bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — bidrar den supermiljöbilspremie som infördes om per bil till att introducera bilar med extremt låga utsläpp av koldioxid på marknaden och verkar stödjande för teknikutvecklingen. bedrivs ett utredningsarbete med inriktningen att ett kvotpliktssystem, för att säkerställa fortsatt låginblandning av biodrivmedel på marknaden, ska kunna börja tillämpas fr.o.m. i syfte att ytterligare snabba på omställningen av fordonsparken till energieffektiva el- och hybridmotorer. Översynen omfattar också frågan om en ökad differentiering i fordonsbeskattningen för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan. Anslaget används för förvaltningskostnader för (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att stärka arbete med klimatanpassning bör anslaget enligt motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del höjas med . I syfte att säkra verksamhet vid klimatmodelleringsenheten föreslår regeringen att anslaget tillförs . Anslaget används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa kostnader som följer med insatserna. För att tillgodose de ökande kraven på underlag för klimatanpassningsåtgärder avser regeringen att tillföra till anslaget under 20132016 för ökade kostnader vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget och att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del anförs att staten ska stödja kommuner och myndigheter som vill vidta åtgärder som minskar sårbarheten vid extrema väderhändelser som exempelvis översvämningar. I motionen föreslås därför att anslaget ökas med . Enligt motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del är det nödvändigt att stärka arbetet med förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar, och motionärerna föreslår därför att anslaget ökas med . Enligt propositionen stärks och samordnas arbetet med en anpassning till ett förändrat klimat i både på central och på regional nivå. Kunskap om klimatanpassning sprids och målet är att den ska genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheters, kommuners och näringslivets verksamhet. Stora framtida kostnader kan därmed minskas eller till viss del undvikas. De positiva effekterna kan därmed också bättre tas till vara. De stora omställningar som samhället står inför kräver olika typer av åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs en fortsatt uppbyggnad, förmedling och samordning av kunskap, både nationellt och regionalt. Att kunna förutse hur klimatet förändras är grundläggande för all anpassning. Regeringen tillför därför medel för att säkra klimatmodelleringsverksamheten vid , (se anslaget 1:9). Av propositionen framgår att satsningen på länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning på lokal och regional nivå fortsätter, och den ger ett viktigt kunskapsflöde till det nationella kunskapscentrumet vid . Regeringen avser vidare att ge länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning och följa upp klimatanpassningsarbetet i kommunerna. För att tillgodose de ökande kraven på underlag för klimatanpassningsåtgärder som är kopplade till översvämningar, ras och skred satsas fortsatt medel på Lantmäteriets uppbyggnad av en högkvalitativ nationell databas som bl.a. syftar till att förse samhället med bättre underlag för att risken för översvämningar ska kunna minskas. Ytterligare medel satsas även på de verksamheter som bedrivs vid och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för att samla in och utveckla olika typer av geografisk och geoteknisk information. Underlaget kan tillsammans med kompetensen hos det nationella kunskapscentret användas i myndigheters arbete samt i arbetet med regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Andra insatser, framför allt på regional nivå, som syftar till att minska riskerna för översvämningar, ras och skred kan också bli nödvändiga, t.ex. inventeringar av tillstånds- och ägarlösa dammar. Anslaget används för att samordna genomförandet av Inspiredirektivet i svensk lagstiftning, en nationell portal samt merkostnader som följer av direktivet. Regeringen föreslår att anslaget tillförs . 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget används för insatser för att förbättra, bevara och skydda havs- och vattenmiljöer. Detta inkluderar även genomförandet av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt frågor som rör havsplanering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:12 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. I motion 2012/13:MJ444 (S) yrkande 1 i denna del anförs att anslaget bör ökas med . Enligt samma motion yrkande 4 ska bemyndiga regeringen att för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. I yrkande 7 föreslås vidare ett program för lokala investeringar för havsmiljön. Programmet avser att stimulera nya idéer för att möjliggöra försöksanläggningar och förverkliga innovationer för att minska utsläppen av övergödande ämnen. I yrkande 8 samma motion föreslås att ett system där musselodlare och andra ersätts för sina insatser att binda näringsämnen bör utformas och att medel under anslaget 1:12 ska användas för detta ändamål. I motion 2012/13:MJ219 av och (båda S) anförs att bidraget till lokala vattenvårdsprojekt (Lovabidraget) har gått från att varit ett kraftfullt medel för att stödja långsiktiga projekt till att urholkas och endast stödja kortare projekt. I motionen föreslås att regeringen ser över möjligheten att behålla Lovabidraget och fastställa ett upplägg som tillåter fleråriga projekt. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Satsningen innefattar bl.a. vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Även satsningar inom den internationellt antagna handlingsplanen för samt bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar för att förbättra tillämpningen av existerande lagstiftning ingår. Sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak, bör vidare påbörjas. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del föreslås att anslaget ökas med samt att arbetet med åtgärder som rör t.ex. övergödningen i och miljögifter och frågor om att anlägga våtmarker behöver fortsätta. I propositionen anförs att havs- och vattenarbetet är prioriterade frågor för regeringen och att regeringen presenterade en rad åtgärder genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). Att stärka ett integrerat havs- och vattenarbete är av stor vikt eftersom vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd. I propositionen framhåller regeringen att det pågående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten är en viktig del av arbetet för havs- och vattenmiljön. Målet för ramdirektivet är god ekologisk och kemisk status eller potential för EU:s sjöar, vattendrag, kust- och grundvatten till 2015. Genomförandet av direktivet är också ett viktigt verktyg för att uppnå de vattenanknutna miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag. Det arbete som pågår inom med en översyn av vattenpolitiken inom EU kommer att få stor betydelse för vattenarbetet framöver. En central process för havsmiljöarbetet är vidare EU:s havsmiljödirektiv som inom går in i en aktiv genomförandefas. Havs- och vattenmyndigheten har ett särskilt ansvar för genomförandet av direktivet och har i enlighet med direktivets tidsplan gjort en inledande bedömning av miljötillståndet i och , samt fastställt miljökvalitetsnormer för god miljöstatus. Nästa steg är att utveckla övervakningsprogram samt åtgärdsprogram för att nå målen. Regeringen bedömer att genomförandet av direktivet kommer att öka kunskapen om miljötillståndet i våra hav. Genom åtgärdsprogrammen ökar också förutsättningarna att nå målet om hav i balans. Under det svenska ordförandeskapet i Helcom, som avslutades , har varit drivande för ett mer samordnat och åtgärdsinriktat havsmiljöarbete. I fokus ligger insatser för minskad övergödning, förstärkt arbete med att skydda biodiversitet, bättre miljöanpassning av sjöfarten och att minska farliga ämnen. När det gäller vattenverksamheters påverkan på miljön har enligt propositionen en särskild utredare tillsatts för att se över reglerna om vattenverksamheter i och i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Utredaren ska enligt direktivet (dir. 2012:29) ta fram förslag till ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i . Utredarens förslag ska se till att de aktuella vattenverksamheterna lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtagande i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv, som en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. I propositionen anför regeringen att man har beslutat att precisera miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Det rör påverkan på havet, på landmiljön och tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten, grundvatten och havet. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska även utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Regeringen har arbetat för att få ned tillförseln av övergödande ämnen genom exempelvis förbud mot fosfat i tvätt- och maskindiskmedel och bidrag till lokala vattenvårdssatsningar. När det gäller halter och transporter av kväve och fosfor i vattendrag där läckaget i stor utsträckning kommer från jordbruksmark i södra och framgår det av propositionen att analyser visar tydliga neråtgående trender. beslutade regeringen att genomföra förändringar av de s.k. nitratkänsliga områdena. Beslutet innebär exempelvis att andelen av den totala som ingår i de nitratkänsliga områdena ökar från . Av jordbrukets totala antropogena belastning på haven av kväve och fosfor kommer från de nitratkänsliga områdena. Att nya områden har pekats ut medför att fler brukare omfattas av generella bestämmelser om krav på lagringskapacitet, spridningsförbud och spridningsrestriktioner för stallgödsel, mineralgödsel och andra organiska gödselmedel. Bestämmelserna träder i kraft . Regeringen uppger i propositionen att flertalet sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskapet kan anses nå god status med avseende på näringstillstånd. För sjöar i tättbefolkade områden och odlingslandskap är situationen sämre, särskilt i . pekar det befintliga underlaget på en oförändrad eller svag förbättring av miljötillståndet i Sveriges kustvatten. Utsläppen av övergödande ämnen minskar i många fall och många åtgärder vidtas i vattenförvaltningsarbetet och genom havsmiljösatsningen. Det är emellertid svårt att se tydliga effekter i tillståndet. Näringsämnen är upplagrade i mark och sediment och återhämtningen tar tid. I propositionen konstaterar regeringen att utsläppen av näringsämnen i de länder som påverkar miljön i , och behöver reduceras ytterligare, och att genomförande av Helcoms aktionsplan kommer ha stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. När det gäller frågan om musselodlingar vill utskottet uppmärksamma att miljöminister gav följande svar på den skriftliga frågan 2012/13:36 om vilka initiativ som planeras för att säkerställa att musselodling inomskärs kan drivas vidare i syfte att hejda övergödningen: Det är viktigt att hitta arbetssätt för att hantera övergödningen av havet och [] att musselodling kan vara ett alternativ för att motverka övergödningen. Alternativet är emellertid inte oproblematiskt och dess miljöeffekter behöver utvärderas ytterligare. Projekt för att utvärdera effekterna av musselodling pågår bland annat med stöd från anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön. 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Anslaget används för insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 samt internationella klimatåtaganden. Detta görs genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . I samma syfte får anslaget användas för förvärv av utsläppsutrymme, för att utveckla systemet för handel med utsläppsrätter, för att finansiera övervakning i anknytning till internationell utsläppshandel, för att finansiera den gemensamma övervakningsfunktionen av plattformarna för auktionering av utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem, och för att bidra till finansieringen av den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter. För att kunna infria tidigare åtaganden i samband med internationella klimatinvesteringar föreslår regeringen att anslaget tillförs 2013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att nå målet för de internationella klimatinsatserna, dvs. att de ska stå för en tredjedel av de nödvändiga utsläppsminskningarna till 2020 i enlighet med klimatpropositionen (2008/09:162), behöver avtal om förvärv av ytterligare utsläppsutrymme tecknas. Då ledtiden mellan avtal och leverans är lång behöver avtal om utsläppskrediter träffas . Bemyndiganderamen föreslås därför höjas så att nya åtaganden kan ingås . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20142022. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 1 föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20142022. Systemet med uppköp av utsläppsrätter från länder utan egna klimatåtaganden har fått omfattade kritik men har trots allvarliga brister vissa förtjänster. Det kan därför finnas legitima skäl för att även i fortsättningen vara med i systemet i den omfattningen som behövs för att kunna påverka systemets utformning i en för klimatåtgärder och utvecklingsländer mer gynnsam riktning. Regeringen framhåller att en verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder också i utvecklingsländer. har en pionjärroll när det gäller internationella klimatinsatser och bör fortsatt driva på för en breddad och fungerande internationell marknad. Hög miljöintegritet behöver löpande säkerställas i internationella klimatinsatser. Marknadsbaserade mekanismer i utvecklade och nya former kommer att vara centrala element i internationell klimatsamverkan även på . avser att medverka i utvecklingen av sådana mekanismer i multilateralt samarbete med andra länder. Regeringen avser också att verka för att den spirande internationella handeln för utsläppsrätter länkas samman, förstärks och fördjupas för att bidra till att nå tvågradersmålet. Av propositionen framgår att internationella klimatinsatser är ett viktigt element i svensk klimatpolitik. Investeringar i och förvärv av utsläppsminskningscertifikat för att uppfylla klimatmålet ombesörjs av . /12 förvaltade myndigheten en portfölj med 47 enskilda projekt och deltog dessutom i sju multilaterala fonder. kunde bl.a. kontrakt tecknas rörande beskogningsprojekt i , vattenkraftsanläggningar i , energieffektiva hushållsspisar för vedeldning i samt småskalig vattenkraft i . Totalt deltar i projekt i 37 länder. Sammantaget har myndigheten t.o.m. regleringsbrevet 2012 anvisats ca för ändamålet. hade man kontrakterat eller förvärvat utsläppsminskningscertifikat motsvarande omkring koldioxidekvivalenter. Den genomsnittliga kostnaden har beräknats till per ton, vilket framstår som mycket kostnadseffektivt jämfört med andra åtgärder. redovisade ett förslag på hur återrapporteringen till inom detta område kan utvecklas. lämnade , på regeringens uppdrag, ett förslag på hur internationella klimatinsatser ska räknas in i det nationella målet. Förslaget innebär att de utsläppsminskningar som investeringarna medför i enlighet med det klimatpolitiska beslutet ska utgöra en tredjedel av de totala utsläppsminskningarna i den icke handlande sektorn till 2020 med 2013 som startår. Myndigheten uppskattar att det totala bidraget från internationella insatser behöver uppgå till omkring koldioxidekvivalenter, varav närmare hälften uppgavs vara kontrakterade. När det gäller internationella klimatinsatser avser regeringen att utveckla och förbättra återrapporteringen till på detta område. Ett viktigt element i dessa strävanden är den utvidgade årsredovisning för CDM- och JI-program (clean development mechanism och joint implementation) som myndigheten numera redovisar och som innefattar en detaljerad redovisning projektvis och en redovisning av marknadens utveckling och vunna erfarenheter. Regeringen avser att ytterligare bereda frågan om rapporteringen. Utskottet vill vidare uppmärksamma att miljöministern behandlade frågan om klimatprojekt inom CDM-programmet i ett svar på interpellation 2011/12:178 . Ministern framhöll att sådana klimatprojekt inte bara åstadkommer kostnadseffektiva utsläppsminskningar utan också tekniköverföring, bidrag till hållbar utveckling och omställning i utvecklingsländer samt finansiering av . Transparensen i CDM-processen möjliggör en löpande kritisk granskning, och kritiken leder till ett kontinuerligt arbete med att förbättra mekanismens funktion och tillförlitlighet. Viktiga frågor är projektens miljömässiga integritet och additionalitet samt att säkra att utvecklingsländernas stöd för och efterfrågan på CDM kan förenas med ett balanserat utrymme för sådana projekt. Av svaret framgår också att arbetet med att underlätta utveckling och överföring av klimatvänlig teknik till utvecklingsländerna är helt centralt för att vi ska kunna möta klimatutmaningen. Det finns, enligt ministern, anledning att förbättra klimatprojekten. Det har fattats beslut delvis i men också inom om högre materialitet, dvs. mer fokus på innehållet, och högre additionalitet, dvs. mer fokus på nytta av innehållet. Den har arbetat för detta. Det finns också en speciell kommitté som genomlyser och analyserar CDM-projekten. Avslutningsvis kan sägas att utskottet behandlade frågan om statens köp av utsläppskrediter i förra årets budgetbetänkande 2011/12:MJU1. Enligt utskottet skulle köp av utsläppskrediter innebära ytterligare utsläppsminskningar med hög miljöintegritet, dvs. att insatser ska minska utsläppen utöver vad som skulle ha kommit till stånd utan dessa projekt. Eventuella brister som rör enskilda projekts additionalitet var särskilt angelägna att åtgärda. Utskottet utgick från att frågan särskilt uppmärksammas i det pågående reformarbetet som syftar till att förbättra bl.a. CDM. Utskottet förutsatte också att regeringen bevakar frågan och vid behov vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa additionaliteten i de svenska köpen av utsläppskrediter. Utskottet utgick vidare från att regeringens kommande rapportering till omfattar de frågor som behövs för att få en tydlig bild av de resultat som uppnås inom den internationella inriktningen av klimatpolitiken. Enligt utskottet borde det vara naturligt att köp av utsläppskrediter och de utsläppsminskningar som detta leder till, inklusive frågor om projektens additionalitet, ingår i en sådan rapportering. 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Anslaget används för att samarbeta med inom miljö-, klimat- och kärnsäkerhetsområdet. Avsikten är att medlen främst ska användas till fortsatt samarbete mellan myndigheterna kring reaktorsäkerhet, icke-spridning, kärnavfall, strålskydd, miljöskydd och relaterade projekt av ömsesidig nytta för och . Högst får användas för administration och samordning. En del av anslaget avsätts till bl.a. regionala organisationers miljörelaterade samarbete med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom det område som anslaget omfattar bemyndigas regeringen enligt förslaget att för anslaget 1:14 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. Anslaget används för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller ett särskilt kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas till administration och utvärdering. inledde regeringen en satsning på hållbara städer genom att införa ett ekonomiskt stöd till utveckling av hållbara städer samt genom att tillsätta Delegationen för hållbara städer. Delegationen slutför sitt arbete . Utbetalningar av det ekonomiska stöd som beslutats om under satsningen på hållbara städer kommer att innebära utgifter . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:16 Skydd av värdefull natur Anslaget används för insatser för skydda och bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde kostnader för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden kostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2013 och 20142016 för en särskild satsning på skydd av värdefulla naturområden, t.ex. i form av naturreservat och naturvårdsavtal. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:16 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142062. Regeringen behöver ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser skydd som exempelvis naturvårdsavtal av värdefulla områden, förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd och samverkansavtal med statliga myndigheter. I motion 2012/13:MJ444 (S) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget med . I motionen betonas vikten av att ekosystemen producerar livsnödvändiga tjänster, s.k. ekosystemtjänster. Vidare anförs att miljömålet Levande skogar inte har uppnåtts. FN:s överenskommelse inom ramen för konventionen om biologisk mångfald i kräver att av varje naturtyp på land ska bevaras. För att klara detta måste man enligt motionen arbeta med nya metoder och former av skydd parallellt med det skydd som upprättas genom naturreservat och nationalparker. Enligt samma motion yrkande 2 bör bemyndiga regeringen att för anslaget 1:16 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142062. Enligt motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del bör anslaget ökas med . I motionen anförs att det är en stor utmaning att klara det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i . Behovet av åtgärder för skydd av värdefull natur överstiger enligt motionen tillgängliga medel. Detta kan leda till att oersättliga värden skövlas i våra skogar.