bet · GZ01UU8 · 2012-04-10 00:00:00 — bör inom EU verka för att associeringsavtalet med villkoras med att de grova och omfattande övergreppen på fackföreningsaktivister upphör. generella hållning är att den bör agera inom EU för att unionens handelsavtal ska omarbetas så att deras utgångspunkt alltid är hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter. När det gäller anser partiet att EU bör använda denna möjlighet för att sätta tryck på den colombianska regeringen. bör verka för att det i alla samarbetsavtal mellan EU och den colombianska regeringen ställs tydliga krav på att respekten för mänskliga fri- och rättigheter upprätthålls och att redan ingångna avtal suspenderas om kraven inte efterlevs. Den väpnande konflikten i brukar beskrivas som ett inbördeskrig. Men omvärlden har varit djupt involverad i denna konflikt genom bl.a. direkt militärt ingripande, vapenexport som möjliggjort konflikten och stöd till den starkt kritiserade avmobiliseringsprocessen. är fortfarande den mest inflytelserika utländska aktören i och har en lång historia av inblandning i angelägenheter. I takt med att vänstern växt sig starkare i har allt tydligare utkristalliserat sig som starkaste allierade på kontinenten. Även med som president utgår utrikespolitik från ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen. Detta har inte minst visat sig genom planer att stärka sin militära närvaro i inom ramen för den s.k. Plan som ursprungligen var formulerad som ett biståndsprojekt som syftade till att hjälpa dåliga ekonomi, halvera antalet kokaodlingar under loppet av och till att avsluta väpnade konflikt. Inget av målen har uppfyllts. anser att det är av största vikt att den agerar för att avslutar Plan och att den amerikanska militära närvaron i avvecklas. , punkt 11 motiveringen (SD) av (SD). lyfter i kommittémotion 2011/12:U226 yrkande 6 fram att bör agera i EU och FN för att kvinnor får rätt till fria och säkra aborter. I utskottets motivering till att avslå yrkande 6 i motion 2011/12:U226 lyfter man fram att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. vill i stället yrka på avslag med motiveringen att abort i motionen lyfts fram som enbart en kvinnorättsfråga och att det där helt bortses från olika etiska aspekter på abortfrågan. Att verka för fria aborter är också ett vidlyftigt mål som är svårt att tolka. Ska verka för fri abort fram till födelseögonblicket eller finns det en övre gräns? instämmer i att det är problematiskt när abort är helt förbjuden och inte ens tillåts i fall där det är fara för kvinnans liv eller efter sexuella övergrepp. Utifrån det är det positivt att det i nu är tillåtet med abort där det är fara för kvinnans liv eller efter sexuella övergrepp. Utskottet konstaterar att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. anser även här att detta är ett alltför långtgående mål där det inte går att uttolka var gränsen ska gå och att man helt bortser från etiska aspekter på abortfrågan. Därför kan inte ställa sig bakom vare sig detta mål eller att ska ha den aktiva roll som vi har och bedriva påverkansarbete i andra länder för att förändra deras inställning till abort. Abortlagstiftningen skiljer sig mycket mellan olika länder, och inte ens i exempelvis , och är abort helt fri utan är behovsprövad. Vi menar att om vi ska föra dialog med andra länder i abortfrågan bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter, och det bör finnas en större respekt och medvetenhet kring abortens etiska dilemma, att det handlar om både kvinnans och fostrets rättigheter. Inom EU och i andra länder i världen finns skilda åsikter och inga självklara svar i den svåra frågan om när det ofödda fostret eller barnet ska räknas som ett liv värt att skyddas. anser att vi i relationen till andra länder inte kan ta det för självklart att abortlag och den syn som råder hos majoriteten av svenska politiker är den enda rätta. Det är också viktigt att komma ihåg att abort inte är en internationellt erkänd mänsklig rättighet. En abort innebär alltid en risk och en stor påfrestning för kvinnan. Vi får inte glömma att det för många kvinnor inte är den mest önskvärda lösningen, utan de kan bli pressade från omgivningen att mot sin vilja göra abort. anser att det i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter bör ligga ett större fokus på förebyggande arbete för att minska antalet oönskade graviditeter och antalet aborter. I övrigt instämmer vi i utskottets överväganden om . , punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U203 av m.fl. (V) yrkandena 13. Det tydligaste bakslaget för demokratin och de mänskliga rättigheterna i var den militära statskuppen i då den demokratiskt valda presidenten avsattes. Kuppen väcker minnen från tidigare decenniers militärdiktaturer i och påminner om att det inte går att ta de demokratiska framstegen i för givna. genomförde kuppregeringen ett presidentval som vanns av den konservative kandidaten Porfirio . Ett flertal latinamerikanska länder valde att inte erkänna valet. Den våg av mord, förföljelser och övergrepp som inleddes med kuppen fortsätter. Ett flertal journalister har mördats. En annan synnerligen utsatt grupp är hbt-aktivister. Medlemmar i bonde- och fackföreningsrörelserna, människorättsförsvarare, jurister och politiskt aktiva förföljs och mördas. Det är uppenbart att den nya regeringen använt sig av kuppen för att tysta alla meningsmotståndare och slå sönder landets sociala rörelser. anser att som enskilt land och som medlem i EU och FN ska agera för att regeringen i ska respektera de mänskliga rättigheterna och garantera alla medborgares säkerhet. Ett centralt problem efter kuppen har varit den utbredda straffriheten i landet. Bland annat Human Rights Watch har rekommenderat att en oberoende kommission tillsätts för att få ett slut på straffriheten. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN agera för att en oberoende kommission tillsätts för att utreda brotten mot de mänskliga rättigheterna i efter kuppen . En av de få positiva nyheterna från efter kuppen är offentliggörandet 2011 om att den avsatte och den sittande presidenten slutit ett avtal som möjliggjorde för Zelaya att återvända till . Avtalet innebar också att den honduranska regeringen erkände Motståndsfronten som en laglig rörelse med rätt att delta i framtida val. Avtalet understryker dessutom att rekommendationer från genomförs och en demokratisk grundlagsförsamling sammankallas med målet att utlysa en folkomröstning om en ny grundlag. Avtalet öppnade också för att Amerikanska staternas organisation (OAS), skulle bevilja återinträde i organisationen. Avtalet innebär således att kan ta steg mot en återgång till ett demokratiskt styre. Det är nu viktigt att omvärlden agerar för att avtalet respekteras och genomförs. bör som enskilt land och i egenskap av medlem i EU och FN agera för att avtalet mellan regeringen i och Motståndsfronten efterlevs. , punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 87 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 88. är näst fattigaste land efter . Som i så många andra länder är kvinnor och barn på landsbygden särskilt utsatta. I många hushåll är kvinnan ensam ansvarig för familjens försörjning. Tillsammans med har högsta barna- och mödradödlighet. Hälsovården är bristfällig, och på de statliga sjukhusen råder brist på mediciner och utrustning. är ett starkt mansdominerat samhälle. Enligt en rapport från Sida är det land i där kvinnomisshandel inklusive sexuellt våld är mest vanligt förekommande. En tredjedel av barnen i har sett sina mödrar misshandlas. Ansträngningar görs dock för att komma till rätta med våldet i hemmen. För att fler ska våga anmäla våld mot kvinnor och barn finns specialutbildade kvinnokommissarier på flera polisstationer, och en rad organisationer arbetar för att förbättra kvinnors villkor. I det svenska utvecklingssamarbetet med , som fasades ut , bidrog till ett antal större insatser för att öka jämställdheten. Mycket återstår dock att göra. Tyvärr konstaterar vi att utfasningen av det svenska utvecklingssamarbetet med också bidrog till att en stor del av det svenska stödet till kvinnorörelsen i avvecklades. Flera organisationer har vittnat om att deras möjligheter att verka försvårats efter att den borgerliga regeringen avbröt stödet till dem. I finns världens hårdaste abortlag, som infördes efter en välregisserad propagandakampanj av katolska kyrkan. hade man en sträng abortlagstiftning som innebar att abort endast tilläts då kvinnans liv var i fara eller om graviditeten var följden av våldtäkt eller incest. Med lag tillåts abort inte ens om kvinnans liv är i fara eller om en ung flicka blivit gravid efter sexuellt övergrepp. Om en abort utförs riskerar kvinnan och läkaren som har utför aborten två respektive fängelse. Våra tre partier anser att rätten till sin egen kropp är en mänsklig rättighet. Abortförbudet i måste därför betraktas som ett grovt brott mot de nicaraguanska kvinnornas mänskliga rättigheter. Vi anser att det är viktigt med ett fortsatt engagemang för utvecklingen i , och då inte minst när det gäller kvinnornas situation. Det är också angeläget att fortsätter att lämna stöd till organisationer i det civila samhället i som arbetar för att stärka de mänskliga rättigheterna inklusive kvinnors rättigheter. , punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U327 av och (båda SD) och 2010/11:U258 av och (MP, V) yrkandena 1, 3, 5 och 79, 2010/11:U267 av (S), 2010/11:U319 av m.fl. (KD, C, FP) yrkandena 1, 3, 5 och 6, 2011/12:U217 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:U331 av m.fl. (KD, C, FP) yrkandena 4, 6 och 7. Karenfolket är en buddhistisk och minoritet i . Sedan självständighet från den brittiska kolonialmakten har karenfolket varit utsatt för allvarliga förföljelser. Den kristna minoriteten har varit värst drabbad. Karenerna har vägrat att ge upp sitt språk, sin kultur och sina religiösa traditioner och för en väpnad motståndskamp mot den burmesiska diktaturen med syftet att skydda civila och vinna ökad autonomi inom den burmesiska statens ramar. Under regeringsoffensiver mot karengerillan har tortyr och våldtäkter varit vanligt förekommande. Cirka en miljon karener beräknas leva som internflyktingar i , och mer än 100 000 karener finns i flyktingläger i . bör ge ökat stöd till karenfolkets strävanden efter ökad autonomi och mänskliga rättigheter och fästa världssamfundets uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation. , punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 81 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 82. I råder stor brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Tvångsförflyttningar, fängslande av oliktänkande, stora brister i yttrandefriheten och negativ särbehandling av minoriteter såsom uigurer och tibetaner är alla exempel på detta. När det gäller dödsstraff fortsätter antalet länder som tillämpar detta att minska, men enligt Amnestys årsrapport avrättar ensamt fler personer än resten av världen tillsammans, vilket vi fördömer. har dock sedan de ekonomiska reformerna startade lyckats med bedriften att lyfta hundratals miljoner människor ur fattigdom. Den personliga friheten har ökat för många inom vissa områden. finns gigantiska utmaningar som följer av den ekonomiska utvecklingen. Vi kan aldrig acceptera en utveckling som bygger på rovdrift på människor och miljö, utnyttjande av arbetskraft under slavliknande förhållanden, miljöförstörelse och korruption. Mänskliga rättigheter i arbetslivet måste respekteras, likaså den fria förenings- och förhandlingsrätten. Slavarbete, barnarbete och diskriminering hör inte hemma i modern tid. Fria demokratiska fackföreningar värnar arbetstagarnas rättigheter och villkor och bidrar till ökad social rättvisa. Utan fackföreningar och progressiva politiska rörelser som samverkar kommer de multinationella företagen lätt att kunna ställa industrier och även länder emot varandra. Inför i lovade den kinesiska regimen att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. I stort är dock människorättssituationen i inte bättre än innan . får inte enbart ses som en gigantisk marknad för svenska produkter. Vi måste i alla våra kontakter med föra fram vår ståndpunkt om mänskliga rättigheter och demokrati och fortsätta arbetet för att företag ska ta ett större socialt ansvar och för att fackliga rättigheter utvecklas. Den fria förenings- och förhandlingsrätten ska garanteras liksom rätten till internationella sympatiåtgärder, vilket skulle kunna leda till politiska förändringar. Utöver att värna arbetstagarnas rättigheter bidrar fria och demokratiska fackföreningar till ökad social rättvisa som en progressiv samhällskraft. , punkt 15 (SD) (SD) anför: har vid ett flertal tillfällen framfört att om vi ska föra dialog med andra länder i abortfrågan bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter, och det bör finnas en större respekt och medvetenhet kring abortens etiska dilemma, att det handlar om både kvinnans och fostrets rättigheter. Vi menar att det också är viktigt att komma ihåg att abort inte är en internationellt erkänd mänsklig rättighet. När det gäller har dock det totala abortförbudet gått så långt att i fall där kvinnans liv är i fara och där kvinnan utsatts för våldtäkt eller incest tillåts ändå inte abort. Det är en mänsklig rättighet att få akut vård enligt FN:s artikel 25. Det är enligt vår mening skäligt att olika kommittéer i FN kritiserat abortlagstiftning utifrån att den hindrar kvinnor att få akut vård i fall där kvinnans liv är i fara. Vi instämmer i att det går emot läkares yrkesmässiga ansvar att i dessa situationer kräva av läkare att de ska avstå från att rädda livet på kvinnan och att läkare inte bör straffas för detta. Att kvinnor ska ha rätt till vård för att behandla komplikationer av osäkra aborter bör naturligtvis inte heller förhindras. Därför har vi valt att inte reservera oss utan instämmer i stort i utskottets övervägande gällande abortlagstiftning. om barnets rättigheter rekommenderar att upphäva de paragrafer i som kriminaliserar abort. Att flickor och kvinnor inte ska bli offer för straffsanktioner om de söker eller gör en abort och att det inte ska vara straffbart att rädda livet på kvinnan även om det innebär risker för fostret är naturligtvis något vi skriver under på. Vi antar att det är detta om barnets rättigheter syftar på. Vi vill ändå framhålla att det i ett senare skede av graviditeten, när det inte är fara för kvinnans liv och hon inte blivit utsatt för våldtäkt och incest, inte är lika oproblematiskt att generellt kräva att även ska upphäva de paragrafer i som kriminaliserar den som utfört aborten. Även länder med en liberal abortlagstiftning har lagreglerade gränser för när abort får ske och ålägger den som utför en sådan illegal abort någon form av straffsanktion. Även i riskerar den som utför en abort som inte har behörighet eller inte håller sig inom svensk abortlag att få straffsanktioner i form av böter eller fängelse. Det är viktigt att komma ihåg att det inte är orimligt att fostret och senare det ofödda barnet i alla fall i ett senare skede i graviditeten också innehar någon form av juridiskt skydd. I övrigt instämmer vi i utskottets överväganden gällande . , punkt 17 (SD) (SD) anför: I detta betänkande redovisas uppgifter om de rådsslutsatser som antogs om . Rådet välkomnade där den pågående reformprocessen i , med frigivande av ett stort antal politiska fångar, dialog mellan regeringsföreträdare och den politiska oppositionen, ändring av vallagen och beslut att inleda dialog med etniska grupper för att få ett slut på de väpnade konflikterna i landet. Genom rådsslutsatserna beslutades, mot bakgrund av nämnda reformer, om suspendering av reserestriktionerna för vissa personer. I ett skriftligt samråd inför regeringsbeslutet om antagande av rådsbeslut om förlängning av restriktiva åtgärder mot , innefattande suspendering av reserestriktionerna, anmälde en avvikande mening med följande motivering: Med anledning av att det fortfarande förekommer arresteringar av människorättskämpar och det fortsatta utsatta läget för minoritetsbefolkningar, anser att reseförbuden ska bestå. Enligt bör regeringen således rösta emot ett antagande av beslutet. ser naturligtvis också positivt på de reformer som genomförts i , men det är inte så att situationen i detta avseende har förändrats så mycket att det kan anses som befogat att reserestriktionerna ska hävas. Precis som biståndsministern har påpekat i olika sammanhang, så finns det stora brister i respekten för mänskliga rättigheter i landet, vilket också har kritiserat i samband med vår motion om karenfolket i detta betänkande. Man bör kräva ytterligare förbättringar och reformer framför allt vad gäller minoritetsbefolkningarnas utsatta situation och frigivning av politiska fångar innan en förändring av reserestriktionerna kan ses som aktuell. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U210 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men inte är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott. 2010/11:U234 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för deltagande som observatör i . 2010/11:U237 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men icke är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott. 2010/11:U251 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i ska släppas fri. 2010/11:U258 av och (MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara en tydlig röst till stöd för den demokratiska oppositionen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det under rådande omständigheter inte finns några förutsättningar för att ska kunna erkänna valet i som planeras att hållas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat ekonomiskt stöd till de politiska krafter som arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta ställning för en FN-ledd commission of inquiry till och aktivt verka för att en sådan kommer till stånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU bör införa sanktioner mot olje- och gassektorn i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU behöver en genomtänkt strategi för hur och när man vidtar åtgärder mot regimen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU aktivt bör försöka påverka grannländer till en politik som bättre gynnar en demokratisk utveckling i . 2010/11:U267 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja kravet på en med FN-mandat för att undersöka brott mot mänskliga rättigheter i . 2010/11:U285 av m.fl. (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men icke är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott. 2010/11:U288 av m.fl. (KD, M, FP, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sina utrikespolitiska kontakter bör kräva att hundratals miljoner religiöst troende får möjlighet till verklig religionsfrihet och mötesfrihet. 2010/11:U301 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i ska släppas fri. 2010/11:U302 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i ska släppas fri. 2010/11:U303 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i ska släppas fri. 2010/11:U304 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men icke är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.9 Enskilda fall och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.9 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.1 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.3 Relationer med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.1 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.5 . 2010/11:U308 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av EU:s borttagna sanktioner mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara en tydlig röst till stöd för den demokratiska oppositionen på . 2010/11:U314 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i men inte är anklagad, än mindre dömd, för något angivet brott, ska friges. 2010/11:U316 av Finn och i (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om relationer till . 2010/11:U319 av m.fl. (KD, C, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara en tydlig röst till stöd för den demokratiska oppositionen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta ställning för en FN-ledd commission of inquiry till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU behöver en strategi för hur och när man vidtar åtgärder mot regimen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU aktivt bör försöka påverka grannländer till en politik som bättre gynnar en demokratisk utveckling i . Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U201 av Arhe Hamednaca (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i .