bet · H001FiU2 · 2012-12-12 00:00:00 — Det nu gällande målet för det finansiella systemet fanns tidigare med samma lydelse inom politikområdet Finansiella system och tillsyn, och beslutades av i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2006/07:FiU2). Det tillägg som då gjordes att reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn föreslås därmed delvis att tas bort igen. I propositionen uppmärksammas att formuleringen till sitt innehåll mera har karaktären av medel, dvs. att det just är regler och tillsyn som ska bidra till förtroendet. De delar som enligt förslaget till nytt mål kvarstår är mer renodlade målsatser och liknar i huvudsak det mål som gällde före det föregående, med tillägget om vikten av förtroende (jfr prop. 2005/06:01 utg.omr. Utskottet välkomnar det förtydligande av målet för det finansiella systemet som förslaget innebär och tillstyrker därför att godkänner regeringens förslag i punkt 1. För att möta den finansiella krisen har det tagits ett antal initiativ på olika nivåer. Det gäller såväl politiska initiativ till tillsyn och krishantering som forskning på området, inte minst verktyg för makrotillsyn. Som också nämns i propositionen håller en ny organisation för makrotillsyn med förändrade ansvarsförhållanden på att växa fram. Utskottet har i olika sammanhang berört dessa frågor, och då bl.a. framfört att resultaten av samarbetet mellan myndigheterna inom området finansiell stabilitet bör återrapporteras till i ökad utsträckning (se bet. 2011/12:FiU15, s. 20). Det bör vidare uppmärksammas att utskottet har betonat att det, mot bakgrund av den osäkerhet som råder om vilka konsekvenser den rådande ekonomiska krisen kan få för det finansiella systemet och för finansinstituten i , finns anledning att följa upp målet för det finansiella system i de delar som rör tillsyn och regelgivning samt kraven på effektivitet, stabilitet och konsumentskydd (bet. 2011/12:FiU2, s. 23). Efter önskemål från utskottet kommer regeringen också att återkomma med en särskild resultatredovisning för det finansiella systemet . Utskottet noterar att regeringen bedömer att majoriteten av myndigheterna inom utgiftsområdet har bedrivit sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Utskottet har tidigare särskilt uppmärksammat kvalitetsbristerna i SCB:s ekonomiska statistik och betonat att det är viktigt att statistiken ger en riktig bild av den ekonomiska utvecklingen. Utskottet utgick från att SCB skulle vidta kraftåtgärder för att förbättra den statistiska kvaliteten liksom att regeringen mycket tätt skulle följa SCB:s kvalitetsarbete (bet. 2010/11:FiU2, s. 19). Utskottet noterar de framsteg som har gjorts på området, som utskottet utgår från att utvecklingsarbetet med kvalitetssäkring fortsätter även . 2 Mål och resultat för är en del av kontrollmakt och ansvarar för en oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. strävar efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsinriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen (2002:1022) om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av en god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsinriktad verksamhet är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. Resultatredovisningen för visar ett tillfredsställande resultat inom samtliga verksamhetsgrenar. Uppsatta mål för verksamheten har uppnåtts. Den årliga revisionen av årsredovisningarna genomfördes enligt god sed, och samtliga revisionsberättelser lämnades . Revisorsintyg lämnades över berörda myndigheters delårsrapporter. Året har i övrigt i stor utsträckning kännetecknats av en anpassning till internationella standarder för revisionen som kommer att vara fullständigt genomförd genom granskningarna avseende . Anpassningen har ställt krav på insatser när det gäller kompetens- och verksamhetsutveckling. Särskilda insatser har också genomförts för att informera om bakgrund och innehåll i nya standarder och hur dessa påverkar den årliga revisionen. interna kvalitetssäkring och kvalitetskontroll har visat att revisionen har haft rätt kvalitet. Den årliga revisionen har enligt en genomförd intressentundersökning ett fortsatt förtroende bland dem som berörts av granskningen. Verkningsgraden i årlig revision är hög. Påpekade fel och brister åtgärdas och antalet reservationer i revisionsberättelserna är få. När det gäller effektivitetsrevision genomfördes den inom ramen för tolv olika granskningsstrategier varav tre avslutades medan fyra nya strategier påbörjades. publicerades totalt 30 rapporter. Inriktningen av effektivitetsrevisionen har fortsatt att utvecklas mot granskningar som avser frågor om hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Utvecklingen ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning och med den nya lydelsen i revisionslagen som trädde i kraft . interna kvalitetssäkring och kvalitetskontroll visar att effektivitetsgranskningarna håller rätt kvalitet. Intressentundersökningen som genomförts tyder också på ett allt större förtroende för effektivitetsrevisionen när det gäller granskningens inriktning, genomförande och avrapportering. Uppföljningen av genomförda granskningar indikerar en hög verkningsgrad genom att åtgärder vidtas med anledning av rapporterna. I sammanhanget ska också nämnas införandet av ny besluts- och hanteringsordning för granskningsrapporterna. De lämnas nu direkt till som begär ett yttrande över rapporten av regeringen . Erfarenheterna av den nya ordningen har varit goda. har gett en revisionsbyrå i uppdrag att utföra extern revision av . Externrevisorn har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande (se bet. 2011/12:FiU31). I samband med externrevisionen gjordes bedömningen att ansvarsfrågan och redovisningen av chefspensionerna för riksrevisorerna var oklar. En konsekvens av detta blir att inte i tillräcklig omfattning följer upp och kontrollerar riksrevisorernas ersättningar från andra efter att förordnandet har upphört. Eftersom pensionskostnaden påförs borde enligt externrevisorn också ha ansvaret för att kontrollera att respektive riksrevisor lämnar in uppgifter om sina inkomster från andra. Liksom vid behandlingen av årsredovisningen noterar utskottet externrevisorns iakttagelse och avser att följa frågan vidare (jfr bet. 2011/12:FiU31, s. 17). Utskottet noterar att den årliga revisionen av årsredovisningarna genomfördes enligt god sed och att samtliga revisionsberättelser lämnades . När det gäller effektivitetsrevision konstaterar utskottet att den genomfördes planenligt och att totalt 30 rapporter publicerades . Avslutningsvis uppmärksammar utskottet att erfarenheterna av den nya besluts- och hanteringsordningen för granskningsrapporterna enligt har varit goda. 3 Anslagen inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt regeringens och förslag. bemyndigar även regeringen att ingå åtaganden som medför anslagsutgifter åren efter . Motionsyrkanden om delvis andra anslag avstyrks. Jämför reservation (SD). Enligt budgetpropositionen består utgiftsområde 2 av 18 anslag. Tre av oppositionspartierna föreslår att nya anslag införs. I bilaga 2 redovisas regeringens respektive oppositionspartiernas förslag till ramar och anslag inom utgiftsområdet. Socialdemokraternas, och yrkanden ligger över den ram för utgiftsområdet som beslutade . yrkande ligger inom den beslutade ramen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 14) att de sammanlagda anslagen inom utgiftsområdet ska uppgå till ca . Hur anslagen fördelas på olika verksamheter framgår av tabell 1 nedan. Här framgår även skillnaden mot den budgeterade nivån inklusive förändringar som har gjorts i samband med tilläggsbudget 1 respektive 2 . De motsvarar ramen för utgiftsområdet i steg 1 i budgetprocess. I propositionen tar man också upp förslaget från till anslag för (punkt 16) samt styrelsens förslag till lån i för investeringar i anläggningstillgångar (punkt 15). Tabell 1 Regeringens förslag till anslagsbelopp i förhållande till anslagsbeloppen Anslag (ramanslag) 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budget- 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 1:17 avgifter till EU:s tillsyns- 1:18 Kapitalhöjning i Europiska investerings- 1 Inklusive ändringsbudgetar. Allmänt om utgifter m.m. inom området Utgiftsområde 2, som ungefär motsvarar av summan av alla 27 utgiftsområden, domineras av transfereringar, främst via utgifter för statliga tjänstepensioner m.m. Utöver dessa märks särskilt i årets budgetförslag det engångsvisa tillskottet för en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB). Merparten av förvaltningskostnaderna för utgiftsområdets myndigheter () finansieras av avgifter och andra ersättningar från främst inomstatlig uppdragsverksamhet. Intäkter från sådan verksamhet disponeras i huvudsak av myndigheterna själva. I det följande kommenteras kortfattat regeringens övriga förslag till anslag utöver en omräkning av anslagen till följd av pris- och löneutvecklingen. Här behandlas även bemyndiganden som medför anslagsutgifter åren efter . Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Anslaget ökar enligt propositionen med sammanlagt ca jämfört med anslaget . För att främja värdegrundsarbetet i statsförvaltningen föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår även att anslaget ökas med för att finansiera kostnader vid ett eventuellt inrättande av ett nytt myndighetsregister. Som aviserats i förra årets budgetproposition föreslås anslaget minska med . Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Anslaget ökas varaktigt med mot bakgrund av att Kammarkollegiet nu är värdmyndighet för . Finansieringen sker genom en neddragning med motsvarande belopp av anslaget 1:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Anslagets ändamål är att finansiera kostnader för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). Regeringen föreslår ingen ändring av anslaget utöver pris- och löneomräkningar. Bemyndigande för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst . Det finns enligt regeringen ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Beslut om utvecklingsinsatser av detta slag förutsätter, menar regeringen, ett långsiktigt ekonomiskt åtagande. Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget används bl.a. för sådana stabsuppgifter som utför åt regeringen eller . Regeringen föreslår att anslaget oförändrat ska uppgå till (samma belopp beräknas även , 2015 och 2016). Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används bl.a. för statliga tjänstepensionsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar. Detta är utgiftsområdets största anslag och föreslås öka med , vilket är mer än den beräknade ökning 2013 som redovisades i budgetpropositionen . Anledningen är förändrade makrofaktorer och ökade volymer främst på grund av generationsväxlingen i staten. Anslaget används för Förvaltningspolitiska rådets förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att täcka kostnader för att ta fram ytterligare underlagsanalyser. Anslaget används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår ingen ändring av anslaget utöver pris- och löneomräkningar. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget ökas med under 20132019 för arbete med utveckling av statliga redovisningsregler. Anslaget minskas planenligt med då två engångsvisa satsningar upphör. För åtgärder avseende statistikens kvalitet kvarstår enligt plan extra . Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av (). Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Regeringen föreslår att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter ökas med och att den planenliga minskningen skjuts ännu fram i tiden. Anslagsjusteringen utöver tidigare aviserad nivå om finansieras huvudsakligen genom att SFV betalar in en del av sitt balanserade resultat till staten. I samband med beredningen av betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget (se också avsnittet ovan om resultatredovisning för delområdet fastighetsförvaltning). Bemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Som skäl anger regeringen att den verksamhet som avser att vårda och underhålla statliga fastigheter, som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. Anslaget används främst för förvaltningskostnader för tillsyn och regelgivning inom det finansiella området. tillståndsprövning finansieras helt med avgifter från de ansökande företagen. Regeringen anser att behöver tillföras ökade resurser för att stärka arbetet med regelverken, utvidga tillsynen och öka det internationella arbetet. Jämfört med föregående år föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget används för förvaltningskostnader. Utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkningar föreslår regeringen i stort sett ingen förändring av anslaget. Anslaget används för förvaltningskostnader. Utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkningar föreslår regeringen i stort sett ingen förändring av anslaget. Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget används för att finansiera årliga medlemsavgifter i utvecklingsbank, den belgiska tankesmedjan , och för offentlig administration. Anslaget används också för att finansiera garantiavgiften till för Hus i . Regeringen föreslår att anslaget oförändrat ska uppgå till . Anslaget används för förvaltningskostnader med undantag för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkningar föreslås i stort sett ingen förändring av anslaget. I vårtilläggsbudgeten anvisades för ett särskilt anslag inom utgiftsområde 2 för finansmarknadsforskning. Anslaget används av Verket för innovationsutveckling () för att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkningar föreslår regeringen i stort sett ingen förändring av anslaget. Anslaget 1:17 avgifter till Anslaget används för avgifter till EU:s tre tillsynsmyndigheter: Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappersmyndigheten. I propositionen anges att avgifterna förväntas öka , men att det är osäkert i vilken takt de kommer att öka. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Anslaget 1:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom Europeiska unionen (EU). Banken upprättades i enlighet med . blev medlem i EIB i samband med EU-inträdet (se prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m.) eftersom medlemskap i följer automatiskt med medlemskap i . Bankens huvudsyfte är att bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden. Detta görs genom en långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt som främjar detta syfte. Prioriterade områden för bankens verksamhet är finansiering till forskning och utveckling, innovation, energi, miljöskydd, motverkande av klimatförändringar, små och medelstora företag samt transporter. EIB:s grundkapital består av dels inbetalt kapital, dels garantikapital. Den del som betalas in uppgår till av grundkapitalet. Varje medlemslands kapitalandel fastställdes vid inträdet i banken på grundval av landets relativa ekonomiska styrka. kapitalandel i EIB uppgår till , och är därmed den åttonde största delägaren i EIB av de 27 ägarländerna. I driver linjen att bankens mervärde ska öka, att utlåningen till förnybar energi, energieffektivisering och klimatåtgärder ska öka, att banken ska ha väl utvecklade riktlinjer för bl.a. bekämpning av korruption, skatteflykt, penningtvätt och terrorismfinansiering, vilka ska tillämpas strikt, samt att banken ska ha väl fungerande och rimliga ersättningssystem. Som skäl för att höja insatsen anför regeringen i huvudsak att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag till att utveckla och stärka EU:s inre marknad. EIB:s kapitalökning beräknades ursprungligen räcka till 2015, men den ekonomiska krisen i EU har medfört en ökad risk i EIB:s låneportfölj. Bristen på krediter på marknaden till rimliga villkor har gjort att efterfrågan på lån från EIB har ökat i många länder i EU. Det har därför uppstått ett behov att öka EIB:s kapital. Regeringen bedömer att den aktuella kapitalhöjningen ökar EIB:s möjlighet att bidra till hållbar tillväxt och sysselsättning i EU samt förstärker bankens finansiella ställning. Därigenom kommer banken enligt regeringens bedömning att kunna agera kontracykliskt under den rådande ekonomiska krisen i EU. Risksituationen för EIB har successivt försämrats till följd av sänkt kreditvärdering av flera av ägarländerna och en förhöjning av kreditrisken i befintliga lån. Med anledning av detta anser att lånevolymerna, utan kapitaltillskott, bör minska betydligt i förhållande till de höga nivåer som har rått under 20092011. Mot denna bakgrund uppmanade att öka det inbetalda kapitalet med med syftet att öka bankens sammanlagda utlåningskapacitet i EU med samt för att stärka dess kapitalbas. Den ökade utlåningen förväntas ske över tre till och bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i EU. Ökade investeringar förväntas särskilt ske inom sektorerna forskning, utveckling, innovationer och utbildning, små och medelstora företag (normalt upp till 250 anställda, men även företag med upp till 3 000 anställda), resurseffektivitet samt strategisk infrastruktur. beslutade att rekommendera att beslutar att bankens inbetalda kapital ökas med och att ändras för att dessa ska återge bankens korrekta ägarkapital efter kapitalhöjningen. Kapitalhöjningen och stadgeändringen träder i kraft när samtliga av EIB:s guvernörer har skrivit under beslutet, vilket förväntas ske . Detta gör det möjligt för de medlemsländer som vill att betala in kapitalhöjningen års budget. Medlemsstaterna ska betala in kapitalhöjningen . Kapitalhöjningen ska ske proportionerligt med ländernas ägarandelar och påverkar därför inte ägarstrukturen. Det sker ingen förändring av EIB:s garantikapital, vilket innebär att andelen inbetalt kapital ökar från till . För svensk del innebär ett deltagande i kapitalhöjningen att ska betala in , motsvarande knappt 2 . Denna inbetalning motsvarar ägarandel i EIB på , och kapitalandel förblir därmed oförändrad efter höjningen förutsatt att alla ägarländer deltar som planerat. totala kapital i EIB skulle efter höjningen uppgå till 7 varav är inbetalt. har i kapitalhöjningsdiskussionerna verkat och fått gehör för att hela EIB:s verksamhet i EU ska ge ett ökat bidrag till hållbar tillväxt och sysselsättning, att EIB i samarbete med ägarländerna ska ta fram regionala tillväxtprioriteringar för utlåningen samt att EIB ska sträva efter att öka bankens mervärde i utlåningen. För svenskt vidkommande innebär deltagandet i kapitalhöjningen att det inbetalda kapitalet höjer de takbegränsade utgifterna, försämrar statens budgetsaldo och ökar statsskulden, men påverkar inte det finansiella sparandet. har , 2003 och 2009, deltagit i kapitalhöjningar i EIB (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU2; prop. 2008/09:116, bet. 2008/2009:FiU36). Vid höjningen 2003 krävde för att godkänna kapitalhöjningen att EIB:s uppgift skulle preciseras, bl.a. att verksamhetens mervärde i förhållande till andra organisationers långivning skulle beskrivas på ett tydligare sätt. Enligt regeringen var exempel på sådana verksamhetsområden främjande av miljön och småskaligt näringsliv, vilka nu också tillhör de uttryckligt prioriterade områdena. Enligt uppgifter från kommer alla övriga länder att delta i kapitalhöjningen. Det innebär att alla länder kommer att betala in nytt kapital till banken. I tabellen nedan visas respektive lands ägarandel och inbetalt kapital efter . Det ska uppmärksammas att vissa länder kommer att betala en del av sin kapitalhöjning senare än detta datum. Tabell 2 Ägarandel och inbetalt kapital till Europeiska investeringsbanken, uppskattat värde per Procent och miljoner euro Ägarandel EIB (%) Inbetalt kapital (MEUR) I Socialdemokraternas motion 2012/13:Fi300 av m.fl. föreslås att inom utgiftsområde 2 anvisar sammantaget utöver vad regeringen föreslår för . I detta ingår ett borttagande av reformen om nedsättningen av socialavgifterna för unga, som enligt motionen har dömts ut av som en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. Även i den utvärdering som gjordes av utvärdering (IFAU) uttrycks enligt motionen stor tveksamhet kring reformens effektivitet. För den högre arbetsgivaravgift som blir konsekvensen av nedsättningen kompenseras staten som arbetsgivare fullt ut, varför motionärerna avsätter . Vidare vill socialdemokraterna avskaffa arbetsgivarens ansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen, vilket enligt motionen innebär lägre lönekostnader motsvarande mindre i utgifter. I motion 2012/13:Fi284 av Per m.fl. yrkande 1 föreslås att anvisar mer till anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor än vad regeringen föreslår . vill satsa under 20132016 på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. I motionen anförs att det råder stor brist på jämställdhet mellan könen i arbetslivet. Diskrimineringen av kvinnor förekommer på alla nivåer: vid tillsättande av chefstjänster, när det gäller lönens storlek, när det gäller anställningsformer och när det gäller hel- och deltider. Denna ordning är enligt motionärerna oacceptabel. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att eliminera löneskillnaderna mellan män och kvinnor, men enligt motionärerna har staten ett ansvar att vara ett steg före.