bet · GZ01AU11 · 2012-06-05 00:00:00 — Vi i anser att det behövs en kampanj för ökad medvetenhet en operation hbtq-frid som ska syfta till att öka kunskapen hos allmänheten och myndigheterna och till att få fler homo- och bisexuella och transpersoner att anmäla hatbrott. Vi anser därutöver att DO bör ges möjlighet i lagen att genomföra s.k. situation testing. Denna metod innebär att myndigheten utför kontrollerade tester av exempelvis arbetsgivare genom att t.ex. sända in fingerade ansökningar för personer med lika meriter, men med respektive utan funktionsnedsättning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna 2010/11:Ju400 (MP) yrkandena 3 och 5, 2010/11:A407 (MP) yrkande 10 och 2010/11:A422 (MP) yrkande 6 tillstyrks. Rättegångskostnader m.m., punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A422 av och (båda MP) yrkandena 25 och 2011/12:C390 av (M) yrkande 2 och 2011/12:A224 av (FP). Den som anser sig diskriminerad men som inte vill eller kan få stöd av DO har små möjligheter att på egen hand driva sin fråga i domstol. Vid en förlust löper man risken att stå för motpartens rättegångskostnader. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en fond ur vilken antidiskrimineringsbyråer och andra privata aktörer kan söka pengar för att täcka rättegångskostnader vid diskrimineringstvister. Vi anser även att reglerna för fördelning av rättgångskostnader vid diskrimineringstvister bör reformeras enligt den modell som finns i . Om den som stämmer ett företag har framgång med sin talan döms företaget att stå för den diskriminerades rättegångskostnader vid diskrimineringstvister. Om utgången är den motsatta står parterna däremot för sina respektive kostnader. anser vidare att talan om strukturell diskriminering bör kunna föras i domstol. Dagens regler innebär att man enbart kan väcka talan om diskriminering om en viss person är diskriminerad och dessutom villig att stå bakom anmälan. Vi anser också att Arbetsdomstolens sammansättning i diskrimineringstvister bör ändras. I sådana tvister bör det ingå en särskild ämbetsmannaledamot med erfarenhet av diskrimineringsfrågor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2010/11:A422 (MP) yrkandena 25 tillstyrks. Granskning ur ett likarättsperspektiv m.m., punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A422 av och (båda MP) yrkande 7 och 2010/11:A290 av (M), 2010/11:A409 av Finn och (båda M), 2010/11:A413 av Finn m.fl. (M) och 2011/12:A297 av Per och (båda M). En politik för lika rättigheter kräver att varje politikområde genomlyses i ett likarättsperspektiv. anser därför att en granskning bör göras av ojämlikhet i lagstiftningen och den generella politiken. Utgångspunkten bör vara att undersöka vilka konsekvenser politiska beslut får för olika grupper i samhället. Granskningen bör baseras på en förståelse av strukturell diskriminering, dvs. hur majoritetssamhällets regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden kan missgynna olika minoriteter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2010/11:A422 (MP) yrkande 7 tillstyrks. , punkt 14 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har införlivats i den nya myndigheten (). Jämställdhetslagen har dessutom slagits samman med övriga diskrimineringslagar. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. Eftersom DO kan förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns en risk att det proaktiva förändringsarbetet kommer att begränsas. Det finns även en risk att såväl arbetet för att stävja könsdiskriminering som arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män prioriteras ned till förmån för andra diskrimineringsgrunder. Att DO:s verksamhet har kommit att bli ärendestyrd och att detta förhållande har gått ut över möjligheten att bedriva förebyggande arbete är också något som framkommit av granskning av DO. Vi i Socialdemokraterna vänder oss mot de försämringar i jämställdhetspolitiken som ägt rum under den borgerliga regeringen. Mot bakgrund av granskning är det hög tid att problemen åtgärdas. , punkt 14 (V) (V) anför: DO:s eget expertråd riktade skarp kritik mot att myndigheten i stort sett helt lagt ned granskningen av det förebyggande jämställdhetsarbetet. riktade liknande kritik mot DO i en granskningsrapport. kritiserade DO för att ha lagt alltför mycket tid och resurser på enskilda anmälningar på bekostnad av det förebyggande arbetet. har DO:s nya chef besökt utskottet och gjort klart att myndigheten har påbörjat en omstrukturering för att omfördela resurser från enskilda ärenden till mer principiella fall och till det förebyggande arbetet. välkomnar det arbetet och finner därför inte någon anledning att dra igång ytterligare utredningar om DO:s verksamhet. Däremot finns all anledning att noga följa upp resultatet av den pågående förändringen hos myndigheten för att säkerställa att uppdraget att förebygga diskriminering uppfylls. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:122 Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster: antar regeringens förslag tilllag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). 2011/12:A4 av (SD): avslår proposition 2011/12:122 Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster. Motion väckt med anledning av skrivelse 2009/10:248 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om metoder för att utveckla arbetet mot diskriminering. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju400 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag om strukturell diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över formerna för ett mer långsiktigt ekonomiskt stöd till antidiskrimineringsbyråer och organisationer som arbetar mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i uppdrag ska ingå vägledning av stat, landsting, regioner och kommuner i diskrimineringsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta statliga utredningar som granskar de rättspolitiska, socialpolitiska och familjepolitiska områdena ur ett normkritiskt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att genomföra en kampanj för HBTQ-frid. 2010/11:Ju401 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är av stor vikt att utvecklar sina föreskrifter kring hbt-personers psykosociala arbetsmiljö. 2010/11:Ub311 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av den nya diskrimineringslagstiftningens effekter för hbt-personer i utbildningsväsendet. 2010/11:A229 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta krav mot diskriminering. 2010/11:A237 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör en diskrimineringsgrund. 2010/11:A238 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet för jobben. 2010/11:A287 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning som ur ett helhetsperspektiv ska belysa transpersoners situation i det svenska samhället. 2010/11:A290 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot kvotering och positiv särbehandling, oavsett grund. 2010/11:A298 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen möjligt återkommer till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. 2010/11:A311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering av personer med funktionsnedsättning. 2010/11:A316 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet. 2010/11:A373 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering av äldre på arbetsmarknaden. 2010/11:A402 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av avidentifierade anställningsansökningar. 2010/11:A407 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att () ska ges i uppdrag att i likhet med den tidigare granskningen av kollektivavtalen inom offentlig sektor också granska den övriga arbetsmarknadens kollektivavtal med direktivet att undersöka huruvida dessa avtal innehåller bestämmelser som diskriminerar hbt-personer. 2010/11:A409 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av genetisk konstitution som diskrimineringsgrund. 2010/11:A410 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om otillgänglighet som diskriminering. 2010/11:A413 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den nya diskrimineringslagen (2008:567) för att också inkludera förbud mot negativa effekter av tillämpning av den s.k. jantelagen i diskriminerande syfte. 2010/11:A421 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marscher för tillgänglighet. 2010/11:A422 av och (båda MP): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning utgör diskrimineringsgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på konstruktion av en fond ur vilken man ska kunna söka pengar för att täcka rättegångskostnader i diskrimineringstvister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för fördelning av rättegångskostnader vid diskrimineringstvister bör reformeras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att talan om strukturell diskriminering bör kunna föras i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra Arbetsdomstolens sammansättning i diskrimineringstvister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges möjlighet i lag att genomföra s.k. situation testing. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om granskning av ojämlikhet i lagstiftning och generell politik. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:C245 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att brister i tillgängligheten ska betraktas som diskriminering. 2011/12:C390 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de oproportionerligt höga skadeståndsbeloppen i diskrimineringsmål harmoniseras med övriga skadestånd för ideella skador i linje med vad som anges i motionen. 2011/12:U204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom Europeiska unionen måste agera för att antidiskrimineringsinitiativet omfattar såväl diskriminering på grund av sexuell läggning som könsidentitet. 2011/12:Sf325 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med förslag om hur en lagändring om obligatoriska kravprofiler i enlighet med vad som anförs i motionen bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetsgivare med fler än tio anställda ska omfattas av skyldigheten att upprätta mångfalds- och likabehandlingsplaner gällande samtliga diskrimineringsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrkt tvärkulturell kompetens, liksom flerspråkighet, ska räknas som merit vid alla offentliga anställningar. 2011/12:So289 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla organisationer som beviljas medel för arbete mot hedersrelaterat våld måste ha ett tydligt hbt-perspektiv i sitt arbete. 2011/12:So565 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en kvalitetssäkra myndigheters och andra aktörers kartläggningar av diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur regionala och lokala aktörer kan stödjas i arbetet mot diskriminering och dess koppling till ohälsa för utsatta grupper. 2011/12:A214 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund. 2011/12:A224 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskriminering ska kosta. 2011/12:A242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. 2011/12:A274 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med förslag på hur bristande tillgänglighet kan skrivas in i diskrimineringslagstiftningen. begär att regeringen återkommer med förslag på hur kraven på aktiva åtgärder kan utvidgas och förstärkas i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om en separat diskrimineringslag för arbetslivet samt möjligheten till semidispositivitet i vissa delar åter bör lyftas fram i samband med en kommande revidering av diskrimineringslagstiftningen. begär att regeringen tar initiativ till en heltäckande utvärdering och analys av den nya myndighetens organisation och uppdrag i syfte att identifiera vad som kan behöva förändras för att nå bättre resultat. 2011/12:A278 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgänglighet som diskrimineringsgrund bör regleras i lag. begär att regeringen återkommer med förslag om en kunskapssatsning hos primärkommuner, landstingskommuner och myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fler arbetsplatser kan göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning före anställning. 2011/12:A282 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsad tillgänglighet ska betraktas som diskriminering. 2011/12:A285 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshinder som diskrimineringsgrund. 2011/12:A297 av Per och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av genetisk konstitution som diskrimineringsgrund. 2011/12:A304 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mångfald för demokrati. 2011/12:A305 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristande tillgänglighet som diskriminering. 2011/12:A309 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en generell tillgänglighetslagstiftning bör införas. 2011/12:A316 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering av personer med funktionsnedsättning. 2011/12:A324 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgången till barn- och äldreomsorg måste utformas så att den inte i praktiken missgynnar grupper av medborgare på grund av etnicitet eller ursprung. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetsgivare med fler än tio anställda ska omfattas av skyldigheten att upprätta likabehandlings- och mångfaldsplaner gällande samtliga diskrimineringsgrunder. 2011/12:A334 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skyldighet om att lönekartläggning och handlingsplan ska göras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enbart företag med färre än tio anställda ska undantas från skyldigheten att genomföra lönekartläggning och upprätta handlingsplaner. 2011/12:A345 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klassificering av svenska restauranger, barer och nattklubbar. 2011/12:A348 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskrimineringslagen även ska omfatta bristande tillgänglighet. 2011/12:A350 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att otillgänglighet ska klassas som diskriminering. 2011/12:A353 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. 2011/12:A384 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär samt att föreslå åtgärder i syfte att motverka svenskfientligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och ändra de befintliga lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ska ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet. Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Den som påstås ha handlat i strid med bestämmelserna i 2 kap. 5, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 eller 17 § eller 3 kap. 15 eller 16 §, får inte utsätta en enskild person för repressalier på grund av att han eller hon 1. anmält eller påtalat ett sådant handlande, 2. medverkat i en utredning enligt lagen, eller 3. avvisat eller fogat sig i trakasserier eller sexuella trakasserier från den som påstås ha diskriminerat. Den som påstås ha handlat i strid med bestämmelserna i 2 kap. 5, 7, 9, 10, 11, 12, 12 a, 13, 14, 15, 16 eller 17 § eller 3 kap. 15 eller 16 §, får inte utsätta en enskild person för repressalier på grund av att han eller hon 1. anmält eller påtalat ett sådant handlande, 2. medverkat i en utredning enligt lagen, eller 3. avvisat eller fogat sig i trakasserier eller sexuella trakasserier från den som påstås ha diskriminerat. Yttranden från () och Kommuner och Landsting (SKL) har gått sedan remisstiden på utredningen fagert tal gick ut. Ändå har inget hänt.Vi har en ansvarig minister som säger att bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Vi har borgerliga ledamöter som har sagt att de ska jobba för tillgänglighet men reserverar sig när förslaget behandlas i arbetsmarknadsutskottet. Det är dags att gå från ord till handling.Det här handlar om människor som har precis samma behov som du och jag. Det handlar om människor som har mänskliga och demokratiska rättigheter, precis som du och jag. Det handlar om människor som stängs ute från skolor, arbetsplatser och fritidsintressen. Det handlar om att man blir utestängd från att kunna mötas på olika arenor, till exempel kulturlivet eller de intressen man har med sin familj. Att inte kunna mötas innebär att vi förminskar vår möjlighet att lära mer av varandra och lära känna varandra. Att träffa och umgås med människor med en större funktionsnedsättning har berikat mig mycket och lärt mig mycket i mitt liv.Det går faktiskt att se skillnad på svart och rött garn med fingrarna om man inte ser. Det fick jag som barn lära mig av min farmor. Och när jag blev lite större fick jag av min farfar lära mig hur man kunde köpa snus utan att kunna komma in i affären.Fru talman! Alla kommer vi med största sannolikhet att ha eller få någon funktionsnedsättning, tillfälligt eller bestående, under våra liv. En del av oss drabbas av det för att vi får leva ett långt liv, en del har en medfödd funktionsnedsättning, och några drabbas för att de råkar ut för olycka. Frågan om tillgänglighet handlar inte bara om att tillfredsställa behoven hos människor med funktionsnedsättning utan om sådant som är bra för oss alla. Utan att vi tänker på det använder vi oss gärna av de hjälpmedel som finns lite här och där, även om de är för få. Vem har inte känt att räddningen är en dörröppnare när man kommer med tunga kassar, eller sovande barn på armen, eller att hissen har varit räddningen när man har haft tungt bagage eller en barnvagn att ta med sig upp i lägenheten? För att inte tala om handikapptoaletter, som jag har upplevt är en räddning när man ska hjälpa barnbarnen på toaletten, för det är bara där man får plats om man är flera. Det handlar också om hörselslingor som gör att mormor och morfar kan få behållning av tal, teaterföreställningar och sportkommentatorer, liksom att känna glädjen av att höra barnbarnen sjunga sommarvisa på skolavslutningen.Personer med funktionsnedsättning ska ha lika stora förutsättningar som alla andra att kunna delta i arbetslivet och i samhället i stort. Det får vi alla nytta av.Det här är också en fråga om människosyn och mänskliga rättigheter som är fastslagen i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som har anslutit sig till.Jag tror att fler än jag kan förstå och känna hur kränkande det är och vilket utanförskap det kan vara att som människa inte kunna gå på restaurang eller på bio tillsammans med sina kamrater eller sin familj, eller att inte kunna köpa sig en glass, gå in på ett fik eller köpa sina kläder själv, för man kommer inte in i butiken. Trots att man är tillräckligt vuxen kan man inte göra det man borde få göra på egen hand.Låt mig ta några andra exempel: Det finns barn och ungdomar som inte kan ta sig till sin egen skolavslutning på grund av olika hinder. Det finns föräldrar som inte kan ta sig till barnens olika aktiviteter för att de har en funktionsnedsättning. Vårt samhälle är fortfarande fullt av många och olika hinder, trots att vi har haft regler och lagar . Problemet är att kraven inte på långt när efterlevs och att vi inte gör rätt. Ta SJ som ett exempel på att vi inte alltid gör rätt. I sin upphandling hade SJ från början inte tagit med att man skulle ha rullstolsramp, så kunde vi i medier läsa och höra att människor i rullstol inte fick åka med på X 2000-tåget. Eller se på den uppmärksammade AD-domen om den blinde juristen med hög kompetens och de bästa referenserna. hade upphandlat it-system för stora belopp men inte hållit sig till reglerna om att interna it-system ska följa internationella tillgänglighetsstandarder. Sådant får inte ske i ! Teknik och utrustning finns för att möjliggöra för fler människor med funktionsnedsättning att få ett jobb.Vi måste få en lagförändring i diskrimineringslagstiftningen när det gäller bristande tillgänglighet eftersom det inte har hänt tillräckligt mycket trots att vi har haft regler och lagar sedan 70- och 80-talet.Handikapprörelsen har kämpat för att få ökad tillgänglighet, bland annat genom att anordna Marschen för tillgänglighet på många orter i vårt land. Man har krävt en lag som klassar bristande tillgänglighet som diskriminering. Jag vet att många av oss politiker har gett löften om förändring.Självklart kommer detta att kosta, men kostnaderna måste ses mot bakgrund av hela befolkningens nytta med lagregleringens möjligheter. Vi måste våga se att det är en investering för oss alla och för framtiden. Vi måste se det som en investering på samma sätt som broar, vägar och skolor.