bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — 2012/13:NU3 Utgiftsområde 21 Energi I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) i fråga om utgiftsområde 21 Energi samt 51 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag (totalt ca ) för inom utgiftsområdet. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften och om disposition av vissa avgifter inom naturgasområdet samt det regeringen i övrigt har föreslagit om de olika anslagen. avstyrker utskottet de motioner som innehåller förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. I betänkandet behandlas dessutom motioner som rör mål och riktlinjer för energipolitiken, kärnkraft och ett uppdrag till om förnybar energi. Samtliga motionsyrkanden inom dessa områden avstyrks av utskottet. I detta sammanhang redogör utskottet för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål för energipolitiken som har beslutat om. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i sammanlagt åtta reservationer. När det gäller tillstyrker utskottet enhälligt regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden 20132015, dels till finansiella befogenheter . Utskottet avstyrker två motioner som gäller teknikval och planering i samband med stamnätsutbyggnad. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 13, 2012/13:C231 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N246 av och (båda S), 2012/13:N294 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N310 av och (båda S), 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 1, 2012/13:N351 av (S), 2012/13:N352 av och (båda S), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4, 7, 8, 11 och 22, 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Uppdrag till om förnybar energi 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 5 (S, MP, V) 2012/13:N296 av m.fl. (M), 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N338 av (MP) yrkande 2, 2012/13:N354 av och (båda M), 2012/13:N392 av (M), 2012/13:N397 av (SD) och 2012/13:N399 av m.fl. (MP) yrkandena 13. Reservation 6 (MP, V) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (S) motiveringen 2012/13:T327 av och (båda C) yrkandena 3 och 5 samt 2012/13:T412 av (FP) yrkande 2. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132015. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 11. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 12. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2015 och 2016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 under 20142017. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:7 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2015 och 2016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:10 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 7. Bemyndigande för anslaget 1:11 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 9. Bemyndigande för anslaget 1:12 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 10. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 8. Anslag inom utgiftsområde 21 Energi anvisar för anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt uppställningen i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 14. Disposition av vissa avgifter inom naturgasområdet bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) eller lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 21 punkt 13. 2012/13:N231 av (S), 2012/13:N249 av och (båda S), 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:N342 av m.fl. (SD), 2012/13:N345 av (SD), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 13, 2012/13:N383 av m.fl. (S), 2012/13:N386 av m.fl. (V), 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:N404 av m.fl. (MP) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (C), (S)5, (M), (SD)6, (V)7, (S)8, (FP), (MP)9 och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Avstår från ställningstagande under punkt 6. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2012/13:1 (budgetpropositionen) i fråga om utgiftsområde 21 Energi 51 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . fattade beslut om budgetramarna för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena för 20142016. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 21 Energi som har angetts i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1). har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2012/13:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar i fråga om utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har företrädare för S, MP, SD och V lämnat avvikande meningar till förmån för förslag från respektive parti om de nyssnämnda utgiftsområdena. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 21 Energi. är budgetramen för utgiftsområdet . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2013 (föresl. 2014 (utgiftsberäkning) 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om energipolitikens inriktning, inklusive vissa motionsyrkanden om kärnkraft och om ett uppdrag till . Därefter tar utskottet ställning till de förslag som läggs fram i propositionen om och till två motioner med viss koppling till affärsverkets verksamhet. Avslutningsvis behandlar utskottet regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi samt oppositionspartiernas motsvarande förslag. Förslagen i motionerna har dock en annan ram för utgiftsområdet som utgångspunkt än den som regeringen har föreslagit och som har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt berör mål och riktlinjer för energipolitiken. Utskottet redogör för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål som har beslutat om. Vidare avslår motionsyrkanden dels om kärnkraftens framtid i , dels med innebörden att ska ta fram en strategi för hur energisystem kan baseras helt på förnybara energislag. I det första fallet hänvisar utskottet bl.a. till sin tidigare redovisade uppfattning om kontrollerade generationsskiften i de svenska kärnkraftverken. Utskottet pekar vidare på att kärnkraften kommer att svara för en viktig del av den svenska elproduktionen inom överskådlig tid och att det därför saknas skäl att låta ta fram en strategi i linje med vad som efterfrågas i motionen. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V), 5 (S, MP, V), 6 (MP, V), 7 (SD) och 8 (S). Energipolitikens inriktning och övergripande mål Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med liten negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska även bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Det är främst (), och () som har ansvar för att genomföra åtgärder. I propositionen redovisar regeringen bl.a. resultaten inom utgiftsområdet (avsnitt 2.4) och politikens inriktning (avsnitt 2.5). När det gäller resultatredovisningen hänvisas i första hand till avsnitt 2.4 i propositionen. I det följande redovisas kortfattat för politikens mål och inriktning i enlighet med vad som sägs i propositionen. Redovisningen tar sin utgångspunkt i de motionsförslag som finns på området och är därför inte fullständig. En mer utförlig beskrivning finns i budgetpropositionen. En sammanhållen klimat- och energipolitik Med regeringspartiernas energipolitiska överenskommelse som utgångspunkt överlämnades två propositioner med förslag om en sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163). Förslagen i propositionerna antogs av (bet. 2008/09:MJU28 och bet. 2008/09:NU25). Som har nämnts ovan syftar energipolitiken till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning, som man skapar förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och svenskt företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Visionen är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Inom energiområdet finns tre långsiktiga prioriteringar: 1) användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, 2) fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och 3) ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att åstadkomma det senare måste ny, förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. Regeringen hanterar klimat-, miljö- och energiutmaningarna med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och de kommunala och regionala nivåerna. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politiken för de areella näringarna, landsbygden och livsmedel ska, enligt regeringen, bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Energipolitiska mål till 2020 Utifrån propositionen En sammanhållen klimat och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har beslutat att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har också beslutats. En utökad produktion av vindkraft och en ökad användning av bioenergi från jord- och skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna uppfylla målsättningarna om andelen förnybar energi till 2020, inte minst efter ambitionshöjningen för förnybar elproduktion. De förslag som presenteras i budgetpropositionen bygger vidare på regeringens tidigare politik, med fokus på forskning, innovation och främjande av ny energiteknik samt en särskild satsning på demonstration av s.k. nära-nollenergibyggnader. För perioden 20132016 avsätter regeringen utöver tidigare satsningar ytterligare totalt för forskning och innovation, för stöd till biogas och solceller och för demonstration av nära-nollenergibyggnader. Regeringen avsätter även för studier av vindkraftsetableringarnas miljöeffekter. En kontrollstation genomförs 2015 i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen, liksom kunskapsläget när det gäller klimatförändringar. Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. antog EU:s stats- och regeringschefer en handlingsplan som bl.a. omfattar mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med . antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 ska uppgå till av all energianvändning i EU och att förnybara drivmedel ska svara för av all förbrukning av bensin och diesel i transportsektorn. Beslutet innefattar också en målsättning om att gå mot effektivare energianvändning jämfört med prognoser . I syfte att kunna leva upp till dessa s.k. 20-20-20-mål antog också en omfattande energihandlingsplan för 20072009. lade kommissionen fram konkreta lagförslag i syfte att nå handlingsplanens målsättningar. Det gällde framför allt det s.k. tredje inremarknadspaketet för el och gas, klimat- och energipaketet där direktivet för främjande av förnybar energi ingår samt den strategiska energiöversynen om försörjningstrygghet. undertecknades ett avtal mellan och om att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad som startade . Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. En nordisk elmarknad är nödvändig för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i . Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Regeringen anser att naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse , främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme. Sådana anläggningar omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Infrastruktur för naturgas kan därmed utvecklas på kommersiella villkor. Några planer på en utvidgad storskalig utbyggnad av naturgas till hushåll och företag är inte aktuella i . Värmemarknadspolitiken ska fortsatt bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. Fjärrvärmen skapar förutsättningar att utnyttja samhällets energiresurser effektivt, genom användning av spillvärme, högeffektiv kraftvärme och bränsleresurser som annars inte kan tas till vara. Regeringen har uppdragit åt och att se över vissa frågor med koppling till konkurrenssituationen på fjärrvärmemarknaden. När uppdragen har avrapporterats kommer förslagen beredas vidare inom . har beslutat om ett övergripande mål om effektivare energianvändning till 2020 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är, enligt regeringen, ett viktigt medel för att minska belastningen på klimatet och miljön. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet och en tryggare energiförsörjning. Det är regeringens uppfattning att en framgångsrik politik för energieffektivisering kännetecknas av att miljontals beslutsfattare inom samtliga sektorer och i olika situationer , integrerat med andra beslut, även beaktar möjligheter till energieffektivisering. Generellt verkande styrmedel såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer, särskilt de där utgifter för energi står för en mindre del av de totala utgifterna, är dessa prissignaler av olika skäl mindre verkningsfulla. Kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges därför genom regleringar, t.ex. minimikrav på energiprestanda för energirelaterade produkter och byggnader. Regeringen bedömde i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av generella ekonomiska styrmedel och reglering, bör inriktas på att åtgärda informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Insatserna för energieffektivisering omfattar den offentliga sektorn, hushålls-, industri-, service- och transportsektorerna samt de areella näringarna. finansieras regionala och lokala insatser för energieffektivisering (anslaget 1:2) samt insatser för uthållig energianvändning (anslaget 1:3). pågår dessutom ett femårigt energieffektiviseringsprogram som omfattar (anslaget 1:11). Detta program beslutades i den energi- och klimatpolitiska överenskommelsen . Regeringen avsätter för att genomföra en bred extern utvärdering av de energieffektiviseringsinsatser som finansieras genom anslagen 1:2, 1:3 och 1:11. Huvudsyftet med utvärderingen är att bedöma hur väl insatserna bidrar till att uppfylla de klimat- och energipolitiska målen. I regeringens skrivelse Vägen till nära-nollenergibyggnader (skr. 2011/12:131) redovisades den handlingsplan för nära-nollenergibyggnader som tagits fram i enlighet med och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda. Regeringen bedömer att främjandeåtgärder, främst demonstrationsprojekt, bör genomföras för att underlätta genomförandet av kraven på nära-nollenergibyggnader, och för dessa ändamål tillförs 2014 och till anslaget Insatser för en uthållig energianvändning (1:3). nåddes en överenskommelse mellan och rådet om ett nytt energieffektiviseringsdirektiv. Direktivet kommer att antas formellt och tiden för genomförande i medlemsstaterna är 18 månader från det att direktivet har trätt i kraft. En preliminär sluttidpunkt för genomförande är . , och har fått i uppdrag av regeringen att avsätta personalresurser för att genomföra direktivet. har dessutom fått ett separat uppdrag att föreslå hur kravet i direktivet på en årlig besparing på i slutanvänd energi ska uppnås. Det senare uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig också för energieffektivisering. En grund i den inriktningen är den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som ger oberoende råd inom området och som finansieras genom anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2). Ett steg är det krav på timvis mätning som infördes efter förslag i propositionen Timmätning för aktiva elkonsumenter (prop. 2011/12:98, bet. 2011/12:NU21). Ett annat sätt för konsumenten att påverka sin energianvändning är att välja produkter med höga eller mycket höga energiprestanda. Produktkrav och märkning tas fram för allt fler produkter. I takt med detta ökar behovet av marknadskontroll och tester av produkter. De flesta produkter säljs på internationella marknader, varför det internationella samarbetet kring energieffektiva produkter bedöms öka. Särskilt viktiga är insatser för utveckling av gemensamma standarder för testning av produkter. Insatser för marknadskontroll och produkttestning ges resurser från anslaget Insatser för uthållig energianvändning (1:3). Regeringen anser att en väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivisering hos slutkonsumenterna och har gett två uppdrag inom området. Ett uppdrag är att genomföra en fördjupad analys av konkurrensförhållandena inom olika segment av energitjänstemarknaden. Uppdraget ska redovisas till . har också fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa någon form av certifieringssystem eller motsvarande kvalificeringssystem för leverantörer av energitjänster. Uppdraget ska redovisas till . Andelen förnybar energi ska 2020 vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . För att nå det övergripande målet har ambitionen för elcertifikatssystemet för förnybar elproduktion höjts. Det tidigare målet för ny förnybar el (dvs. att åstadkomma en ökning med ) har reviderats. har beslutat om ett nytt mål om en ökning med (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). En nationell planeringsram för vindkraft har fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet om 2020, varav på land och till havs. För att nå det mål som har ställts upp inom ramen för elcertifikatssystemet om förnybar el till 2020, jämfört med nivå, bedömer regeringen att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften. Regeringen anser det vara av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål, och regeringen kommer fortsatt att verka för att det mål som är uppsatt inom ramen för elcertifikatssystemet uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. I samband med behandling av propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet.