bet · H001SoU4 · 2012-11-14 00:00:00 — Av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet och att denna systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. I de förarbeten som låg till grund för kvalitetsparagrafen anges vissa faktorer som är av stor betydelse för att en verksamhet ska uppnå god kvalitet, bl.a. en förtroendefull samverkan mellan den enskilde och personal samt respekt för den enskildes personliga integritet. Vikten av den enskildes medinflytande, rättssäkerhet och en lättillgänglig vård och service framhålls också (prop. 1996/97:124). Rapporteringsskyldigheten inom (lex ) gäller hela inklusive verksamhet vid . Regeringen konstaterar att har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9). Dessa gäller från . Föreskrifterna är gemensamma för , LSS och hälso- och sjukvården. De nya föreskrifterna anger bl.a. att den som bedriver socialtjänst ska ansvara för att det finns ledningssystem för verksamheten. Kommunernas kvalitetsarbete är enligt regeringen i hög grad beroende av att uppföljningen sköts på ett systematiskt sätt och utgör en självklar del av verksamheten. Av föreskrifter framgår även att med stöd av ledningssystemet bl.a. ska kontrollera, följa upp, utvärdera och förbättra verksamheten. beslut och insatser inom detta område har stor betydelse för berörda barn och unga och deras familjer. Insatserna kan vara av mycket ingripande natur och kan spela en viktig roll för ett barns uppväxt och förutsättningar för resten av livet. Mot denna bakgrund delar regeringen utredningens bedömning att det är av central betydelse att socialnämnden följer upp den egna verksamheten som bedrivs inom ramen för den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen understryker i detta sammanhang att det i socialnämndens ansvar ingår att kräva kvalitetssystem och kvalitetsuppföljning av de privata verksamheter som man anlitar. Regeringen anser inte att detta behöver regleras i särskild ordning utan bedömer att uppföljningen är ett led bland andra i arbetet med att säkra kvaliteten i verksamheten. Barn och unga inom är enligt regeringen en utsatt grupp, och deras säkerhet och trygghet måste bättre kunna garanteras. Regeringen föreslår därför att socialnämnden ska vara skyldig att inom ramen för kvalitetsarbetet se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom den verksamhet som rör barn och ungdom. Regeringen bedömer att en viktig nyckel till en bättre social barn- och ungdomsvård är en kunskapsbaserad utveckling där kommuner, landsting och privata vårdgivare i ökad utsträckning tar till sig och arbetar med insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap om verksamma metoder för att tillgodose flickors respektive pojkars behov av insatser. Regeringen genomför därför en bred satsning för att främja insatser som bygger på bästa möjliga kunskap. Satsningen utgår från förslag från Utredningen för en kunskapsbaserad socialtjänst, som har haft regeringens uppdrag att bl.a. lämna förslag på åtgärder som främjar att ny kunskap tas fram, sprids och tillämpas i praktiken (Evidensbaserad praktik inom , SOU 2008:18). Lokala strategier för samverkansmodeller i kommunerna har tillsammans med och dåvarande Myndigheten för skolutveckling tagit fram en nationell strategi för samverkan Strategi för samverkan kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa (2007). Strategin är ett stöd i arbetet med att ta fram lokala strategier för samverkan. I strategin betonas bl.a. betydelsen av formella överenskommelser mellan berörda verksamheter om gemensamma mål , och ansvarsgränser i förhållande till målgruppen för att garantera att barn och unga får sina behov tillgodosedda. Samsynen behöver enligt regeringen öka genom bl.a. en gemensam kunskapsbas och gemensamma begrepp. Uppsökande och annat förebyggande arbete Med hänsyn till viktiga roll i det förebyggande arbetet anser regeringen att deltagande i det generella förebyggande arbetet tillsammans med andra samhällsorgan m.fl. behöver klargöras tydligare i socialtjänstlagen. bör bl.a. inrikta sitt förebyggande arbete på riskmiljöer och riskgrupper i syfte att uppmärksamma och verka för att barn och unga inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. Regeringen föreslår därför att det i lagen införs en bestämmelse med denna innebörd. ska bedriva uppsökande och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och ungdomar far illa. ansvarar för att ett barn som utsatts för brott och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. De öppna insatserna med kontaktperson, kontaktfamilj och kvalificerad kontaktperson skiljer sig från andra öppna insatser på så sätt att de ofta utförs av arvoderade uppdragstagare utan något anställningsförhållande till . Insatserna kan pågå och vara relativt omfattande, särskilt när det gäller kontaktfamilj till yngre barn. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att socialnämnden kontinuerligt ska följa hur sådana insatser genomförs när dessa har beviljats barn och ungdom. Med hänsyn till att insatserna med kontaktperson och kontaktfamilj kan vara relativt ingripande och pågå är det enligt regeringens uppfattning angeläget att rekryteringen av dessa personer och familjer görs noggrant. har möjlighet att inom ramen för sitt uppdrag ge kommunerna råd om vilka krav som bör ställas på kontaktpersoner och kontaktfamiljer och hur deras lämplighet bör utredas och bedömas. Med tanke på berörda barns och ungas utsatthet och säkerhet bör kommunerna enligt regeringens bedömning även få möjlighet att inhämta vissa uppgifter från misstanke- respektive belastningsregistret så att kommunerna kan bedöma om personer som har utsetts till kontaktperson, kontaktfamilj eller särskilt kvalificerad kontaktperson för barn eller unga är lämpliga för detta. Regeringen avser därför att göra en ändring i förordningen om belastningsregister och i förordningen om misstankeregister för detta ändamål. Öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke För barn som har fyllt föreslås socialnämnden få besluta om öppna insatser även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det. Samverkansmodeller i kommunernas kvalitetsarbete I kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (Barnens räddningstjänst). Motionärerna anser att det bör finnas samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning i alla kommuner. I kommittémotionerna 2011/12:Ju359 yrkande 18 och 2012/13:Ju373 yrkande 4 av m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om att regeringen bör säkerställa att varje kommun utvecklar modeller för att tidigt identifiera barn med problem samt utvärderingsinstrument. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om kommuners och landstings samarbete med den ideella sektorn för att utveckla metoder för att upptäcka barn i riskzonen och hur även andra utsatta grupper kan upptäckas och hjälpas. I motion 2011/12:So597 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn för att tillförsäkra alla barn goda levnadsvillkor och en trygg uppväxtmiljö i syfte dels att stärka uppföljnings- och kvalitetsarbetet kring familjehem, hem för vård eller boende etc. och garantera att det finns den kompetens och trygghet som dessa barn behöver, dels att skapa ett tydligt krav på samarbete mellan myndigheter. I kommittémotion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om stödgrupper för barn till missbrukande eller psykiskt sjuka föräldrar. Motionärerna anser att det är viktigt att det finns ett bra samarbete inom kommunerna mellan social-, skol-, kultur- och fritidsförvaltningarna och att dessa har god kunskap om att arbeta med dessa barn. I motion 2011/12:So487 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att stärka stödet till barn som växer upp i missbrukande familjer. Motionärerna anser att skolans och förskolans personal som träffar de berörda barnen i samverkan med den huvudman som har ansvar för missbruksvården måste få stöd, hjälp och utbildning i att upptäcka dessa barn och ge dem det stöd de behöver. I motion 2011/12:So293 av (KD) begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av att utreda vilka resurser som behövs i kommunerna för att rehabiliterande verksamhet riktad till barn till alkoholmissbrukande föräldrar ska genomföras på bästa sätt. Liknande yrkanden finns i motionerna 2011/12:So239 och 2012/13:So252 av (S). I motionerna 2011/12:So426 yrkande 3 och 2012/13:So367 yrkande 2, båda av (KD) begärs tillkännagivanden om att utreda stöd i hemmet för omvårdnad av barn vid förälders sjukdom eller död. I motion 2011/12:So606 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ge familjer med en eller bägge föräldrarna i fängelse ett lagstadgat stöd och i yrkande 2 om att ge dessa barn i familjen en som kan normalisera tillvaron lite mer. Öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke I kommittémotion 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att sänka åldersgränsen för insatser utan vårdnadshavarens samtycke och föreslås att en rimlig ålder i stället kan vara . Aktuellt och pågående arbete Samverkansmodeller i kommunernas kvalitetsarbete Av budgetpropositionen (utg.omr. 9 s. 205) framgår att en fortsatt prioriterad fråga för regeringen är att uppmärksamma missbrukets konsekvenser för barn och andra närstående. I regeringens alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitik (ANDT-strategi) är ett prioriterat mål att barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning ska erbjudas ändamålsenligt stöd. Stödet ska utgå från barnets egna förutsättningar och behov. Regeringen har därför beslutat om ett långsiktigt nationellt utvecklingsarbete för att stärka stödet till dessa barn men även till barn i familjer där våld förekommer. ska i samråd med och Kommuner och Landsting leda och samordna satsningen som ska pågå (S2011/6353/FST). Av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet och att denna systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Faktorer som är av stor betydelse för att en verksamhet ska uppnå god kvalitet är bl.a. en förtroendefull samverkan mellan den enskilde och personal samt respekt för den enskildes personliga integritet. Utskottet gör precis som regeringen bedömningen att en viktig nyckel till en bättre social barn- och ungdomsvård är en kunskapsbaserad utveckling där kommuner, landsting och privata vårdgivare i ökad utsträckning tar till sig och arbetar med insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap om verksamma metoder för att tillgodose flickors respektive pojkars behov av insatser. I detta sammanhang konstaterar utskottet att regeringen genomför en bred satsning för att främja insatser som bygger på bästa möjliga kunskap. Utskottet konstaterar vidare att tillsammans med och dåvarande Myndigheten för skolutveckling tagit fram en nationell strategi för samverkan Strategi för samverkan kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa (2007). Strategin är ett stöd i arbetet med att ta fram lokala strategier för samverkan. I strategin betonas bl.a. betydelsen av formella överenskommelser mellan berörda verksamheter om gemensamma mål , och ansvarsgränser i förhållande till målgruppen för att garantera att barn och unga får sina behov tillgodosedda. Med hänsyn till viktiga roll i det förebyggande arbetet anser utskottet likasom regeringen att deltagande i det generella förebyggande arbetet tillsammans med andra samhällsorgan m.fl. behöver klargöras tydligare i socialtjänstlagen. bör bl.a. inrikta sitt förebyggande arbete på riskmiljöer och riskgrupper i syfte att uppmärksamma och verka för att barn och unga inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att socialnämnden ska bedriva uppsökande och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och ungdom far illa, att socialnämnden ska ansvara för att ett barn som utsatts för brott och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver samt att socialnämnden särskilt ska beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Utskottet ställer sig således bakom propositionen i dessa delar och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453). Motionerna 2011/12:So521 (S) yrkande 29, 2011/12:Ju359 (S) yrkande 18, 2012/13:Ju373 (S) yrkande 4, 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 16, 2011/12:So597(S), 2011/12:So658 (MP) yrkande 26, 2011/12:So487 (S), 2011/12:So293 (KD), 2011/12:So239 (S) samt 2012/13:So252 (S) får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So426 (KD) yrkande 3 och 2012/13:So367 (KD) yrkande 2. Även barn med föräldrar i fängelse omfattas av regelverket om stöd till barn och unga. Utskottet anser inte att bör ta något ytterligare initiativ med anledning av motion 2011/12:So606 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller åldersgräns för insatser utan vårdnadshavarens samtycke. Därmed ställer sig utskottet bakom propositionen i denna del och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i 3 kap. 6 a § socialtjänstlagen (2001:453). Motion 2012/13:So5 (MP) yrkande 2 avstyrks. Kompetens och utbildning för personal som arbetar med barn Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utbildning för socialsekreterare som arbetar med barn och unga samt om att inrätta en specialistutbildning på avancerad nivå inom den sociala barn- och ungdomsvården. Jämför reservationerna 15 (S) och 16 (V). Regeringen avser att ge ett uppdrag där myndigheter ska samarbeta för att främja och stödja kunskapsutveckling och öka tillgänglighet för barn och unga. Satsningen ska leda till ökad kompetens hos personer som arbetar med myndighetsutövning inom den sociala barn- och ungdomsvården, att ska bli synligare och tillgängligare för barn och unga och att det finns bra vägledning inom områden som särskilt uppmärksammats. När det gäller satsningen på ökad kompetens avser regeringen att ta fram ett underlag i syfte att stärka huvudmännens arbete inom detta område och att till detta koppla ett prestationsbaserat bidrag. I detta sammanhang konstaterar regeringen att har föreslagit att det ska krävas socionomexamen för att utföra vissa arbetsuppgifter (SOU 2009:68). Frågan om kompetens hos handläggare inom kommer att beredas vidare inom ramen Behörighetsutrednings förslag i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). Regeringen avser också att ta initiativ till att det utformas en pedagogisk presentation av bestämmelserna i socialtjänstlagen och LVU som ska vara lättillgänglig för barn, unga och föräldrar samt alla andra som kommer i kontakt med bestämmelserna (Barntjänsten på nätet). I kommittémotion 2012/13:So3 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om krav på utbildning och introduktion för de socialsekreterare som arbetar med bedömning, utredning och uppföljning inom den sociala barn- och ungdomsvården och i yrkande 2 om att inrätta en specialistutbildning på avancerad nivå inom den sociala barn- och ungdomsvården. I motion 2011/12:So374 av (S) begärs ett tillkännagivande om att det bör finnas regelbunden utbildning för all personal som arbetar med barn och ungdomar så att övergrepp mot barn kan upptäckas samt bra rutiner och handlingsplaner för hur man ska agera om man upptäcker eller misstänker att ett barn utsätts för övergrepp. I motion 2011/12:So529 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda samordningen av arbetet med att stärka kompetensen kring bemötandet av barn och ungdomar och i yrkande 2 om en översyn av om kraven på kvalitet, kompetens och säkerhet efterlevs av våra myndigheter i mötet med barn och ungdomar. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) ska det för utförande av uppgifter inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I allmänna råd om personalens kompetens vid handläggning och uppföljning av ärenden som rör barn och unga (SOSFS 2006:14) finns ett stort antal rekommendationer till stöd för tillämpning av denna bestämmelse i socialtjänstlagen. Rekommendationerna omfattar utbildning och erfarenhet, introduktion och stöd, fortbildning och vidareutbildning m.fl. områden. Utöver vad som följer av allmänna råd finns i föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende (SOSFS 2012:11) allmänna råd om vilken kunskap personalen bör ha när det gäller de särskilda behov som barn och unga i familjehem eller hem för vård eller boende kan ha samt om arbetssätt och behandlingsmetoder i vården av barn och unga som är baserade på bästa tillgängliga kunskap. Inledningsvis konstaterar utskottet att det på området kompetens för personer som arbetar inom barn- och ungdomsvård finns ett relativt omfattande regelverk. Socialsekreterare som arbetar inom den sociala barn- och ungdomsvården har ett komplicerat och ansvarsfullt arbete. Arbetet med att säkerställa att barn och ungdomar inte far illa innebär ofta svåra bedömningar, som kan vara livsavgörande för de barn, ungdomar och föräldrar som berörs. Att socialsekreterare som arbetar med dessa uppgifter har tillräcklig kompetens och erfarenhet för att klara uppgifterna är angeläget, bl.a. med tanke på föräldrars och barns behov av rättssäkerhet och kvalitet i verksamheten. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att regeringen avser att ge ett uppdrag där myndigheter ska samarbeta för att främja och stödja kunskapsutveckling och öka tillgänglighet för barn och unga. Satsningen ska bl.a. leda till ökad kompetens för personer som arbetar med myndighetsutövning inom den sociala barn- och ungdomsvården. När det gäller satsningen på ökad kompetens avser regeringen också att ta fram ett underlag i syfte att stärka huvudmännens arbete inom detta område och att till detta koppla ett prestationsbaserat bidrag. I detta sammanhang konstaterar utskottet att i sitt betänkande Lag om stöd och skydd för barn och unga (SOU 2009:68) har föreslagit att det ska krävas socionomexamen för att utföra vissa arbetsuppgifter och att frågan om kompetens hos handläggare inom kommer att beredas vidare inom ramen Behörighetsutrednings förslag i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). Motionerna 2012/13:So3 (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So374 (S) och 2011/12:So529 (KD) yrkandena 1 och 2 får med det anförda anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. Registerkontroll av personal som arbetar med barn Utskottets förslag i korthet avslår motioner om krav på registerkontroll av personal som arbetar med barn. Jämför reservation 17 (SD). I motion 2012/13:So285 av (S) begärs ett tillkännagivande om att utöka kravet på registerkontroll av personal som arbetar med barn. Motionären anför att kravet på registerkontroll innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar och därför bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. I motion 2011/12:So608 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att även familjehem bör omfattas av lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. Enligt 1 § lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn gäller att vid hem för vård eller boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) som tar emot barn inte får anställa någon om inte kontroll gjorts av register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister avseende honom eller henne. Detsamma gäller den som, utan att det innebär anställning, erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring eller liknande vid ett sådant hem under omständigheter liknande dem som förekommer vid en anställning inom verksamheten. har genom reglering i 11 § 8 förordningen (1999:1134) om belastningsregister och 4 § 9 förordningen (1999:1135) om misstankeregister möjlighet att begära ut uppgifter ur register i ärenden om bl.a. vård i familjehem. Enligt vad som framgår av för trygg och säker vård i familjehem och hem för vård eller boende (s. 40, 2012-6-55) begärs registerutdrag vanligtvis av socialnämnden vid utredning av ett familjehem eller ett jourhem. Något krav för socialnämnden att begära in utdrag finns dock inte. Av samma rapport (s. 41) framgår att gör bedömningen att obligatorisk registerkontroll bör ingå i en utredning av ett familjehem eller jourhem, i likhet med vad som gäller vid anställning av personal vid HVB. har därför föreslagit att regeringen inleder ett lagstiftningsarbete i detta syfte (dnr 6.1-24822/2012). Enligt uppgift från är skrivelse överlämnad för handläggning inom ramen för arbetet med Utredningen om översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (S 2012:07, dir. 2012:79). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Av de allmänna råden till 4 kap. 5 § föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende (SOSFS 2012:11), som trädde i kraft , framgår att uppgifter ur belastnings- och misstankeregister bör hämtas in när det gäller det tilltänkta familjehemmet. En reglering som leder till största möjliga trygghet och säkerhet måste enligt utskottet vara utgångspunkten när det gäller de barn som placeras i samhällets vård. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att socialnämnden enligt gällande regler har möjlighet att begära ut uppgifter ur register i ärenden om bl.a. vård i familjehem. Dessutom finns en rekommendation om att hämta in sådana uppgifter i nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11). Direktiven till Utredningen om översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga m.m. omfattar bl.a. frågan om ytterligare lagstiftning på området registerkontroll för personal som arbetar med barn. Detta arbete bör avvaktas. Motionerna 2012/13:So285 (S) och 2011/12:So608 (SD) får med det anförda anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. Lagförslagen i övrigt samt ett utskottsinitiativ Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens lagförslag i övrigt. bifaller vidare utskottets initiativ om förslag till följdändringar i , lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och smittskyddslagen (2004:168). Utskottet ställer sig även i övrigt bakom förslagen i propositionen och tillstyrker regeringens förslag i övrigt när det gäller lagarna om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet har vid beredningen av förslagen i propositionen uppmärksammat att det behöver göras följdändringar i , lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och smittskyddslagen (2004:168) som rör bestämmelsen om kontaktperson i 3 kap. 6 § socialtjänstlagen. Regeringen föreslår i propositionen att den nuvarande bestämmelsen om kontaktperson i 3 kap. 6 § socialtjänstlagen i huvudsak oförändrad flyttas till en ny 6 b § i samma kapitel. I , lagen om psykiatrisk tvångsvård och smittskyddslagen hänvisas emellertid till 3 kap. 6 §. Utskottet anser att det är angeläget att hänvisningarna i dessa lagar blir korrekta och bör därför rättas till. I fråga om 6 kap. 13 a § första stycket 3 bör hänvisningen till bestämmelsen i 3 kap. socialtjänstlagen rätteligen avse 6 b § första stycket.