· GZ01UU9 · 2012-06-14 15:02:10 — I ett läge där vi på många sätt befinner oss i en ekonomisk oro och klimatmässigt står inför stora utmaningar kan vi vara den region som med ytterligare fördjupat samarbete kan och orkar, sett ur ett globalt perspektiv, gå före med gemensamma och tuffa åtaganden för ett hållbart samhälle med fortsatt mycket stark förankring hos människor i deras vardag. tog upp och hur mycket vi har att göra där. Jag tog i mitt anförande upp att jag inte tycker att vi gör så mycket. Det är, som sagt, konsensusbeslut, och då blir det så att vi får igenom minimalt, eftersom både och till exempel ska acceptera det.Men jag undrar en sak. Vid ett seminarium var miljöminister , partikollega till , ombord på . var väldigt tydlig med att vi, om vi vill nå de svenska klimatmålen, inte kan utvinna den olja och gas som finns i . Faktum är att vi inte ens kan förbränna den olja vi redan har hittat om vi ska kunna undvika allvarliga klimatförändringar.Miljöministern var även tydlig med att oljeutvinning i ett så känsligt område som inte är acceptabelt med tanke på den stora olycksrisken och den näst intill omöjliga uppgiften att sanera vid ett eventuellt oljeutsläpp.Då är min fråga till : Om detta verkligen är politik i den här alliansregeringen, hur tänker agera mot de tydliga mål som har tagit upp? Tack, , för engagemanget och påpekandet, som är just kopplat till miljö- och klimatåtaganden!Jag tror att det här är ett mycket tydligt område. För att nå resultat måste vi jobba utifrån de inriktningar som arbetar efter.Jag hörde en släng av ifrågasättande av konsensus. Jag tror att det i framgången är oerhört viktigt att vi successivt arbetar gemensamt för att få en gemensam målbild.Jag återkommer till och åtagandena i . Det är ett mycket gott exempel där just samverkan och gemensamma målbilder i fråga om problematiken också har lett till resultat. Det är därför jag har en sådan tilltro till att i och vi i gemensamt, med ett nära samarbete med vårt närområde, också når resultat. fick jag inget riktigt svar på hur ska agera efter det som miljöministern, , har tagit upp. Är ni beredda att trycka på regeringen i det samarbete ni har och uttala ett starkt stöd för ett fritt från ny oljeborrning?Det var precis vad som var slutsatsen av deltagande på konferensen på fartyg. Men där har jag inte fått svar från jag tog upp i mitt anförande undrar jag: Om inte i egenskap av ordförandeland kan sätta dagordningen i , vem ska då göra det? Och vem ska se till att framtid ser positiv ut och att det inte ser ut som ? Det är faktiskt ganska mörkt, enligt mitt tycke.Sverige saknar det här med ekonomiska anspråk i . Det är minimalt; det är väldigt lite. Därför borde vi kunna påverka och bli mer trovärdiga när det gäller att stoppa den exploatering som bara kommer att öka. Jag tror att själv svarade på frågan, eftersom var så oerhört tydlig i ett sammanhang där hon naturligtvis uttalade sig utifrån att vara miljöminister. Jag var inte med i sammanhanget så jag kan inte tolka det på annat sätt än att hon naturligtvis också uttalar regeringsarbetet och regeringens engagemang.Därmed har också svaret på frågan vad och miljöminister i regeringen och i regeringens arbete också har för fokus. Den här debatten avser att fånga in de frågor som finns i regeringens skrivelse angående nordiskt samarbete men också de frågor som finns i den redogörelse för arbete som den svenska delegationen har avlämnat och för övrigt de frågor som lyfts upp i utrikesutskottets betänkande UU9.Jag vill inleda med att lyfta fram vad nyvalde president valde att markera med tydlighet i sitt installationstal. En av våra svenska morgontidningar valde att ge rubriken . Varför kunde en av våra större svenska morgontidningar ge denna rubrik? Jo, av den anledningen att nyvalde president i sitt installationstal valde att lyfta fram att länderna i borde marknadsföra det vi upplever vara en nordisk modell på ett ännu bättre sätt och göra detta till ett varumärke runt om i världen, inte minst i men också i världen i stort.Jag vill välkomna den markeringen och se den som betydelsefull för att man på en hög politisk nivå ser vikten av det nordiska samarbetet. I anslutning till detta välkomnar jag också att vi har statsrådet med i hela debatten. Det är också ett uttryck, vill jag säga, från den att man ser vikten av det nordiska samarbetet som en viktig aktör, en viktig spelplan och ett viktigt forum för utveckling av det vi ofta talar om - medborgarnas nytta eller nordisk nytta och nordisk frihet.Fru talman! hade vi en nordisk gränshinderdebatt här i kammaren, en debatt som hölls också i övriga nordiska parlament . Att undanröja gränshinder för att skapa en gemensam arbetsmarknad, att undanröja gränshinder för ett närmare samarbete människorna emellan och för ett totalt sett starkare i den globala världen är viktiga uppgifter i det nordiska samarbetet.Jag vill i denna debatt peka på några åtgärder för att minska gränshinder som skulle underlätta framför allt för ungdomar att röra sig i . Som tidigare påpekats har ett stort antal gränshinder avvecklats - jag tror att det var 13 gränshinder som ministern i en tidigare debatt redovisade som är avvecklade - men jag vill ändå peka på att när det gäller ungdomars rörlighet i tror jag att det bland annat skulle vara viktigt för den som står i behov av att få komma in på arbetsmarknaden att man undanröjer följande fyra gränshinder.För det första: Låt arbetslösa ta med praktikersättningen när de rör sig i . För det andra: Auktorisera en godkänd utbildning från ett nordiskt broderland till det andra. För det tredje: A-kassereglerna måste förtydligas och tolkas på samma sätt så att ingen hamnar mellan stolarna när man söker jobb mellan våra nordiska länder. För det fjärde: Studiemedelsreglerna måste ses över, liksom föräldrapenningsreglerna.Det är många som har ett ansvar för att de här gränshindren undanröjs, och min förhoppning är att våra nordiska regeringar och deras myndigheter samt a-kassorna i ska medverka till att lösa problemen för att därigenom skapa en ökad frihet och en nordisk nytta.Förutom att undanröja hinder för jobb i vill jag som ledamot i socialutskottet här i och i välfärdsutskottet i lyfta in i denna debatt några gränshinder som drabbar personer med funktionsnedsättning. Det kanske inte är de frågor som oftast debatteras, men för de enskilda personerna är det av stor betydelse.Det är dyrt och komplicerat att resa i om man har behov av hjälp med transport. Färdtjänst betraktas som ett nationellt ansvar, men jag anser att vi måste arbeta för att på olika sätt undanröja hinder och se till att hela resan blir möjlig. måste man boka och betala marknadspriser vid ankomst till ett annat land. Detta är inte rimligt om vi vill ha ett utan gränshinder också för den med funktionshinder.Jag vill utöver frågan om färdtjänst peka på handikappfordon som man inte kan ta med sig till det nya bosättningslandet. Man måste ansöka om ett nytt fordon, och det tycker jag också är ett gränshinder som vi borde kunna hitta lösningar för att undanröja.Fru talman! Jag vill i debatten också belysa en del andra sektorer inom vårt samarbete på nordisk nivå. Ett sätt att stärka och hävda nordiska intressen är enligt min mening att arbeta mer gemensamt i och gentemot EU. Även om och inte - ännu - är medlemmar i har de i huvudsak harmoniserat sin lagstiftning med EU:s gemensamma regler. statsminister som deltog vid session i betonade i ett svar som jag fick på en fråga att det ofta är så att de nordiska statsministermötena tar upp och diskuterar frågor som finns på olika EU-institutioners dagordning. Jag välkomnar detta.I generaldebatten i lyfte jag också fram det värdefulla i att få ett systematiskt och aktivt nordiskt EU-samarbete som en del i att stärka det nordiska varumärket.Jag har förtroendet att sitta i välfärdsutskott. Som huvudtema har utskottet valt nordisk alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv, där fokus särskilt är satt på unga i men också med inriktning på ett socialt ansvar, marknadsföring och attityder. Det här är ett gemensamt problemområde där jag tror att vi tillsammans på nordisk nivå kan stärka varandra för att på det sättet vara framgångsrika när det gäller ökad folkhälsa och att minska de sociala och medicinska bekymmer som följer ett för högt alkohol- och tobaksbruk.Det handlar om välfärdsfrågor i vid mening, och jag är övertygad om att de erfarenheter som vi har i våra nordiska länder av att föra en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik kommer att vara av stor betydelse också när vi samarbetar inom EU. Folkhälsoarbetet och den solidaritetstanke som finns bakom vår alkoholpolitik kan bli ett viktigt varumärke när det gäller att markera den nordiska välfärden.Fru talman! Jag delar helt utrikesutskottets bedömning när man konstaterar att är en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringar blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. Min uppfattning är att det finns ett starkt stöd för regeringen när man såväl i strategin för det arktiska området som i programmet för det svenska ordförandeskapet i prioriterar frågor som bidrar till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i Arktis.Fru talman! firar , vilket några har påpekat här. I samarbetsavtalet skrev man att länderna ska "bevara och utveckla samarbetet på det rättsliga, kulturella, sociala och ekonomiska området, samt i frågor som berör transportförbindelser och miljöskydd".Detta är fortfarande en bra plattform för vårt samarbete, och har det också öppnats upp för ett samarbete i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor.Fru talman och övriga som lyssnar! är ingen förbundsstat. Och även om man ibland kan drömma så tror jag kanske inte på allvar att någon här i kammaren får vara med om det. Trots detta är och våra länder tillsammans ändå en stark ekonomisk och politisk kraft. Det ser vi vid varje jämförelse. Jag vill gärna se mer av den nordiska välfärdspolitiken och nordisk miljöpolitik som ett varumärke för det nordiska samarbetet. Därigenom skapar vi nytta, glädje och frihet för nordiska medborgare. Det är ingången för mitt arbete i det nordiska samarbetet.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU9. Det är roligt att vara här och diskutera det nordiska samarbetet i dag.I april i år presenterade en opinionsundersökning som visade att uppslutningen kring de här viktiga frågorna är väldigt stor även utanför . I den undersökningen konstateras bland annat att vi svenskar faktiskt identifierar oss mer med än med våra yrken.Hela 80 procent av de tillfrågade svarade också att de kunde tänka sig att arbeta i ett annat nordiskt land. Väldigt många, varannan av de privatanställda och hälften av egenföretagarna, berättade att de hade gjort affärer med andra nordiska länder.De flesta av de 2 500 tillfrågade ville vidare, glädjande nog, se mer av nordiskt samarbete inom områden som handel, kultur, miljö och forskning. Det här rimmar väl, tycker jag, med det som jag ser som den övergripande målsättningen med det nordiska samarbetet, ett gränslöst . Jag menar att vi måste sträva efter att sänka trösklar och ta bort hinder för de människor som vill bo, arbeta, studera och leva gränslöst i . Jag vet att det här är någonting som jag upprepar väldigt ofta, men det är därför att jag tycker att det tål att upprepas och behöver upprepas.Undanröjande av gränshinder är också en av de frågor som står högst upp på den nordiska dagordningen. Så var det även . Vid session i redogjorde jag för att vi lyckats lösa 13 gränshinder. Många av de hinder som kunde av 2011 handlade om arbetsmarknadsfrågor, vilket innebär att det har blivit lite enklare för dem som arbetar i ett nordiskt grannland.Under 2011 presenterades ett förslag om att det skulle anordnas temadebatter om gränshinder i samtliga nordiska parlament, någonting som också genomfördes här i svenska , i danska , i isländska alltinget, i norska och i den finska . Det gläder mig att gränshinderarbetet är ett område som engagerar så många och att vi kunde manifestera det på ett samordnat sätt i hela Norden.De nordiska regeringarna har sjösatt en arbetsgrupp som har fått till uppgift att ta fram en handlingsplan för hur det framtida nordiska gränshinderarbetet ska utformas. Vi har för avsikt att vara mycket aktiva i den processen från svensk sida.När gränshinder inte kan lösas genom ändrad lagstiftning eller tillämpning är informationsinsatser av stor vikt. De regionala informationstjänsterna i och vid den svensk-norska gränsen fortsatte sitt viktiga arbete, och de hade ett nära samarbete med Nordiskt Gränshinderforum. bidrog med till informationsverksamheten . I det stödet ingick ett bidrag för inrättandet av en rådgivningstjänst på i , vilket innebär att vi nu till slut har informationskontor vid samtliga landgränser.Det nordiska globaliseringsarbetet initierades av de nordiska statsministrarna med avsikt att utveckla den nordiska modellen, öka konkurrenskraften och profilera och synliggöra som en föregångsregion. Det arbetet, som rymmer projekt inom bland annat klimat, forskning, utbildning, kultur, hälsa och välfärd, hade hög prioritet under 2011.Fru talman! Det nordiska samarbetet bygger på våra länders goda bilaterala relationer. Att och står varandra nära manifesterades bland annat av att nyvalda statsminister valde som mål för sin första utlandsresa. Inte minst för , där omkring 20 000 personer pendlar över , är vårt nära samarbete med givetvis betydelsefullt. I syfte att bidra till ökad integration i har regeringen avsatt medel till ett antal projekt, bland annat för att främja Öresundsintegrationen i skolorna och för en förstudie om möjligheterna att inrätta en företagsdatabas i regionen.Även det täta samarbetet mellan och fortsatte , bland annat kring frågor som rör vårt gemensamma närområde, , och Barents. bidrog även med ekonomiskt stöd till projektet i för att stärka svenskundervisningen.Med hade vi som brukligt ett intensivt besöksutbyte . Jag själv deltog i en konferens med fokus på små och medelstora företags möjligheter att arbeta över den svensk-norska gränsen. har också bidragit till projekt i regi av Grensetjänsten i Morokulien.I februari 2011 öppnade ett Hallå Norden-kontor i på , en informationstjänst som syftar till att underlätta privatpersoners rörlighet i Norden.Sverige arbetade även aktivt för att stötta EU-medlemskapsprocess.Fru talman! Jag uppskattar verkligen den goda dialog och samverkan som regeringen har med , inte minst med den svenska delegationen. beslutade att som ett komplement till den årliga höstsessionen även återinföra en tematisk vårsession. hölls sessionen i och hade arktiskt samarbete som tema. är det tur att stå värd, och jag ser med stort intresse fram emot att ta del av förberedelserna.Ett av de gränshinder som nämns i årets nordiska skrivelse och som länge återkommit i gränshinderdebatten handlar om problematiken som drabbat många av dem som bor i och arbetar i . I praktiken har det inte varit möjligt för de här personerna att ta ett extraarbete i . är detta gränshinder dock slutligen löst för de allra flesta. Tack vare en revidering av den reglerande EU-förordningen blir det då möjligt för bosatta i ett EU- eller EES-land att arbeta extra i bosättningslandet utan att behöva byta socialförsäkringsland. har länge arbetat för att få till en lösning på den här problematiken, och jag är väldigt glad över att det ser ut som om vi nu faktiskt har lyckats.Fru talman! Det här var bara några nedslag i det nordiska samarbetet och några ord om utvecklingen under den första halvan av 2012. Blickar vi framåt stundar som bekant det svenska ordförandeskapet i . Jag ser väldigt mycket fram emot möjligheten att leda det arbetet och rikta fokus på våra prioriterade frågor.Vi har mycket att var stolta över i . Vi har kommit långt i våra ansträngningar att föra länderna närmare varandra, men vi har också fortfarande mycket kvar att göra. Jag känner mig trygg i att det nordiska samarbetet är en stark plattform att stå på när vi tillsammans går vidare för att möta framtidens utmaningar. Jag får ställa samma fråga som jag ställde till , för jag fick aldrig något riktigt svar. har jag ju ministern, en regeringsrepresentant, framför mig. Jag upprepar min fråga om det som miljöminister tog upp på höstens konferens på Rainbow Warrior. Hon menade på och var väldigt tydlig med att om vi vill nå de svenska klimatmålen kan vi inte utvinna den olja och gas som finns i . Faktum är att vi inte ens kan förbränna den olja vi redan har hittat om vi ska undvika allvarliga klimatförändringar.Hon var också mycket tydlig med att oljeutvinning i ett så känsligt område som inte är acceptabelt med tanke på olycksrisken och den näst intill omöjliga uppgiften att sanera om ett oljeutsläpp skulle ske.Jag undrar var jag ska hitta att det är mål att arbeta efter tydlighet. Då är frågan: Är regeringen beredd att högt och tydligt uttala ett stöd för ett fritt från ny oljeborrning? Först och främst vill jag tacka för en viktig fråga. övertog ordförandeskapet i . Det är den främsta arenan för de arktiska staterna för att gemensamt verka för en ansvarsfull och hållbar utveckling av regionen.Samma dag antog regeringen första strategi för den arktiska regionen i syfte att ur internationellt perspektiv presentera förhållande till . Strategin fastställer tydligt att kommer att verka för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i den arktiska regionen.Vi ska verkligen påpeka detta tydligt i kammaren, för utgör en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringen blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. ska självfallet vara aktivt i detta arbete för att skydda människor och ekosystem i Arktis.Frågorna ligger till stora delar inom de olika staternas nationella jurisdiktion. Icke desto mindre pågår en rad aktiviteter för att öka skyddet av arktisk miljö inom ramen för Arktiska rådets arbete liksom inom ramen för andra internationella organisationer. Det är av svenskt intresse att de nya framväxande aktiviteterna också styrs av gemensamma och robusta regelverk och framför allt att all verksamhet i har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. Givetvis ska det finnas ett miljömässigt hållbarhetsfokus. Men kan jag då ta som representant för regeringen på orden när det gäller att någon ny oljeborrning i inte ska förekomma? Är det detta som är regeringens mål?Som jag sade har inte de ekonomiska vinningarna, och därför kan vi också vara mer trovärdiga än något annat land. Annars kan man ju alltid misstänka att det ligger någonting och lurar i vassen - att olika länder vill få sina plånböcker tjocka och feta.Men det finns också ett dilemma med konsensus. Om man har den gemensamma nämnarens politik kommer troligtvis att drabbas av bottentrålning, oljeborrning och olyckor. Det är därför detta är så viktigt. Jag blir glad när jag har läst hur har uttalat sig på konferensen. Kan jag ta detta som en garanti för att det är detta som vi ska försöka uppnå i och med vårt ordförandeskap? Den chansen kan vi väl ändå inte försitta. Jag tycker att det är viktigt att särskilja internationellt vatten och internationella organisationer och vad vi kan göra med robusta, gemensamma regelverk och eget territorialvatten för de stater som gränsar till området.Ett sådant tydligt exempel är , dit jag verkligen kan rekommendera att resa. Där har man nu fått utökat eget bestämmande över sitt vatten och över sitt område, och man är själv positiv till utvinning av , gas och olja.Vi kan inte styra över och säga att de absolut inte ska få göra detta på sitt eget område. Då är det viktigt att vi går in och talar om vikten av corporate social responsibility, det vill säga hur vi tar miljöhänsyn, som är en viktig del i detta. Det handlar om hur man kan ägna sig åt en hållbar extrahering av naturresurser, för det kommer inte att gå att stoppa detta helt och hållet.Jag vill också säga till att under det svenska ordförandeskapet kommer hållbarhet att vara en huvudprioritering. Vi kommer också att lansera ett nytt projekt om kortlivade klimatföroreningar som kommer att vara av särskild betydelse just för . Det var också detta som var en huvudråga under Clintons besök här i alldeles . Dessa frågor finns definitivt på agendan under det svenska ordförandeskapet, och kommer att göra sin del. Men vi måste också se verkligheten: Vi kan påverka det internationella. Men det finns också stater som har eget bestämmande runt om , och där är det nationell jurisdiktion som gäller. Vi får då försöka påverka på bästa möjliga sätt och påpeka vikten av CSR, inte minst för företagen när det gäller att stärka deras egna varumärken. Jag börjar med att välkomna statsrådet till kammaren. Det är alltid trevligt att ha statsråden med när vi har debatt. Jag kan inte påstå att det är så alldeles ofta vi får den möjligheten. Så känn dig välkommen till debatten, !Jag tänkte ta upp den fråga som vi som socialdemokrater har ett medlemsförslag om, nämligen frågan om en gränshinderombudsman. Vi ser det som något som skulle likna JO, det vill säga en ansvarig myndighetsperson som privatpersoner som drabbas av gränshinderproblematik direkt kan vända sig till. skulle ha en mer stärkt legitimitet att gå in och snabbare åtgärda de problem som kan uppstå.Visserligen har vi Gränshinderforum, Hallå , Grensetjänsten och andra som jobbar med dessa frågor, men i samband med de ökande EU-direktiv som kommer, och framför allt i samband med komplexiteten i de juridiska förändringar som löpande sker, vet vi att de friare organisationerna inte har samma legitimitet att gå in och agera för den enskilde. Vi får ganska många mejl från privatpersoner just utifrån att de inte vet vem de ska vända sig till. De vet inte vem som egentligen kan hålla i frågan åt dem och stötta dem.Jag vill veta hur statsrådet ser på detta med gränshinderombudsman enligt vårt sätt att se det. Jag vill börja med att tacka för att hon tar upp en viktig fråga, som jag ser det, i det nordiska samarbetet. Med detta inte sagt att eller inte är viktigt, för det är det absolut.Men just gränshinderfrågan är det absolut viktigaste för människor i vardagen. Vad är det man diskuterar hemma vid köksbordet om man lever nära gränsen till , eller ? Det är naturligtvis gränshinder. Jag vet att det kan vara oerhört frustrerande när det går för långsamt, och jag tror att vi alla kan vara överens om att det går för långsamt.Jag är glad över att vi löste ett antal gränshinderproblem , men det räcker inte. Vi måste fortsätta arbetet. Därför är jag också glad över att vi nu fick i gång en gränstjänst mellan och . För mig är det ganska skrämmande att det inte ens har funnits någon sådan förut mellan och när det har funnits mellan och och och . finns den äntligen på plats, även om man egentligen önskar att den inte skulle behöva finnas över huvud taget.Med detta sagt vill jag ta upp det som var inne på i sitt anförande angående budgeten för detta. Vi vet att det ska bli en översyn av gränshinderarbetet. Vi ska också se hur Gränshinderforums mandat ska se ut . Det går som bekant ut . Därav tycker jag att vi ska vänta med att diskutera budget till dess att vi vet hur vi ska arbeta vidare och hur vi kan bli ännu effektivare i vårt gränshinderarbete.Jag ska också kanske förvåna oppositionen med att säga att jag tycker att förslaget om en gränshinderombudsman är intressant. Vi kommer att titta närmare på det, för det kanske inte alls är en dum idé! Det är positiva besked, och vi ska följa utvecklingen.Nu när statsrådet tar över ordförandeskapet i förstår jag att statsrådet kommer att prioritera att jobba med en förändrad budgetprocess. Så framgår av den skrivelse som är lämnad, och det är för att statsrådet ska kunna prioritera vilka egna projekt hon tycker är viktiga att genomföra.