp värnplikten för att kunna skapa större territoriella förband. Värnplikten är inte en avskaffad funktion utan en vilande funktion som snabbt kan återtas.Vänsterpartiet betonar värnplikt, hemvärn och nationella skyddsstyrkor.Som jag ser det borde den samlade oppositionen kunna lägga fram ett konkret förslag om värnplikt som en metod att fylla på förbanden om kontraktssoldaterna inte räcker. Medel för detta kan skapas inom ramen för regeringens budget om det militära biståndet till andra länder minskas.På området Försvar och samhällets krisberedskap har partierna alltså avsevärt olika åsikter om såväl volym som inriktning.Sverigedemokraternas försvarspolitik är såväl traditionell som framsynt. Den är traditionell därför att vi hävdar att försvaret av ska vara försvarets viktigaste uppgift, som . Vi vet att väldigt många svenskar tror att det är så. Regeringens insatsförsvar har diskuterats alltför lite och införts utan bred folklig debatt.Sverigedemokraternas politik är framsynt därför att den tar fasta på en bred, diversifierad hotbild.Troligen kommer flera partier att börja dra samma slutsatser som , men väntar många på resultatet av Försvarsberedningen.Många enskilda allianspolitiker går ut med debattinlägg som talar om ett behov av ett starkare svenskt försvar. Dock är det meningsyttringar som inte påverkat regeringens försvarspolitik alls.Försvaret innan insatsförsvaret kallades invasionsförsvaret. vision av ett framtida svenskt försvar kallar vi existensförsvar. Det har tillkommit många nya hotbilder som inte fanns förr: informationsteknologiska hot, hot från terrorism, segregation med mera. Totalförsvaret, om vi har något, har flera fronter att bevaka än någonsin tidigare.Försvarsbesluten grundar sig på en bedömning av hotbilderna mot och metoderna att konkret med säkerhets- och försvarspolitik minska dessa hotbilder. Vad man ofta diskuterar är den aktuella hotbilden. Den aktuella hotbilden påverkar alla partiers försvarsbudgetar. Är den aktuella hotbilden hög ökar alla partier sina försvarsanslag. Är den aktuella hotbilden låg minskar alla partier sina försvarsanslag. Det gäller naturligtvis också Sverigedemokraterna.Den aktuella hotbilden bedöms utifrån hur länder med avsevärd militär kapacitet eller grupperingar inom länder med förstörande kapacitet kan och vill angripa.Ryssland är en militärmakt som naturligtvis alltid analyseras, inte bara i utan även i . Den aktuella hotbilden säger att inte vill och inget har att vinna på att hota länder i väst. Det finns alldeles tillräckligt med avskräckande system inom Nato för att en rysk attack skulle vara tänkbar. Vi vet förvisso att Putinadministrationen har stormaktsambitioner och gärna vill expandera. , och de baltiska länderna är områden där är ett aktuellt hot. självt är även hotat av islamister i söder.Så långt om den aktuella hotbilden.För oss sverigedemokrater är den potentiella hotbilden lika viktig som den aktuella hotbilden. Den potentiella hotbilden utgörs mer begränsat av de faktiska militära kapaciteterna i sig. Känner vi inte framtiden kan en potentiell hotbild utvecklas till en aktuell hotbild utan att vi kan förutse det.Om den aktuella hotbilden ökar måste militära kapacitet ökas snabbt. Det kan vi bara göra om vi redan har ett försvar av en viss volym och med beredskap att skydda vårt land. Vi måste alltid ha ett försvar på en grundläggande nivå om det finns en potentiell hotbild. Ett försvar på en grundläggande nivå har en viss beväpning och en omedelbar styrka att slå tillbaka. Men ett försvar på en grundläggande nivå rymmer också en personalresurs av officerare som kan utbilda mer personal vid ett behov att snabbt öka vår militära kapacitet . anser att vi behöver ett existensförsvar på en grundläggande nivå. Vi baserar detta på sex olika faktorer: 1.Den aktuella hotbilden kräver att vi kan hävda oss mot i Östersjön.2.Den potentiella hotbilden rymmer ett kraftigt rustande , ett ökat terrorhot och ett segregerat Sverige.3.Europa har rustat ned kraftigt. måste ta eget ansvar.4.Framtiden blir mer osäker. Vi vet lika lite om kommande stabilitet som om i sitter kvar till eller till. Vi vet inte om det islamistiska hotet kommer att öka eller minska.5.Ska vi solidariskt arbeta för säkerhet med de nordiska och baltiska länderna måste vi ha en militär kapacitet att stoppa in i samarbetet.6.För att kunna fungera i partnerskap med Nato måste vi ha en avsevärd militär kapacitet och kunna utlova fasta åtaganden.Hur stor är då grundnivån i det svenska försvaret? Vad är det som är grundnivån? Det kan diskuteras. Vi har sagt att visionen bör vara sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader. Andelen anställda ska vara större än i det gamla invasionsförsvaret, men förbanden måste även försörjas med en selektiv värnplikt. Genom en hög andel anställda, enligt vårt förslag, är knappt hälften av brigaderna direkt insättningsbara.Här kan jag invända mot regeringens propåer om att vill ha ett förrådsställt försvar. De arméstridskrafter vi föreslår är mellan två och så omfattande som regeringens. Om vi då har knappt hälften av det i förråd i väntan på övning eller mobilisering är vårt försvar och våra gripbara arméstridskrafter minst lika stora som regeringens.Luftvärn finns i brigaderna, men det behövs också ett utökat fristående luftvärn. Kärnan i luftförsvaret blir 100 operativa Gripen E med moderna sensorer och robotar.Flottans fartyg måste bestyckas på ett adekvat sätt, ställt mot uppgifterna de byggts för. Visbykorvetterna drivs till färdigställande med hjälp av ökade investeringar.Sverigedemokraterna har, som sagts inledningsvis, en mycket större utgiftsram för försvaret än regeringen har. utökas ramen med 2 miljarder 2016 vara större än regeringens utgiftsram för försvaret. Hur den ökade ramen skulle kunna användas är naturligtvis i huvudsak efter angiven politisk inriktning en sak i första hand för Försvarsmaktens analys.På materielsidan kan vi konstatera att Gripen E, den så kallade super-JAS, är underfinansierad med . Det finansieras i förslag.Det underskott i den tioåriga investeringsramen som överbefälhavaren dramatiskt informerade om är . Om inget görs åt detta underskott måste försvarsledningen kanske offra ett helt vapenslag för att få ekonomisk balans. Det är såklart helt oacceptabelt. finansierar SD bort det underskottet i vårt förslag.Utöver dessa två höjda materielanslag har vi ytterligare 6,3 miljarder för offensiva satsningar på försvarsmateriel.Med dessa ord om vår övergripande försvarsinriktning vill jag redovisa några konkreta upprustningar som ryms i våra anslag . Jag börjar med år 2013.Med början år 2013:paus i det militära biståndet till andra länder för att spara pengar till det svenska försvaret som beräknas vara cirka tio åruppstart av selektiv värnpliktsutbildning för att börja fylla mekaniserade brigader och kustartilleribrigaderåteruppsättning av militärkommando , till vilket senare en halv brigad knytsrejäla höjningar av anslaget till försvarets forskning och teknikutvecklingrejäla höjningar av anslaget till , FRArejäla höjningar av anslaget till , FOIrejäla höjningar av anslaget till försvarsexportmyndigheten, FXManställning av särskild personal inom hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna för att öka möjligheten att bistå vid civila kriseråteruppsättning av särskilda beredskapspolisen med 1 500 civilpliktiga inom utgiftsområdet Försvar och samhällets krisberedskap, där särskilda beredskapspolisen tillhör Rikspolisstyrelsen.Med början år 2015:uppstart av Marinbas av flygflottiljen F l6.Med början år 2016:tre veckors krigsförbandsövning med hel brigaduppstart av Marinbas att förklara mitt ställningstagande på de tre punkter i betänkandet där vi fäller regeringen vill jag anföra följande.Regeringen faller troligen på punkt 3, Objektsramar, som de inte vill införa. Objektsramar är en redovisningsform som visar ett materielslags totala kostnad under hela dess livslängd. Objektsramar underlättar en överblick över försvarets materielkostnader och är en avsevärd fördel för bra politiska beslut.Regeringen faller troligen på punkt 7, Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, Swedec. Regeringen vill lägga ned Swedec för att införliva det i 2. Syftet är att kunna minska antalet anställda. Den samlade oppositionen anser att nedläggningen av Swedec kan riskera enhetens funktionalitet. Swedec blir kvar.Det har tidigare i debatten varit en diskussion om vem som röstar på vem. Jag vet att det i betänkandet fanns bara en reservation om att behålla Swedec, och det var reservation. Men de övriga partierna har ångest för att stödja förslag från , även bra förslag. Då fick vi rösta på Socialdemokraterna i stället, och det gick ju bra. Men jag tycker inte att ska slå sig för bröstet, för de har samma ångest och kan inte heller rösta på ett bra sverigedemokratiskt förslag.Regeringen faller troligtvis också på punkt 8, Frivilligorganisationer. Den samlade oppositionen anser att det är viktigt att frivilligorganisationerna har ett fast anslag i försvarsbudgeten. Om deras anslag går in under Försvarsmakten är det risk att frivilligorganisationerna inte får det de behöver från Försvarsmakten. Frivilligorganisationerna ska inte konkurrera internt inom Försvarsmakten om pengar och uppdrag utan ha egna anslag. Frivilligorganisationerna ökar försvarets folkliga förankring.Vad gäller beställning av Gripen E stöder vi regeringen beträffande beställningen. Skillnaden är att vi är beredda att stödja en beställning oberoende av en kostnadsdelning med . Får vi ingen kostnadsdelning nu är beställningen ändå motiverbar med tanke på vår kommande försvarsmaterielförsörjning och kommande exportmöjligheter.I dag har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare. Men fortfarande har det stor betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret.En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. Det skulle innebära att vi kan köpa svensktillverkade system i särskilt angelägna fall utan att behöva tillämpa öppen upphandling, som andra länder inom EU gör.När vi köper svenskt försvarsmateriel som är producerat med högteknologi sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportorder för Gripen E är exempelvis mycket stor, och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga.När stora, tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi säkra att svensk försvarsindustri inte lämnar i samband med en större affär.Herr talman! Ett starkt försvar är en hörnsten i ett tryggt . Det fanns nästan ingen ände på de förmågelyft, sett över hela den svenska säkerhetspolitiken, som och vill åstadkomma med sin marginellt större budget än regeringen.Jag fastnade särskilt för uttrycket att den svenska örlogsflottan ska bli tillräckligt stor för att kunna möta i . är, som flera har framhållit, ett stort land med skandinaviska mått mätt. Men har 140 miljoner invånare och gör satsningar på sitt militära försvar som jag i siffror relativt sett tror till och med överträffar de siffror som i opposition vill föreslå.Det får mig att ställa en fråga. har ju inte direkt ställt upp på den nya säkerhetspolitiska doktrin som innebär att vi bygger säkerhet tillsammans med andra. har till exempel sagt nej till deltagande i EU battlegroups och till den nordiska stridsgruppen, eftersom man inte tycker att den är tillräckligt nordisk, som det har hetat. Man vill inte heller - om jag nu ska citera rätt av från talarstolen - gå Natos ärenden. Jag uppfattar det så att man inte vill delta i Natooperationer.Min fråga till blir till syvende och sist: Tror på att vi kan möta allvarliga säkerhetspolitiska utmaningar från stormakter i vår närhet helt på egen hand? Svaret är ganska enkelt: Nej. Vi säger alltid att vi tror väldigt mycket på det nordiska försvarssamarbetet. Vi vill driva det så långt som det bara är möjligt. Vi är emot ett Natomedlemskap för , men vi är för partnerskapet. Ska vi vara bra partner inom Nato måste vi ha militär kapacitet att kunna sätta in för att verkligen visa att vi kan bidra som vi får något.Att möta och hejda en storskalig rysk attack kan vara svårt. Det kan vi inte göra på egen hand. Men vi ska kunna ha en avskräckande effekt, och tillsammans med andra ska vi kunna möta det ryska hotet.Vi tror inte att det är nära förestående. Vi vill rusta för en osäker framtid, där vi har en kapacitet så att vi även kan öka den militära förmågan, om vi så skulle behöva.Vi är emot EU:s neutralisering och därför också mot Nordic Battlegroup.