bet · GZ01CU14 · 2012-03-20 00:00:00 — Utskottet anser, liksom motionärerna, att det är angeläget det finns ett tillräckligt utbud av bostäder som kan användas av studenter med funktionshinder. Nyare studentbostäder, liksom dagens nyproduktion, ska också uppfylla högt ställda krav på bostädernas tillgänglighet och användbarhet. Det finns däremot ett bestånd av äldre studentbostäder som inte kan utnyttjas av studenter med vissa funktionshinder utan att anpassningsåtgärder vidtas. Sådana anpassningsåtgärder kan bli aktuella t.ex. i samband med en större ombyggnad, men också när fastighetsägaren väljer att vidta åtgärder i ett begränsat antal bostäder. Det är också möjligt att få bidrag till en individuell anpassning av en bostad för en viss student genom bostadsanpassningsbidraget. Det finns således inte något undantag för studentbostäder i reglerna för bostadsanpassningsbidrag. Däremot gäller vid byte till studentbostad, liksom för köp och byten i det övriga bostadsbeståndet, att bidrag till kostnadskrävande åtgärder endast lämnas om det finns särskilda skäl för att välja en bostad som kräver anpassning. har tillsyn över kommunernas handläggning av ansökningar om bostadsanpassningsbidrag och sammanställer vissa uppgifter om bidragsgivningen. Det får förutsättas att verket i sin rapportering till regeringen tar upp eventuella problem med bidragsverksamheten. har frågor om villkoren för återanvändning av vissa installationer som finansierats med bostadsanpassningsbidrag särskilt uppmärksammats och resulterat i ett regeringsuppdrag till . Utskottet förutsätter att även eventuella problem som gäller villkoren för bidrag till anpassning av studentbostäder kan uppmärksammas i tillsynsverksamhet eller i annat sammanhang. Vad som anförs i den aktuella motionen ger emellertid inte utskottet skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen i frågan. Regeringen beslutade att ge ett uppdrag om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016 (S2011/8810/FST). Ett av de delmål som har fått i uppdrag att arbeta efter innebär att kommunerna ska utöva en väl fungerande hantering av bostadsanpassningsbidraget med en hög grad av rättssäkerhet. har inte ändrat uppfattning i de frågor som tas upp i motionerna, utan hänvisar till sina tidigare ställningstaganden. När det gäller den fråga som tas upp i motion 2011/12:C245 vill utskottet därutöver hänvisa till det ovan omnämnda regeringsuppdraget till . De aktuella förslagen avstyrks således. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fortsatt översyn av , punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C410 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:C255 av och (båda M), 2011/12:C268 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:C363 av (M), 2011/12:C381 av (C) och 2011/12:C392 av (M) yrkandena 1 och 2. Den nya är ett steg i rätt riktning när det gäller att utforma en tydlig lagstiftning. Det har emellertid redan kunnat konstateras att det fortfarande finns bestämmelser i lagen som är otydliga och svåra att praktiskt tillämpa. Arbetet med att bearbeta måste därför fortsätta så att den som helhet uppfattas som tydlig och enkel att tillämpa. Syftet är naturligtvis att lagen ska kunna läsas och förstås inte bara av jurister och andra specialister utan även av kommunmedborgarna och alla politiskt verksamma i kommunerna. Det finns också behov av att modernisera de bestämmelser i som gäller kungörelse om lov och förhandsbesked. Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska enligt den nya lagen kungöras genom ett meddelande i Post- och . Jag anser att detta krav på kungörelse bör finnas kvar i lagen. Bestämmelsen bör emellertid kompletteras med ett krav på att kungörelse även ska ske på respektive kommuns webbplats, där medborgarna är vana att söka information om kommunens beslut. Regeringen bör återkomma till med förslag till de lagändringar som behövs för detta ändamål. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framfört ovan. Det innebär ett bifall till motion 2011/12:C410 (SD). Planering av bostadsområden, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C264 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:C246 av (MP) yrkandena 1 och 4. De två S-motionerna som behandlas i detta avsnitt lyfter fram frågan om behovet av offentliga rum och gemensamma utrymmen i våra bostadsområden. Det finns en oroande utveckling mot en ökad privatisering av platser som varit öppna och tillgängliga för alla. Torg glasas in och blir till gallerior som ägs av kommersiella bolag. Det blir då dessa bolag som bestämmer hur de tidigare offentliga ytorna får användas och som reglerar tillträdet genom att exempelvis hålla stängt . I många bostadsområden saknas också lokaler som är lämpliga för olika former av möten, kulturaktiviteter, studiecirklar m.m. Vi anser att det är ett problem att de offentliga rummen blir allt färre. Det behövs gemensamma ytor och offentliga rum där personer av olika bakgrund och med olika erfarenheter kan mötas. Både i planeringen av nya bostadsområden och vid åtgärder i det befintliga bostadsbeståndet finns det skäl att i betydligt större utsträckning uppmärksamma denna fråga. Detta är självfallet i första hand ett kommunalt ansvar, men staten kan bidra genom exempelvis metodutveckling och planeringsstöd. Detta bör med bifall till motionerna 2011/12:C264 (S) yrkande 2 och 2011/12:Kr223 (S) yrkande 3 som sin mening tillkännage för regeringen. Motion 2011/12:C246 (MP) avstyrks. Planering av bostadsområden, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C246 av (MP) yrkandena 1 och 4 samt 2011/12:C264 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 3. Tyvärr är det inte ovanligt att planeringen fortfarande utgår från ett manligt perspektiv där bilen är det självklara valet av färdmedel. Detta är en diskriminerande utgångspunkt eftersom män som grupp i betydligt större utsträckning än kvinnor har tillgång till bil, trots att det oftast är kvinnorna som sköter exempelvis hämtning på dagis och dagligvaruinköpen. En annan fråga som måste beaktas mer i planeringen är att bostadsområden inte alltid utvecklas så som planerarna har tänkt sig. Barnfamiljer kan mycket väl bosätta sig i områden där planerarna från början tänkt sig att det främst ska bo äldre eller tvärtom. Det är mot denna bakgrund viktigt att såväl ett jämställdhetsperspektiv som ett barnperspektiv utgör grunden i all bostadsplanering. Höga krav på tillgänglighet bidrar till en humanare, säkrare och mer jämställd miljö. Planeringen måste vara inriktad på att skapa förutsättningar för ökad jämställdhet mellan människor, gamla som unga, män som kvinnor, resursstarka som resurssvaga. Alla bostadsområden måste fungera för alla befolkningsgrupper, inte minst för barnfamiljer. finns det i våra bostadsområden många synliga och dolda brister i den fysiska miljön som får återverkningar på den sociala utvecklingen. Främst är det kvinnor, barn och ungdomar som drabbas av dessa ofullständiga lösningar. Den byggda miljön, och då inte minst miljöer avsedda för boende, är viktiga sociala arenor. Sociala problem kan självklart inte lösas enbart med hjälp av den fysiska planeringen, men den byggda miljön kan skapa förutsättningar för och underlätta en god social utveckling i ett bostadsområde. Det kan då handla om att skapa vardagliga mötesplatser i form av exempelvis parkbänkar, närbutiker och olika typer av platser för fritidsaktiviteter. Det kan också handla om att skapa trygga och välkomnande miljöer genom exempelvis en väl genomtänkt belysning. Jag anser mot denna bakgrund att bör tillkännage för regeringen att ett barn- och jämställdhetsperspektiv bör utgöra grunden för all bostadsplanering. bör även föreslå att regeringen ger i uppdrag att utveckla stöd till kommunerna så att brister i boendeplaneringen kan identifieras och åtgärdas utan större kostnader. Uppdraget bör även vara proaktivt så att nybebyggelse inte sker utan att dessa faktorer beaktas. Det som jag har anfört ovan innebär ett bifall till motion 2011/12:C246 (MP) yrkandena 1 och 4. Övriga motioner bör avslås. Klimatfrågor i planeringen, punkt 3 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C213 av (MP) och 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 3. Planeringen av den byggda miljön måste ta betydligt större hänsyn till de förväntade följderna av klimatförändringen. Det gäller bl.a. följderna av höjda vattennivåer och översvämningar, ökad variation i nederbördsmängd, större risk för kraftiga vindar och perioder med högre temperaturer än vi är vana vid. Den av IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) antagna havsnivåhöjningen på femtio centimeter anses enligt de senaste forskningsrapporterna snarare kunna uppgå till en och . vet vi att vattennivån i bl.a. sannolikt kommer att stiga betydligt. De höjda vattennivåerna kräver åtgärder i ett flertal avseenden vad gäller bl.a. lokalisering av de enskilda husen och utformning av tätbebyggda områden. planerar flera av de berörda kommunerna för ny bebyggelse på låglänt mark nära sjön. En ökad variation i nederbördsmängd kan få förödande konsekvenser både för byggnader och för den mark de står på. Det finns exempel på hustak i vårt land som har rasat in för att avvattningssystemen inte kunnat hantera de extrema mängder nederbörd som måste kunna avledas vid skyfall. Det är inte bara fastigheter som hotas av allvarliga skador vid översvämningar utan även kommunikationssystem och offentlig service. Klimatförändringen väntas vidare leda till en större risk för stormar och ökade vindhastigheter i vindbyarna. En takpanna som lossnar från ett hustak vid kraftig vind är ett dödligt hot för en fotgängare. Att tak- och fasadmaterial blåser loss kan bli allt vanligare om vi inte ökar säkerhetsmarginalerna i våra konstruktioner. Klimatförändringen kommer också att innebära att vi får perioder med högre temperatur än vad vi är vana vid. Detta medför ökade risker för brand, vilket gör det angeläget att kraven på brandsäkerhet sätts högre vid planering av nya bostäder. och regeringen borde vara tydliga med att byggande ska ske med större marginaler till de förändrade meteorologiska och hydrologiska villkoren. De förändringar av som har genomförts har inte medfört några verkliga förbättringar i detta avseende. Mot denna bakgrund bör ge regeringen till känna som sin uppfattning att det är angeläget att klimatanpassas genom att hänsyn tas till problemen med ökad nederbörd, kraftigare vindar och högre temperaturer. Regeringen bör således återkomma med lagförslag med denna inriktning. Vad vi har anfört ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motionerna 2011/12:213 (MP) och 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 3. Planering av handel, punkt 5 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C212 av och (båda MP) yrkandena 14, 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12. I många kommuner pågår en snabb etablering av externa köpcentrum som urholkar underlaget för butiker och annan service som ligger nära bostäder och arbetsplatser. I stället för satsningar på kommunens befintliga centrum tillåts privata aktörer anlägga storskaliga butikskomplex utanför tätorterna där kostnaderna är lägre och tillgängligheten sämre. Ofta är det nödvändigt med tillgång till bil för att kunna besöka dessa köpcentrum, vilket slår extra hårt mot unga, gamla och ekonomiskt svaga grupper. Det är de billösa i samhället som drabbas medan bilägarna, som till är män, ökar sin tillgänglighet. Etableringen av externa köpcentrum är således både en jämlikhetsfråga och en jämställdhetsfråga. Vi anser att det är angeläget att upprätthålla och stärka den lokala servicen i våra bostadsområden. En god tillgång till lokal service och handel är särskilt viktig för bl.a. äldre, rörelsehindrade och barnfamiljer. Tyvärr förmår kommunerna i sin planering inte alltid att stå emot de krav på externa etableringar som kommer från de stora handelskedjorna. kan det också uppstå konkurrens mellan kommuner som gör att de tillåter etableringar som egentligen inte är förenliga med klimatmålet och behovet av att hävda närservicen i bostadsområdena. Problemet med externa köpcentrum är således ofta interkommunalt. När en kommun etablerar ett externt köpcentrum leder det till negativa konsekvenser även för angränsande kommuner i form av utarmad närservice och färre besökare i tätorternas centrumhandel. Etableringen av externa köpcentrum får förutom de negativa konsekvenserna för närservicen i bostadsområdena en rad negativa miljökonsekvenser. Både kunderna och de anställda blir beroende av biltransporter. Det medför ökad miljöbelastning genom användning av fossila bränslen och annan energiförbrukning, utsläpp av hälsofarliga ämnen samt buller. Den nya infrastruktur som behövs i form av bl.a. vägar medför barriäreffekter och en ökad miljöbelastning när man tar eller annan värdefull naturmark i anspråk. Staten måste mot denna bakgrund göra de övergripande målen om långsiktig hållbarhet i samhällsbyggandet mer konkreta och tydliga och aktivt hävda dessa mål för att stötta kommunerna i omställningsarbetet. Vidare behöver det genomföras en utredning om vad en långsiktigt hållbar, miljövänlig och klimatsmart handelsstruktur innebär. Utredningen bör också utarbeta förslag om förändringar i som innebär att oönskade etableringar av externhandel mer permanent kan motverkas. I den mån etableringar av extern handel alls ska tillåtas bör det ställas krav på att de föregås av en obligatorisk samordning mellan närliggande kommuner och en noggrann miljökonsekvensbeskrivning där man utreder alla följder av en etablering. I avvaktan på en utredning om en hållbar och klimatsmart handelsstruktur samt nödvändiga lagändringar bör det införas ett moratorium då man inte tillåter att några nya externa köpcentrum kommer till stånd. Sammanfattningsvis anser vi att med bifall till motionerna 2011/12:C212 (MP), 2011/12:MJ469 (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2011/12:T419 (V) yrkandena 4 och 5 som sin mening bör ge regeringen till känna vad vi ovan anfört om behovet av ett kraftfullt agerande från statens sida för att hävda närservicens ställning i en långsiktigt hållbar samhällsplanering behovet av att utreda formerna för en långsiktigt hållbar och klimatsmart handelsstruktur med sociala hänsyn behovet av samordning mellan närliggande kommuner vid planering av externhandel att ett femårigt moratorium för etablering av externa köpcentrum bör införas i avvaktan på att permanenta förändringar i kan genomföras att miljökonsekvensbeskrivningar alltid måste föregå etablering av externa köpcentrum. Icke-kommersiella frizoner, punkt 6 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C405 av (MP). I många städer och samhällen domineras stadsbilden av kommersiella budskap och olika former av köpcentrum. Det gäller inte minst i de centrala delarna av där hela stadsbilden domineras av storskalig utomhusreklam. I stadens kommersiella centrum dånar olika köpbudskap ut genom kraftfulla förstärkaranläggningar. Förhållandena är liknande även i stadens förortscentrum. Ett särskilt problem är att hela centrumanläggningar är privatägda och att mötesfriheten därigenom kan hotas då fastighetsägarna äger rätt att hindra tillträde för bl.a. politiska möten. är visserligen det mest påtagliga exemplet när det gäller privatiseringen av det offentliga rummet, men fenomenet breder ut sig över hela . Det hävdas ibland att detta är en stadsplaneringsfråga som faller under ett strikt kommunalt ansvar. Mot detta bör ställas att utvecklingen kan utgöra ett hot mot mötesfriheten som är en grundlagsfäst rättighet. Det ter sig orimligt att tillfälliga kommunala majoriteter ska kunna sätta sig över vår grundlag. Grönområden, ytor för spel, lek och kultur, föreningslokaler och andra icke-kommersiella frizoner hör till det som konstituerar en stad som en plats för medborgare och inte enbart för kunder. När demokratin på nivå inte orkar stå emot trycket från multinationella megakoncerner faller det på att stifta lagar som garanterar fortlevnaden av icke-kommersiella frizoner i våra städer och samhällen. Vi anser att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med uppgift att föreslå lagstiftning och andra åtgärder som stärker skyddet av och även underlättar expansionen av icke-kommersiella frizoner i våra städer och samhällen. Vad vi anfört ovan bör med bifall till motion 2011/12:C405 (MP) som sin mening ge regeringen till känna. Transportplaner, punkt 8 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. En viktig uppgift för samhällsplaneringen är att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Planeringen måste vara inriktad på att skapa ett hållbart samhälle som är tillgängligt för alla, men som reducerar så mycket som möjligt av onödiga resor och transporter. För att samhällsplaneringen ska bidra till en omställning till en mer miljöanpassad transportsektor krävs bl.a. en förbättrad regional samordning och utveckling av kommunala transportplaner. Den regionala planeringen har en stor potential när det gäller att påverka resmönster och energianvändning för transporter. En bebyggelseutveckling som medvetet styr mot färre och kortare transporter är en viktig ingrediens för att styra samhället mot låg miljöpåverkan. Detta kräver emellertid en ökad regional samordning och en ökad tyngd för beslut fattade på regional nivå. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att återkomma med lagförslag som stärker den regionala samordningen så att miljöbelastande transporter kan minska. finns det inte några krav på att den som bygger nya bostads- eller företagsområden ska redovisa vilka transportbehov som uppkommer efter att byggnationen är slutförd. har därför föreslagit att kommunerna ska kunna kräva att samhällsbyggare i transportplaner redovisar att deras byggprojekt leder till trafiksnåla transportlösningar. Vi anser att ska ställa sig bakom detta förslag. I utredningen , biffen och bostaden (SOU 2005:51) nämns ett antal exempel på vad som skulle kunna ingå i en transportplan. Det kan gälla exempelvis placering och utformning av hållplatser, informationssystem för kollektivtrafiken, placering av byggnader så att avståndet till kollektivtrafik minimeras, infrastruktur för videokonferenser, säkra p-platser för cyklar, särskilda p-platser för bilpoolsbilar, tankställen för miljöfordon och ekonomiska incitament för miljöanpassat resande, införande av bilpool samt en parkerings- och resepolicy. Det vi nu anfört bör med bifall till motion 2011/12:T419 (V) yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna. Cykel- och kollektivtrafik, punkt 9 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C246 av (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 9. Hälften av alla bilresor som görs i är kortare än och skulle i de flesta fallen kunna ersättas med cykel eller promenad. Planeringen av transporter bör därför inriktas på att tillgodose cyklisternas och de gåendes behov liksom behovet av en god tillgänglighet till kollektivtrafik. En sådan planering ger också förutsättningar för vardagsmöten som river barriärer och underlättar förståelse för andras villkor. Cykeln är ett transportmedel som ger minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet. Eftersom den är relativt billig är den också bra sett ur ett jämlikhetsperspektiv. Ökad cykeltrafik kan även ses som en jämställdhetsfråga eftersom kvinnor och män i lika stor utsträckning använder sig av cykel som transportmedel. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att exempelvis personer med vissa funktionshinder inte har möjlighet att använda sig av cykel. En förutsättning för att fler ska välja bort bilen vid kortare resor är därför att det också finns en väl utbyggd kollektivtrafik med hög standard. Med hänvisning till detta anser vi att i ett tillkännagivande bör begära att regeringen tar initiativ som kan leda till att bebyggelseplaneringen i ökad grad utgår från ett fotgängar- och cykelperspektiv. Detta kan ske bl.a. genom att rätten till cykelvägar i bostadsområdena tydligare kommer till uttryck i . Regeringen bör också ta initiativ till att utveckla såväl ekonomiska incitament som planeringsverktyg som kan leda till att kommuner, statliga trafikmyndigheter och övriga aktörer på kollektivtrafikområdet motiveras att snabbare utveckla kollektivtrafiken till det självklara valet när cykel och promenad inte är ett möjligt alternativ. Ett tillkännagivande från enligt vårt förslag innebär att motionerna 2011/12:C246 (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:C403 (V) bör bifallas. Parkeringsplatser för studentbostäder, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 6. Kommunerna kan i detaljplanen bestämma de krav på parkeringsplatser som ska gälla vid nybyggnation inom ett område, en s.k. parkeringsnorm. Denna norm ska sedan uppfyllas när kommunen beviljar bygglov för nya bostäder. Högt ställda krav från kommunen på antalet parkeringsplatser leder till höjda byggkostnader för bostäderna. Särskilt när det gäller nybyggnation av studentbostäder ställs ibland orimligt höga krav på antalet parkeringsplatser. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen på olika sätt bör verka för att kommunerna sänker sina krav på parkeringsplatser vid byggnation av studentbostäder. I normalfallet bör det vara möjligt att bygga studentbostäder utan andra tillhörande parkeringsplatser än handikapplatser. Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2011/12:C348 (S) yrkande 6. Frågor om strålning, punkt 12 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4. Med dagens regler omfattar bygglovsplikten för mobiltelefoniinstallationer enbart byggandet av . Basstationer och antenner kan sättas upp på befintliga byggnader och utan att detta prövas. Det är till och med så illa att en mast kan beviljas bygglov med villkoret att den enbart är avsedd att användas som länkmast och inte för rundstrålande antenner.