bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 21 att det måste bli lättare att välja skola utifrån fakta. I den enskilda motionen 2011/12:Ub436 (S) anförs att alla skolor, oavsett huvudmannaskap, ska delta i såväl nationella som lokala utvärderingar kvaliteten och elevernas utveckling ska alltid komma först. I den enskilda motionen 2011/12:Ub265 (M) anförs att en nationell elevenkät ska införas för att utveckla och förbättra skolan utifrån ett elevperspektiv. I den enskilda motionen 2011/12:Ub360 (KD) anförs att en likvärdig kvalitet ska garanteras inom skolan. Inom m.fl. verksamheter finns den s.k. lex som innebär en skyldighet att anmäla missförhållanden. En utredning tillsattes 2010 om att införa en motsvarighet till lex för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). I betänkandet föreslås att den som fullgör uppgifter i en utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer (förutom annat sätt att fullgöra skolplikten samt annan pedagogisk verksamhet) ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Allvarliga missförhållanden föreslås av utredaren ska anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten. Betänkandet har remissbehandlats, och regeringen avser att lämna en proposition i frågan . Regeringen har även aviserat sin avsikt att öka Skolinspektionens anslag till följd av den ökade ärendemängden i och med införandet av en skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 150). Utskottet anser att det är angeläget att personalen slår larm när något går fel i verksamheter som rör barn och välkomnar att åtgärder vidtas. Därmed avstyrks motion 2011/12:Ub457 yrkande 26. Forskning om skolan i skolan När utbildningsvetenskaplig forskning behandlades i förra motionsbetänkande om forskning biföll utskottet ett motionsyrkande om att skolforskningen behöver utvecklas (bet. 2010/11:UbU12). Vid behandlingen av likalydande yrkanden i detta motionsbetänkande om forskning vidhöll utskottet sin uppfattning men avstyrkte motionerna mot bakgrund av att ärendet bereds i (bet. 2011/12:UbU18). Därmed avstyrks även motion 2011/12:Ub457 yrkande 6. Enligt 4 kap. 15 § den nya skollagen får en kommun eller ett landsting inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. Av paragrafen framgår att kommuner och landsting får inrätta lokala styrelser inom de delar av skolväsendet som de är huvudmän för, detta enligt de bestämmelser som gäller för självförvaltningsorgan enligt kommunallagen (1991:900). Detta innebär att kommunfullmäktige eller får besluta att en nämnd som fullgör kommunens eller uppgifter som huvudman inom skolväsendet får uppdra åt en lokal styrelse att helt eller delvis sköta driften av en skolenhet inom nämndens ansvarsområde. I detta ligger att en lokal styrelse får inrättas för en hel förskole- eller skolenhet, eller en del av en sådan enhet. Fullmäktige får även besluta att nämnden får uppdra åt den lokala styrelsen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden. Ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller som i övrigt avses i 6 kap. 34 § kommunallagen får dock inte delegeras till en lokal styrelse. (Se prop. 2009/10:165.) Utskottet konstaterade i betänkandet (2010/11:UbU7 s. 39) att det ser mycket positivt på kommunala självstyrande skolor och att det i sitt betänkande 2009/10:UbU21 välkomnade den möjlighet som införts i 4 kap. 15 § den nya skollagen om att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub457 yrkande 29. Den nationella läroplanen som anges i skollagen är bindande för alla huvudmän och kan inte ersättas av lokala läroplaner eller andra styrdokument. Läroplanen är vid sidan av skollagen det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i förskolor, skolor, vuxenutbildning och på fritidshem. Läroplanen och de värderingar som uttrycks där ska omfattas av alla och vara hållbara . Det finns dock inget hinder för att en skola kan tillämpa kompletterande styrdokument så länge verksamheten bedrivs inom ramen för läroplanen. I läroplanen finns värdegrund och uppdrag, mål och riktlinjer, normer och värden, den rådande synen på kunskaper, ansvar och inflytande m.m. som ingen huvudman rimligtvis kan ställa sig vid sidan av. Därutöver kan en förskola eller skola enligt ovan ha egna policydokument eller arbetsplaner som vidgar, preciserar eller konkretiserar skolans inriktning eller arbetssätt utan att strida mot läroplanerna. På detta sätt kan t.ex. fristående skolor med alternativ pedagogisk inriktning även i fortsättningen utöver de nationella läroplanerna och kursplanerna ha egna styrdokument för undervisning och andra inslag i utbildningen. Dessa dokument ska ses som komplement och kan i den enskilda skolan fungera parallellt med den befintliga nationella läroplanen. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub276. Enligt den nya skollagen ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I den nya skollagen regleras även ledighet och kompensation för elevföreträdare. Det följer också av arbetsmiljölagen (1977:1160) att en elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant eller som har ett annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen. Elevskyddsombud, elevrådsrepresentanter och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget. Utskottet menar att formerna för och organisationen av elevernas inflytande ytterst är en fråga för den enskilda skolan och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub457 yrkande 30 och 2011/12:Ub371. Utvärdering, uppföljning och information Den nya skollagen reglerar att varje huvudman inom skolväsendet systematiskt och kontinuerligt ska följa upp och utveckla utbildningen och att detta arbete ska dokumenteras. Skolinspektionen har tillsyn över och svarar för kvalitetsgranskningen inom bl.a. skolväsendet. I den nya skollagen har Skolinspektionen fått ett tydligt lagstöd för sin verksamhet. Gemensamma bestämmelser om tillsynsmyndigheternas befogenheter vid tillsyn har införts i lag. Nya sanktioner mot både enskilda och offentliga huvudmän, t.ex. i form av vite, har införts. Ansvaret för statlig utvärdering och kvalitetsgranskning regleras också i lagen. har enligt sin instruktion (2009:1214) i uppgift att genom sin verksamhet främja att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och vuxenstuderande. Det sägs även i instruktionen att ska följa upp och utvärdera skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och rapportera till regeringen i de frågor som dessa uppgifter kan ge upphov till. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 46) aviserade regeringen sin avsikt att ge i uppdrag att vidareutveckla presentationen av den information som finns till föräldrar, elever och huvudmän och göra den mer användarvänlig i syfte att underlätta för den enskilde att kunna jämföra olika skolor med varandra och göra välgrundade val av skolor. I detta syfte tillfördes 2012 och beräknas tillföras . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub265, 2011/12:Ub360, 2011/12:Ub436 och 2011/12:Ub457 yrkandena 9 och 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljö och elevhälsa. Jämför reservationerna 17 (S), 18 (MP) och 19 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:C244 (MP) anförs i yrkande 3 att regeringen bör föreslå hur ett program för att åtgärda våra barns undermåliga arbetsmiljöer bör utformas och finansieras. Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 23 att det behövs en modern elevhälsa. I den enskilda motionen 2011/12:Ub415 (S) anförs att skolhälsovården bör stärkas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub356 (MP) anförs att införandet av elevhälsovård som en rättighet för alla elever inom det svenska skolväsendet bör utredas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub255 (KD) anförs att en elevhälsogaranti bör införas som innebär att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan under skoldagen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub362 (KD) anförs att kommunala verksamheters och elevhälsans arbete med suicidprevention bör förbättras. I den nya skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. Dessa paragrafer saknar motsvarighet skollag. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller, enligt 2 §, alla skolformer utom förskolan. För förskolan gäller enligt 8 kap. 8 § att huvudmannen för verksamheten ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att har fått i uppdrag att utreda problembilden på astma- och allergiområdet kopplad till arbetsmiljön i skolan (S2011/6075/FS). Uppdraget ska genomföras i samråd med och redovisas . har gett regeringen till känna att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras (bet. 2010/11:UbU6, rskr. 2010/11:170). Ärendet bereds i (skr. 2011/12:75 s. 84). Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:C244 yrkande 3. I den nya skollagen finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. förskoleklassen och de obligatoriska skolformerna. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Bestämmelsen kräver till skillnad års skollag att det förutom skolläkare och skolsköterska finns tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog, kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. På så sätt säkerställs att elevhälsan har tillgång till tillräcklig kompetens för att eleverna ska få det stöd som de behöver. har gett regeringen till känna att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). har undersökt förutsättningarna för att utveckla kvalitetsindikatorer för elevhälsan när det gäller psykisk ohälsa. I slutrapporten mäta kvalitet i skolhälsovårdens/elevhälsans arbete med psykisk ohälsa konstateras att det krävs mer utvecklingsarbete för att fastställa vilka kvalitetsindikatorer som är mätbara. Regeringen uppdrog åt att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. Som en del i uppdraget ska i samverkan med och efter samråd med Skolinspektionen föreslå en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Denna del i uppdraget ska redovisas . Uppdraget som helhet ska redovisas . I uppdraget ingår att sprida information om möjligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan och till speciallärare, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal om elevhälsans inriktning och organisation, psykisk ohälsa samt barn som far illa eller riskerar att fara illa och att vid behov utarbeta material om regelverk och evidensbaserad praktik. I uppdraget ingår även att utveckla ett stödmaterial om hur skolorna bör utforma dokumentation om elevers behov av stöd vid övergångar mellan skolor och skolformer. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 51) har regeringen aviserat att totalt ska avsättas till en satsning på förstärkt elevhälsa . Ett riktat statsbidrag ska erbjudas skolhuvudmän som gör insatser för att förstärka elevhälsan. fick i uppdrag att ansvara för genomförandet av utvärderingar av pilotstudier för att pröva ett australiskt självmordsförebyggande utbildningsprogram under svenska förhållanden (S2010/8258/FH). Uppdraget genomförs i samråd med och ska redovisas senast . Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub255, 2011/12:Ub356, 2011/12:Ub362, 2011/12:Ub415 och 2011/12:Ub457 yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kost och motion. Jämför reservationerna 20 (S), 21 (MP) och 22 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub404 (S) anförs att skolan behöver inspirera till ökad fysisk aktivitet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub468 (S) anförs att det bl.a. av hälsoskäl är viktigt med fysisk aktivitet i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub470 (S) anförs att skolan har en viktig uppgift att ge elever kunskap om matens betydelse. I den enskilda motionen 2011/12:Ub257 (M) anförs att arbetet för att förbättra skolmaten måste fortsätta. I den enskilda motionen 2011/12:Ub291 (MP) anförs att skolan måste skapa tid och plats för mer fysisk aktivitet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub498 (SD) anförs att det behövs mer fysisk aktivitet i skolan och skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. fick i uppdrag att erbjuda utbildningsinsatser för lärare i ämnet idrott och hälsa för att stödja utvecklingen av ämnet i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, bl.a. med utgångspunkt i den kartläggning (U2006/9049/S) som verket genomfört. Insatserna ska ge stöd för att använda de nya kursplanerna respektive ämnesplanerna i fråga om idrott och hälsa samt att bedöma elevernas kunskaper utifrån kurs- och ämnesplanernas kunskapskrav. De ska främja en pedagogisk diskussion så att alla elever ges förutsättning att delta och utveckla kunskaper i ämnet oavsett t.ex. kön eller kulturell och social bakgrund. Undervisningen om hälsa och simundervisningen ska särskilt uppmärksammas. I uppdraget ingår också att uppmärksamma frågan om elevers frånvaro i idrott och hälsa och skolornas arbete för att i samarbete med föräldrarna öka elevernas deltagande. Utbildningsinsatserna ska vara praktiskt inriktade och ges i form av konferenser eller seminarier arrangerade av externa aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . fick i uppdrag att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Satsningen ska utgå från den nya skollagens (2010:800) bestämmelse om näringsriktig skolmat (l0 kap. 10 §). I uppdraget ingår en informationssatsning om näringsriktig skolmat och målgruppsanpassade utbildningsinsatser till ansvarig personal inom skolkök samt till kostchefer eller konsulter och ansvariga för upphandling av mat i kommunerna. Uppdraget ska slutredovisas . I läroplanen för (Lgr 11) uppmärksammas hälso- och livsstilsfrågor. I kursplanen för framkommer bl.a. att eleverna genom undervisningen i hem- och konsumentkunskap ska få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållet får för bl.a. hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån. Genom undervisningen ska eleverna även ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att planera och tillaga mat och måltider för olika situationer och sammanhang. Inom ämnet idrott och hälsa ska eleverna bl.a. ges förutsättningar för att utveckla goda levnadsvanor och ges kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Utskottet konstaterar även att den nya skollagen förtydligat att de skolmåltider som serveras i ska vara näringsriktiga (se prop. 2009/10:165). Regeringen framhöll i proposition 1997/98:6 (s. 78) att det kan anses som en del av läroplanens intentioner att eleverna får tillgång till varierad och näringsriktig mat och att de får äta lunch tillsammans med andra elever och vuxna. Regeringen ansåg det inte vara möjligt att i lagen närmare föreskriva vad skolmåltiderna ska innehålla men uttalade att vid bedömningen bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub257, 2011/12:Ub291, 2011/12:Ub404, 2011/12:Ub468, 2011/12:Ub470 och 2011/12:Ub498. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledning, praktisk arbetslivsorientering och facklig information. Jämför reservationerna 23 (S, MP, V), 24 (MP) och 25 (S). Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 17 att alla elever ska ha rätt till studie- och yrkesvägledning på sin skola. Vidare sägs att studie- och yrkesvägledningen behöver tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas och att varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. I den enskilda motionen 2011/12:Ub454 (C) anförs att ett införande av ett valfrihetssystem inom och gymnasieskolans studievägledning bör utredas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub350 (M) anförs i yrkande 1 att förbättrade möjligheter till praktisk arbetslivsorientering för svenska högstadieelever bör övervägas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub259 (MP) anförs att den praktiska arbetslivsorienteringen bör utvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub221 (S) anförs att skolor ska släppa in fackliga organisationer för att informera om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub298 (S) anförs att facklig skolinformation ska införas i läroplanerna för och gymnasieskolan. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att alla elever ska ges kunskaper och förutsättningar att göra väl underbyggda studie- och yrkesval. Den nya skollagen (2010:800) ställer krav på studie- och yrkesvägledning. Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Det är ett uppdrag för hela skolan att ge eleverna studie- och yrkesvägledning. Att alla elever ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till framtidsfrågor är en utgångspunkt för uppdrag att på olika sätt främja att kvaliteten på studie- och yrkesvägledningen utvecklas. har även utarbetat Allmänna råd för studie- och yrkesorientering. De allmänna råden och kommentarerna är tänkta att utgöra en grund när skolhuvudmän och skolor planerar, organiserar och genomför studie- och yrkesorienteringen för eleverna i de olika skolformerna. Utskottet anser att den nya skollagen anger tydliga krav på studie- och yrkesvägledning och vill understryka huvudmännens skyldighet att följa lagens bestämmelser. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub454 och 2011/12:Ub457 yrkande 17. Den praktiska arbetslivsorienteringen inom skolan syftar till att ge eleverna kontakt med arbetslivet. reglerades formerna för arbetslivsorientering i i läroplanen. I dagens målstyrda skola anges läroplan för att skolans mål är att varje elev ska ha inblick i närsamhället och dess arbets- och föreningsliv. Vidare anges att studie- och yrkesvägledaren ska dels informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen, dels vara ett stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. I gymnasieskolan gäller enligt gymnasieförordningen (2010:2039) att arbetsplatsförlagt lärande (apl) ska förekomma på samtliga tolv yrkesprogram och uppgå . Rektorn har ett övergripande ansvar för att organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub259 och 2011/12:Ub350 yrkande 1. Enligt läroplanen för ska eleverna få underlag för att välja sin fortsatta utbildning, vilket enligt läroplanen förutsätter en samverkan med bl.a. arbetslivet. Vidare sägs att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med arbets- och föreningslivet. Skolans mål är enligt läroplanen att varje elev ska ha inblick i närsamhället och dess arbets- och föreningsliv. Enligt läroplanen för gymnasieskolan är skolans mål att varje elev ska ha kännedom om arbetslivets villkor. Vidare ska personalen i utbildningen utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets- och föreningsliv. Enligt utskottet är läroplanernas bestämmelser väl avvägda, och därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub221 och 2011/12:Ub298. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans värdegrund. Jämför reservationerna 26 (MP, V) och 27 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub340 (S) anförs att skolans styrdokument bör stärkas så att elever ska få en utbildning i under sin skoltid. I den enskilda motionen 2011/12:Ub358 (MP) anförs att formuleringen om tradition och västerländsk humanism bör utgå ur läroplanens formulering av skolans värdegrund. I den enskilda motionen 2011/12:Ub492 (SD) anförs att regeringen skyndsamt ska ändra i den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 i kapitlet Skolans värdegrund och uppdrag. Under rubriken och medmänsklighet på sidan 7 ska politisk diskriminering läggas till i det första stycket och det andra stycket ska bytas ut. Under rubriken på sidan 9 ska den sista meningen strykas i det sista stycket. I den enskilda motionen 2011/12:Ub281 (KD) anförs i yrkande 1 att det är viktigt att varje skola har möjlighet att utforma sitt värdegrundsarbete i praktiken och i yrkande 2 att goda exempel som t.ex. Trollehöjdskolan i kan tjäna som inspiration för andra skolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub417 (KD) anförs att Skolinspektionen ska granska hur skolor jobbar med värdegrundsarbetet utifrån de olika antimobbningsprogram som finns . I den enskilda motionen 2011/12:A384 (SD) anförs i yrkande 4 att direktiv ska ges till landets skolor om att belysande och motverkande av svenskfientlighet ska ingå som en naturlig del i skolornas värdegrundsarbete. Utskottet vill inledningsvis upplysa om att det i 1 kap. 4 § i den nya skollagen finns en bestämmelse om syftet med utbildningen som ersätter portalparagrafen skollag. I bestämmelsen sägs det bl.a. att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utbildningen ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Det har gjorts ett förtydligande i bestämmelsen om att utbildningen också ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I bestämmelsen finns de viktigaste fundamenten för skolverksamheten fastlagda, såsom lika tillgång till utbildning, likvärdighet, utbildningens syfte och värdegrund. Formuleringarna är allmänt hållna och utgör i första hand en grundval för tolkningen av andra mer konkret utformade bestämmelser. Utskottet vill understryka att med värden avses förskolans och skolans värdegrund som ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Det närmare innehållet i dessa rättigheter uttrycks i flera internationella konventioner som anslutit sig till.