bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — När arbetslösheten stiger och stiger, när långtidsarbetslösheten nästan har tredubblats, när ungdomsarbetslösheten ökar och när vi presterar en väsentligt sämre arbetsmarknad än jämförbara länder som och anser alltså arbetsmarknadsutskottets ordförande att vi har en väl fungerande arbetsmarknad. Det är ett bra besked att få, men det är ett sorgligt besked. kan oerhört mycket bättre. Vi behöver en bättre fungerande arbetsmarknad.Precis som själv sade i sitt anförande skapas det jobb. Det är inte lågkonjunktur i alla branscher. Det ser olika ut. Det skapas jobb på den svenska arbetsmarknaden, och många av arbetsgivarna får inte tag i personal med rätt kompetens. Arbetsgivare anställer inte personal för att den är billig utan för att den kan göra ett bra jobb och därmed bidra till lönsamhet i företaget. Därför är det allvarligt att regeringen har misslyckats med utbildningspolitiken så att arbetsgivare har svårt att få tag i personal med rätt kompetens.Jag fick inget svar på frågan varför arbetsmarknadsutskottets majoritet skriver i sitt betänkande att utvecklingen på arbetsmarknaden ligger i linje med den bedömning som såväl regeringen som , , och andra bedömare har gjort i sina prognoser om att arbetslösheten stiger . Det stämmer inte. Regeringens prognos är ju att arbetslösheten ska sjunka. Det är därför som det fattas pengar för 50 000 arbetslösa . Ni har räknat fel. Nej, arbetsmarknaden fungerar inte väl på alla områden, men funktionssättet har förbättrats. Det förklarade jag mycket tydligt för arbetsmarknadsutskottets vice ordförande. Det finns mycket kvar att göra när det gäller matchning, det finns definitivt mycket kvar att göra när det gäller arbetsförmedling och det finns mycket kvar att göra för att se till att människor rustas och får den utbildning som de behöver.När man lyssnar på socialdemokrater och ofta på kan man få bilden av att det faktiskt inte går att omskola sig i , att vi har sänkt utbildningsambitionerna. Men det rimmar verkligen illa med verkligheten. har förmodligen det mest generösa utbildningssystem som finns och är absolut ett av världens bästa länder att omskola sig i. Utmaningen, som jag ser det, speciellt när det gäller de unga, är att motivera dem att utbilda sig. Utmaningen är också att motivera fler äldre att utbilda sig. Där tycker jag att vi har de största utmaningarna, och där går också en skiljelinje mellan vår politik och Socialdemokraternas politik.Men det är inte bara här som det finns skarpa skiljelinjer, utan det finns också ett stort glapp mellan Socialdemokraternas retorik och faktiska politik. När jag läser deras budget ser jag inte de jobbskapande förslagen. När jag läser deras budget ser jag inte en ny arbetsmarknadspolitik, utan jag ser återgång till den gamla Amspolitiken. Jag förstår inte heller vilket ben Socialdemokraterna ska stå på när det gäller regeringens budget. Är den för offensiv eller för åtstramande?Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna har lagt en lägre budget. Jag kan konstatera att man inte har samma offensiva satsningar på att behålla jobb i nu när det så väl behövs.Jag kan också konstatera att man med kirurgisk precision höjer kostnader så att det blir dyrare att anställa unga. Det tror jag inte är rätt väg att gå. Jag tror, herr talman, att det helt enkelt är fel väg att gå i lågkonjunktur. Vi måste underlätta för unga och utrikes födda att bli anställda, inte försvåra. Vi tar situationen på allvar, säger . Jag skulle gärna vilja tala lite om ungdomarna. Det sitter några på läktaren; det kan vara bra att tala till dem.När det gäller insatser för ungdomarna vet att ungdomarna inte vill gå till Arbetsförmedlingen. Det är ingen nyhet. I sitt anförande sade också att Arbetsförmedlingen måste utveckla sitt arbetssätt. Tror inte att regelverket har någon som helst betydelse för hur Arbetsförmedlingen presterar? Har det regelverk som ni ger till Arbetsförmedlingen ingen betydelse för att ungdomarna inte går till Arbetsförmedlingen? Om inte, varför tror att unga inte går till Arbetsförmedlingen? gör ett klassiskt fel, tycker jag, genom att slå ihop alla ungdomar i en enda grupp och säga att så är ungdomarna. Ungdomarna vill inte gå till Arbetsförmedlingen, säger företrädare. Det är helt sant. Jag delar bilden av att många ungdomar inte gör det. Det är en stor utmaning. Utmaningen handlar bland annat om att Arbetsförmedlingen måste ändra sina arbetsmetoder. Det är inte regering och riksdag som styr exakt vilka arbetsmetoder Arbetsförmedlingen ska använda.Jag kan berätta om ett gott exempel. Jag var i Hermodsdal, ett område i , och besökte ett gym. Det drivs av en person som ville skapa en mötesplats. Jag var inte där för att träffa arbetsförmedlare, utan för att träffa mannen som driver gymmet och mötesplatsen. När jag diskuterade med honom hur han arbetar speciellt med unga killar i området traskade det in en arbetsförmedlare med en dator i ryggsäcken. Han kom dit regelbundet för att möta ungdomarna på plats, där de fanns.Under den tid som verksamheten funnits, , hade han sett till att flera unga killar - det var killar som höll till där - fått yrkesutbildning, kommit in i praktik och fått anställning. Så tycker jag att Arbetsförmedlingen ska jobba, och så jobbar många arbetsförmedlare . Det är en jättestor utmaning för Arbetsförmedlingen att öka förtroendet för varumärket , definitivt.Det är bra om vi jobbar med många olika aktörer. Det är inte bara Arbetsförmedlingen som är på plats och jobbar med unga. Vi har kompletterande aktörer som gör ett bra arbete med de unga. Det tror jag är mycket viktigt.Jag vill fråga företrädare om hon tror att utbildningskontrakt, som Socialdemokraterna föreslår, är en bra väg, det vill säga att vi ska tvinga alla unga som inte har jobb till att studera, oavsett om de är studiemotiverade eller inte. Eller är den satsning som vi föreslagit, och fortsätter att arbeta med, bättre, att faktiskt hitta motiverande insatser för de unga? Jag har jobbat med ungdomsarbetslöshetsfrågan. Jag vet mycket väl vilka ungdomar det är som går till Arbetsförmedlingen och vilka som inte går dit. Jag vet också att det går akademiker till Arbetsförmedlingen och får rådet att de kan söka jobb på ett kafé. Det är därför matchningsproblemet finns. Det är för att ungdomar inte blir sedda utifrån de förutsättningar de har, utan Arbetsförmedlingen fungerar som en fabrik.Ungdomarna får höra att de ska söka vilka jobb som helst. Det värsta jag hört är att det finns ungdomar som sitter på X 2000 och delar ut sitt cv till företagare. Det finns arbetsförmedlare som säger till ungdomarna att de ska göra så. Tycker att det är ett bra sätt för Arbetsförmedlingen att jobba, att skicka ungdomarna till att sitta på X 2000 för att de ska hitta jobb? Är det så Arbetsförmedlingen ska fungera?Jag vill fråga vad hon tänker göra för att Arbetsförmedlingen ska fungera bättre så att de kan möta ungdomarna utifrån deras egna förutsättningar. Kanske stigmatiserar både Arbetsförmedlingen och ungdomarna just . Det finns goda exempel och det finns sämre exempel på arbetsförmedlare. Det finns många ungdomar som sökt sig till Arbetsförmedlingen och fått hjälp, och det finns ungdomar som vittnar om annat.Jag vill ta upp något som skrivit om i sin reservation och som nämnde i sitt anförande, nämligen traineeplatser. Jag tycker att det i grunden är en mycket bra tanke, men jag tror inte att politiken ska lösa allt. Vi måste minska gapet mellan olika nivåer av utbildning och arbetsliv. Där kan traineeplatser vara en del.Sedan tror jag att det finns ett stort ansvar hos parterna. Man kan till exempel utveckla studentmedarbetarskap. Det fungerar väl i , och just nu jobbar man med det även i . anställer akademiker under deras utbildningstid för att få in dem i organisationen, för att ge dem möjlighet att komma nära verksamheten och se hur en arbetsplats fungerar. På så sätt får de ett bättre cv när de är klara med sin utbildning. Så tror jag att många fler arbetsgivare skulle kunna arbeta. Till exempel skulle Kommuner och Landsting i mycket större utsträckning kunna jobba på det sättet och därmed minska klyftan mellan skola, utbildning och arbetsliv. Det tycker jag alltså i grunden är ett gott förslag.Jag delar oro för de unga. Det är alldeles för många svenska ungdomar som är arbetslösa. Det är dock inte Arbetsförmedlingen som skapar jobb. Jobben kommer i företag. Jobben kommer genom arbetsgivare. Därför är det viktigt att vi ökar vägarna in på arbetsmarknaden, ser till att det kommer fler jobb i samhället. Det fortsätter vi med. I denna budget är vi offensiva och satsar på nya jobb och nya möjligheter. För att undvika de vanliga politiska flosklerna, , vill jag klargöra några saker. Jag har under mina som arbetsgivare inom bland annat detaljhandeln anställt många olika människor, många med svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit äldre, yngre, funktionshindrade. Jag har anställt både män och kvinnor, både med svenskt och med utländskt ursprung, liksom med romskt ursprung. De har kommit från , , och , bland annat . Därmed är det sagt.Dagens arbetslösa är till stor del lågutbildade, och dagens behov på arbetsmarknaden gäller jobb där det krävs yrkesutbildning eller högre utbildning. Tror att det finns ett samband mellan den höga arbetslösheten bland utrikes födda och den relativt låga utbildningsnivån hos många av dem? På arbetsmarknaden eftersöks väldigt få arbetstagare med ingen eller låg yrkesutbildning. Oavsett var man är född, om man är arbetslös eller inte har rätt utbildning, eller har för låg utbildning, är det viktigt att vi jobbar med att motivera människor att skaffa sig utbildning. Jag tror dock inte på tvång. Vi har underlättat för människor, oavsett ursprung, att vilja ta steget att läsa vidare. Till exempel har vi infört en stor möjlighet för unga genom att de kan få i studiemedel och i lån för att de ska kunna ta upp de gymnasiestudier som de kanske aldrig genomförde. Många av dem är utrikes födda.Självklart är utbildningsnivån i ett samhälle viktig, men om man är , har varit arbetslös och inte vill utbilda sig ska man ändå ha en chans att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Vi behöver många olika typer av jobb. är ett högteknologiskt land. Vår rikedom har byggts upp genom att vi har stora konkurrensfördelar vad gäller utbildningsnivån. kommer inte alla människor att vilja eller kunna utbilda sig till civilingenjör eller kärnfysiker. Därför måste vi ha många olika typer av arbeten. De kan till exempel skapas genom och . Att utbildningsnivån höjs är viktigt, absolut, men det är också individens ansvar, och individen måste motiveras. Jag ska tillägga att både Sverigefödda och utlandsfödda alltid anställs på sina egna meriter. Jag lovar att det är så en absolut majoritet av svenska företagare och arbetsgivare fungerar. Man anställer människor på deras egna meriter, inte beroende på vilka bidrag man kan få från staten eller vilka subventioner man kan få för deras arbete. Man anställer den person som är bäst lämpad för ifrågavarande arbete. Det är så det fungerar på arbetsmarknaden, vare sig vill det eller inte.När arbetsmarknaden ser ut som den gör , när vi har väldigt många personer med låg utbildning som inte kommer in på arbetsmarknaden och vars arbete ingen efterfrågar, är det då vettigt att som nu föreslår öppna helt för alla från hela världen att kunna komma till och söka arbete? På vilket sätt påverkar det möjligheten att komma in på arbetsmarknaden för dem som befinner sig i denna grupp?En annan fråga som jag skulle vilja ställa är: Delar arbetsmarknadsutskottets ordförande synen att de som har låg, kanske ingen, utbildning och vars arbetskraft inte efterfrågas på arbetsmarknaden, ska vara beredda att ta arbeten för lägre löner , kanske till och med betydligt lägre, ungefär som vill? Det är rätt tydligt att och min syn skiljer sig åt. menar att subventioner egentligen ingenting är att ha. Så uppfattar jag det. I reservationen sägs speciellt att instegsjobb absolut ingenting är att ha och är diskriminerande. Men lönebidrag för funktionsnedsättning, sänkta arbetsgivaravgifter för unga och annat, är det också diskriminerande? Jag ser inte skillnaden. Så fort det är en person som är född utrikes som får något slags subvention för att ta sig in på arbetsmarknaden - man sänker helt enkelt kostnaderna - då är det diskriminerande, enligt ska inte ha ett låglönesamhälle, tvärtom. Det är därför vi i stället sänker kostnaderna för personer som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. De ska kunna bli anställda. Om man har sämre förutsättningar på grund av funktionsnedsättning eller någonting annat som gör att det är svårare att ta sig in på arbetsmarknaden, om man inte har samma produktivitet, då tycker jag och de flesta här i riksdag att det finns en poäng i att arbetsgivaren kan ha ett lönebidrag, ett stöd för den personen, oavsett var den är född - , , eller . Så tror jag att vi måste jobba. Hur ska vi annars se till att alla människor har möjlighet att ta sig in?Jag vill också vända på det. Det är inte så att de flesta utrikesfödda är arbetslösa. Det är inte så att de flesta utrikesfödda som jobbar i har anställningsstöd. Så är inte fallet. Om man kommer till med lägre utbildning ska vi lyfta utbildningsnivån för den individen. Det är ganska självklart, tycker jag. Vi ska också ge det stöd man behöver för att ta sig in. De allra flesta utrikesfödda går till jobbet och är med och bidrar. För den som det tar för ska vi finnas där för att stötta, oavsett om man är född i eller . Det är min utgångspunkt. Jag ska börja med att yrka bifall till betänkandet AU2, Arbetsmarknad och arbetsliv, och avslag på samtliga motioner.Herr talman! Trots turbulenta tider i världsekonomin har alliansregeringen säkrat stabiliteten i statsfinanserna. Den trygga grund som har lagts har gjort det möjligt för regeringen att i budgeten satsa på några viktiga områden som blivit eftersatta av tidigare regeringar. Bland satsningarna i nästa års budget märks betydande nyinvesteringar och underhåll på våra järnvägar, genomgripande insatser för att minska ungdomsarbetslösheten, skattelättnader för våra företag och investeringar i forskning. Dessa satsningar har varit möjliga för att vi haft en försiktig och ansvarstagande politik alliansregeringen regerat i landet.Herr talman! I regeringens höstbudget ingår viktiga satsningar på integrationsområdet, infrastrukturen och gruvnäringen, men en av de mest glädjande satsningarna tycker jag är det så kallade ungdomspaketet. ska satsas på att fler ungdomar ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet i och har haft det , oavsett konjunktur. Det känns väldigt viktigt att på detta sätt satsa på att minska detta problem.Ungdomspaketet består av flera olika delar. Det handlar dels om att möta den svaga konjunkturutvecklingen med fler utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder, dels om att säkra kopplingen mellan skola och arbetsliv, vilket är en av de viktigaste bitarna i alla satsningar på ungdomar och arbete.För många unga är som sagt arbetsmarknaden bekymmersam. Allra svårast har de ungdomar som inte har en fullgjord utbildning. För att motivera dessa unga att återuppta gymnasiestudierna förlängs nu både möjligheterna till högre studiebidrag för vissa långtidsarbetslösa ungdomar samt satsningen på studiemotiverande kurser inom folkhögskolan.För att fler ska få möjlighet att utbilda sig ökar regeringen antalet helårsplatser inom det reguljära utbildningssystemet med så många som 50 000 . Det handlar om fler platser inom bland annat yrkesvux, lärlingsvux, folkhögskolan och yrkeshögskolan.Yrkesvux har gett tiotusentals individer yrkesutbildning. Det är mycket bra att regeringen har beslutat att förlänga denna framgångsrika satsning. Denna satsning är ett sätt att motverka de problem som finns vid rekrytering för företag som har svårt att hitta arbetskraft . Genom denna satsning får fler individer i möjlighet till en konkurrenskraftig utbildning som rustar dem för dagens och framtidens arbetsmarknad.Vi har också . Den gör skillnad. av de studerande får jobb eller startar företag efter avslutad utbildning.Det här är två saker som alliansregeringen har skapat under sina sex år.När det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar som står långt från arbetsmarknaden föreslår regeringen en förstärkt satsning på nystartsjobben. En arbetsgivare som anställer en ungdom som har varit arbetslös ska få ett större stöd, motsvarande dubbla arbetsgivaravgiften. Arbetsförmedlingen ska också tillföras mer resurser för att kunna erbjuda unga arbetslösa ett aktivt stöd i arbetslöshet. På försök ska även unga arbetslösa få möjlighet att omfattas av flyttningsbidrag om inte jobb kan fås på eller nära hemorten.Regeringen har sedan den tillträdde genomfört ett antal reformer för att få ned ungdomsarbetslösheten, utöver dem som kommer i denna budgetsatsning. Bland annat har vi den halverade arbetsgivaravgiften för ungdomar, den sänkta restaurangmomsen, jobbgarantin för unga, lärlingsutbildningen och den nya lärarutbildningen. Vi har även förnyat gymnasieskolan. Allt detta är försök att vända utvecklingen av ungdomsarbetslösheten och minska den. Som komplement för vi fortsatta samtal med arbetsmarknadens parter om en jobbpakt, som ska kunna öka möjligheterna för unga att få sina första jobb.Herr talman! För att stimulera tillgången till kapital i nystartade och växande företag kommer regeringen att föreslå att ett investeringsavdrag införs. Satsningen beräknas kosta 2013 och ger förutsättningar för fler jobb, genom att företagen på så vis kan växa när de går bra och kan göra de anställningar de vill göra för att kunna skapa utveckling i sitt företag.Drygt 2,3 miljarder kronor satsar regeringen för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. Pengarna ska bland annat gå till fler platser i arbetsmarknadspolitiska program, fortsatta förstärkningar av det särskilda anställningsstödet och förlängd möjlighet till arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen. För att ge bättre förutsättningar för funktionshindrade att få jobb satsar regeringen ca för 2013-2016 på bland annat bättre möjligheter till individuellt stöd på en ny arbetsplats.Herr talman! Det är viktigt att komma ihåg att är en del av den globaliserade ekonomin. som delar av går knackigt tilltar konkurrensen från länder i och . Att ständigt reformera företagsklimatet är ett sätt att skapa förutsättningar för jobb och ekonomisk utveckling. Därför gör regeringen i budgeten en kraftfull satsning för framtiden. Den svenska bolagsskatten sänks från till . Det är en investering på ca 16 miljarder kronor.Med denna satsning hamnar under genomsnittet för både och EU. Därmed blir mer attraktivt för globala investeringar, och det blir mer lönsamt att driva verksamhet och förlägga huvudkontor till vårt land. Det är så vi möter globaliseringens utmaningar.Jag besökte förtaget i . På företaget var de mycket positiva till bolagsskattesänkningen och hävdade att den kommer att leda till en starkare kassa. Det ger möjlighet att investera mer och därmed anställa fler på företaget.Herr talman! kan kommuner få möjlighet att sätta av överskott från ekonomiskt goda år till att använda under ekonomiskt svåra år. har länge efterlyst införande av kommunala resultatutjämningsreserver. införs det sådana. Eftersom det underlättar planeringen av den kommunala ekonomin och gör den betydligt mer förutsägbar är vi i mycket glada för detta.De kommunala resultatutjämningsreserverna införs för att kommuner ska få möjlighet att sätta av en del av överskott i goda tider och därmed bygga upp en buffert som kan användas för att täcka underskott som uppstår till följd av en lågkonjunktur.Incitamenten och möjligheterna att konjunkturspara på nivå kan göra det möjligt för kommuner att inte behöva skära ned på verksamheten och minska personal inom skola, vård och omsorg när intäkterna tillfälligt försämras i en konjunktursvacka. Därmed kan utbudet av välfärdstjänster för invånarna på ett stabilare sätt tryggas och långsiktigt stabiliseras.Resultatutjämningsreserverna föreslås av alliansregeringen träda i kraft den 1 januari 2013.Herr talman! Den svenska arbetsmarknaden har för hög arbetslöshet, inte minst beroende på den turbulenta situationen i världsekonomin som bland annat påverkar situationen för våra många exportberoende företag. Men det återstår också fortfarande mycket arbete för att få arbetslinjen att fungera bättre. Hur vi i tillsammans med våra allianskolleger vill fortsätta detta arbete har jag beskrivit i mitt anförande.Jag vill också säga att under alliansregeringens vid makten har sysselsättningen ökat med ca 200 000 personer. Många har lyfts ur bidragsberoende, getts förutsättningar till egen försörjning och inte minst hittat en plats där de behövs.Exempelvis visar en undersökning att sänkningen av matmomsen från enligt Arbetsförmedlingen har gjort att antalet anmälda restaurangjobb var fler än förra året.McDonalds har sagt att de kommer att anställda 600 personer mer på grund av den sänkta restaurangmomsen. Det är viktiga jobb som kommer enskilda personer och inte minst ungdomar till del.Företagarna visade i en undersökning att 40 000 nya jobb för unga skapats som ett resultat av reformen att sänka arbetsgivaravgifterna för unga. Det är också många viktiga jobb som har skapats för enskilda ungdomar. De kan därmed gå till ett jobb, få en bättre tillvaro och försörja sig själva.Även nystartsjobben har i mångt och mycket fungerat väl och givit väldigt många människor en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.Denna politik som ger förutsättningar för arbete vill vi i alliansregeringen fortsätta att driva. Det finns ett problem i utbildningspolitiken att utbildningssystemet i hög utsträckning kvalificerar för utbildningssystemet och i för liten utsträckning för arbetsmarknadens behov. Den utvecklingen har accentuerats sedan tog över Utbildningsdepartementet.Det är viktigt att vi har ett utbildningssystem som kan svara mot de behov som finns på arbetsmarknaden. När jag själv hade ansvaret för den politiken införde jag någonting som heter kvalificerad yrkesutbildning. Det var ett helt nytt sätt att tänka kring yrkesutbildning tillsammans med arbetslivet. Det har sedan utvecklats och finns nu i form av . Det är den utbildningsform som arbetsgivarna efterfrågar i väldigt hög utsträckning och gärna skulle vilja se en utökning av.Hans Backman vet naturligtvis att vi socialdemokrater har föreslagit en kraftig utbyggnad av . Men det var inte det jag tänkta fråga om. Jag tänkte fråga : Varför kan man inte läsa enstaka kurser från utbud? Jag börjar med utbildning till arbete. Det är en bas för det vi arbetar med och är förstås viktigt. Det är också bra att alliansregeringen har infört möjligheten till både yrkesvux och yrkeshögskola. Jag är glad att det nu tycks finnas en bred enighet i denna kammare om att detta är bra satsningar.När man tittar på själva utformningen av det hela finns det skäl att se över, utveckla och fundera på förnyelse av även dessa utbildningssystem. Finns det vägar som kan ge fler jobb som är bra är jag absolut beredd att titta på sådana förslag. Det är ett faktum att utbildningsformen i sig är en succé i mångt och mycket. Många får jobb.Jag är inte beredd att ta ställning till nya förslag. Men alla goda förslag välkomnas. Detta är något som efterfrågas av arbetsgivarna och många arbetslösa. Man ser att det finns ett utbud inom ramen för där man genom att läsa en del av en utbildning skulle kunna få den kompetens som krävs för att passa in på arbetsmarknaden. Men är inte det möjligt. måste man läsa hela utbildningen för att kunna få det.Herr talman! Om vi får besked här från att man är beredd att ompröva politiken när det gäller vore det mycket välkommen. Jag är inte beredd att ta ställning till några nya förslag och sätta ned foten definitivt.