bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — I tabell 1.4 jämförs regeringens prognos över svensk ekonomi med bedömningar från KI (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk uppföljning, ). KI:s prognos är publicerad före regeringens och knappt efter regeringens. Både KI och har samma BNP-prognos som regeringen . Däremot prognostiserar båda en svagare BNP-tillväxt 2013 jämfört med regeringen, i synnerhet vars BNP-prognos är lägre än regeringens. De svagare tillväxtprognoserna förklaras främst av en svagare konsumtionstillväxt och ett lägre bidrag från utrikeshandeln jämfört med regeringen. Bedömningen av arbetslösheten är i stort sett densamma hos KI, och regeringen. Regeringens inflationsprognos är densamma som . KI har en något högre prognos. har däremot en högre inflationsprognos jämfört med regeringen och KI, vilket förklaras av en högre reporänta. Regeringens prognos över offentligt finansiellt sparande ligger i linje med både KI:s och prognos 2012 och 2013. Däremot har en betydligt lägre prognos , vilket förklaras av att gjort en ny bedömning av finanspolitiken där bedömningen är att regeringen lägger en större vikt än tidigare vid att nå överskott i de offentliga finanserna. Enligt KI finns det flera tecken på att ekonomin nu vänder uppåt. Bland annat stigande börskurser, ökad industriproduktion, ökad varuexport samt stigande obligationsräntor i länder som , och , vilket kan ses som ett uttryck för ökad optimism om framtida tillväxt. Osäkerheten om hur statsskuldskrisen i euroområdet kommer att utvecklas bedöms dock fortfarande som stor, varför BNP-tillväxten bedöms bli dämpad . Arbetslösheten bedöms därför stiga ännu . Den tröga återhämtningen i omvärlden gör att den inhemska efterfrågan blir en viktigare drivkraft för ekonomin än vanligt. Arbetslösheten bedöms bli fortsatt hög . Antalet sysselsatta faller för att sedan bromsa upp. när ekonomin bedöms återhämta sig börjar sysselsättningen öka igen. Även om sysselsättningen ökar i snabbare takt 2013 fortsätter arbetslösheten att vara hög, vilket bl.a. förklaras av att arbetskraftsutbudet varit högt i förhållande till arbetsmarknadsläget . 2011/12:FiU20 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN BNP, årlig procentuell förändring Arbetslöshet, % av arbetskraften Offentligt finansiellt sparande, % av BNP -0,3 -0,4 -0,1 Anm. Regeringens prognos publicerades , , . arbetslöshetssiffror avser ålderskategorin , medan regeringens och siffror avser . Källor: ekonomiska vårproposition, och . Av uppföljning framgår att svensk BNP minskade , vilket främst berodde på att exporten föll kraftigt. bedöms läget ha ljusnat, och förtroendet hos företag och hushåll samt utvecklingen av detaljhandeln och varuexporten tyder på att efterfrågan åter ökar under inledningen av 2012. Tillväxten bedöms emellertid bli långsammare än normalt för att sedan ta fart 2013. Arbetslösheten bedöms stiga något det närmaste året för att sedan falla tillbaka . Inflationsläget är lågt men bedöms tillta i takt med att konjunkturen förbättras. Aktuella siffror över läget i ekonomin Enligt nationalräkenskaperna ökade BNP jämfört med . Säsongsrensat och jämfört med fjärde kvartalet 2011 blev ökningen . Det starkaste bidraget till BNP-utvecklingen kom från fasta bruttoinvesteringar främst inom gruvnäring och energiområdet. Hushållskonsumtionen ökade jämfört med , vilket är en oförändrad ökningstakt jämfört med fjolåret. Bidraget till BNP-tillväxten blev . Exporten ökade medan importen minskade jämfört med samma kvartal föregående år. Exportnettot gav ett positivt bidrag till BNP-tillväxten . Näringslivets produktion ökade . branscherna stod för ännu ett svagt kvartal medan de tjänsteproducerande branscherna däremot fortsatte att växa med god fart. varuproducerande branscherna minskade medan den ökade i de tjänsteproducerande branscherna. Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade , antalet arbe- tade timmar ökade och antalet arbetade timmar , vilket till stor del förklaras av tjänstebranschens starka utveckling. Inom de offentliga myndigheterna ökade antalet arbetade timmar . var arbetsproduktiviteten oförändrad inom näringslivet. Hushållens disponibla inkomster ökade i löpande priser Rensat för inflation ökade de disponibla Hushållens finansiella sparande minskade med och uppgick till i löpande Sparkvoten, exklusive sparande i premie- och tjänstepensioner, var negativ och uppgick till . (Källa: SCB, publicerad Försäljningsvolym, detaljhandeln minskade april jäm- fört med i löpande priser. och sällanköpsvaruhandeln i löpande pri- minskade försäljningsvolymen med 0,2 (Källa: /SCB, publicerad .) i säsongsrensade tal jämfört med fjärde kvartalet 2011. På årsbasis minskade den totala industrins totala kapa- Jämfört med har kapacitetsut- nyttjandet minskat till , i kalenderkor- (Källa: SCB, publicerad .) Industriföretagens investeringsplaner väntas bli oförändrade De totala investeringarna bedöms därmed komma att hamna på samma nivåer som . Volymförändringarna är spridda mel- lan industrisektorn, t.ex. finns det förväntningar om volymökningar inom transportmedelsindustrin och gruvnäringen medan det finns förväntade volymminskningar t.ex. inom trävaruindustrin samt inom stål- och metall- Enligt Konjunkturbarometern för företagen backade konfidensindikatorn för näringslivet som helhet med en enhet efter ökningen med tolv enheter månaden innan. Indikatorn ligger två enheter över det historiska I tillverkningsindustrin var orderingången i stort sett oföränd- Även produktionsvolymen var i stort sett Industriföretagen är relativt optimis- Orderingången från exportmarknaden väntas och även från hemmamarknaden av byggföretagen uppger att brist på arbetskraft är det främsta hindret för verksamheten. För flertalet husbyggare är i stället otill- räcklig efterfrågan den faktor som begränsar verksamheten. är byggsektorn relativt återhållsam i sina förväntningar, och företagen räk- nar med att efterfrågan på byggmarknaden blir ungefär oförändrad. ningen inom detaljhandeln steg något efter ett par kvartal med oförändrade volymer. inom handeln relativt god och av företagen är nöjda med Handeln räknar med att försäljningen fortsätter att öka under andra I de privata tjänstenäringarna har efterfrågan återigen ökat efter två svaga kvartal . ningen har totalt sett ökat något . kraft har fortsatt att minska och av tjänsteföretagen uppger nu att arbetskraftsbrist är det främsta hindret för verksamheten. Endast ett fåtal branscher har påtagliga rekryteringsproblem och situatio- nen är besvärligast för tekniska konsulter där av företagen anger arbetskraftsbrist som främsta hinder. Tjänsteföretagen räknar med att såväl efterfrågan som sysselsättningen stiger ytterligare under andra kvarta- Sammantaget inom näringslivet har sysselsättningen ökat något, och företagen räknar med ytterligare nyrekryteringar de närmaste måna- (Källa: , publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för hushåll ljusnade hushållens syn på det ekonomiska läget ytterligare . deindikator (CCI) som mäter synen på den egna och den svenska ekono- min steg med närmare fem enheter, från 0,0 till 4,7. Därmed har CCI ökat med drygt tolv enheter och närmar sig nu det histo- Det är synen på såväl den egna som den svenska ekonomin som har ljusnat. Hushållens pessimism om utvecklingen på arbets- marknaden har minskat betydligt jämfört med och inställ- ningen till att köpa kapitalvaror är mindre negativ. ningar på inflationen på tolv månaders sikt uppgår till Även löneförväntningarna har ökat något, på den rörliga bostadsräntan ligger oförändrade på . Däremot har förväntningarna på två och justerats upp margi- nellt jämfört med . (Källa: , publicerad Enligt arbetskraftsundersökningen var 4 609 000 personer i åldern sysselsatta, vilket är en ökning med 8 000 personer jäm- Förändringen mellan åren är dock inte statistiskt Arbetslösheten var eller säsongsrensat. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen av befolkningen som är sysselsatt, var Sysselsättningen ökade mest bland kvinnor. Antalet arbetslösa uppgick till 390 000, vilket är 6 000 personer Inte heller denna förändring är statistiskt säkerställd. Bland ungdomar, , var 153 000 personer arbetslösa , vilket motsvarar en arbetslöshet på . Detta är 5 000 färre än , dock inte statistiskt säkerställt. Av de arbetslösa ungdomarna var 94 000 heltidsstuderande. var 113 000 personer långtidsarbetslösa, vilket är 8 000 personer färre än . Förändringen är inte statistiskt säkerställd. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik anmäldes totalt 60 000 nya lediga platser , vilket var 2 000 färre än motsvarande månad 2011. Under samma månad fick 48 000 någon form av arbete, vilket är ca 4 000 färre än . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Löneutvecklingen i ekonomin som helhet var enligt konjunkturlönestatistiken. I näringslivet ökade lönerna , i kommunsektorn medan löneutvecklingen i staten var . (Källa: , publicerad .) Inflationstakten, dvs. förändringen var , vilket är en nedgång då den var . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt sparbarometern var hushållens finansiella sparande . Det bedöms vara ovanligt högt för att vara ett första kvartal. Skuldökningen har fortsatt att mattas av och hushållen fortsatte att spara i bankkonton. fortsatte hushållen att teckna nya lån i högre takt än vad de amorterade, vilket ledde till en låneökning på 27 miljarder. Det var dock den lägsta låneökningen . Framför allt är det hushållens låneökning hos bostadsinstitut som fortsatt att minska. ökade hushållens belåningar hos bostadsinstituten med 11 miljarder. Den årliga låneökningstakten totalt för alla typer av lån ligger nu på . (Källa: SCB och , publicerad .) Enligt finansmarknadsstatistiken hade hushållens lån i monetära finansinstitut (MFI) en årlig tillväxttakt på , vilket är samma nivå som . Hushållens lån hos MFI uppgick till . Av detta svarar bostadslån för eller . (Källa: SCB:s finansmarknadsstatistik, publicerad .) Reporäntan lämnades oförändrad på vid penningpolitiska möte . (Källa: , publicerad .) går till nyval . Landet saknar därmed politisk stabilitet. En interimsregering tar över styret av landet efter en teknokratledd regering, med som chef (bankekonomen och den före detta ECB-ledamoten). Före valet beslutade Papademos med stöd av en majoritet i om stora åtstramningar för att få nödlån från EU och IMF. Partierna som stödde Papademos, konservativa Ny demo- krati och socialistiska , tappade många väljare i valet , när en stor majoritet i stället valde att rösta på partier som vill riva upp stöd- programmet från EU och IMF. Övriga euroländer har hotat med indragna lån om stödprogrammen inte fullföljs. statskassa kan därmed ta Med oro över utvecklingen har grekiska företag och hushåll börjat tömma bankkonton. tappat nästan en tredjedel av sina privata insättningar, ca . Efter en stark utveckling av tillväxten och under större delen av 2011 dämpades tillväxten i svensk ekonomi . I propositionen bedöms tillväxten falla från 2012. Den svagare tillväxten förklaras framför allt av ett kraftigt fall i exporten till följd av den svagare europeiska och nordamerikanska efterfrågan. Tillväxtpotentialen bedöms emellertid som god, vilket också stöds av uppgifter från bl.a. nationalräkenskaperna som åter visar på en god tillväxt i den svenska ekonomiska aktiviteten. BNP ökade jämfört med samma kvartal 2011. Även barometerindikator tyder på att tillväxten i svensk ekonomi återhämtar sig och stabiliseras. Läget i svensk ekonomi ser därmed något ljusare ut än vad tidigare prognoser indikerade. bedöms tillväxten öka med i genomsnitt . Tillväxten i den globala ekonomin återhämtar sig enligt bl.a. , även om den bedöms som skör och den ekonomiska informationen rörande är motsägelsefull. Det är framför allt åtstramningsåtgärder i de statsfinansiellt svaga som verkar fortsatt dämpande på efterfrågan i , vilket bidrar till en svag BNP-tillväxt. Det finns emellertid enligt en stark återhämtningspotential i form av en expansiv penningpolitik i de stora ekonomierna, styrräntor som ligger nära noll, lediga resurser och ett uppdämt konsumtions- och investeringsbehov. Detta bidrar enligt till en återhämtning i . Trots tecken på en återhämtning utgör statsskuldskriser i länder som , , , , och osäkerheter som gör konjunkturutvecklingen svårbedömd. Skuldutvecklingen i och riskerar att dra ned tillväxten i . Även utvecklingen i är en osäkerhet. En annan riskfaktor är stigande energipriser som skulle kunna dämpa tillväxten i tillväxtekonomier och i . Som också skriver i sin senaste rapport bedöms krisen i euroområdet vara den enskilt största risken för utsikterna i världsekonomin. är ett litet utlandsexponerat land som inte kan frikoppla sig från utvecklingen i andra Det innebär att läget kan förändras snabbt. Dessutom är det svenska banksystemet stort i relation till BNP och är beroende av fortlöpande tillgång till internationell finansiering. redovisade prognoser och utfall över den ekonomiska utvecklingen indikerar emellertid att svensk ekonomi återhämtar sig och stabiliseras . Sammantaget bedöms dock fortfarande riskerna för en svagare utveckling som betydande. Den viktigaste drivkraften för tillväxten 20132016 blir sannolikt den inhemska efterfrågan dvs. hushållens och företagens konsumtion och investeringar. Enligt är försäljningstrenden stigande, vilket kommer att återspeglas i detaljhandeln där 2012 bedöms bli av stabil återhämtning. Även nationalräkenskaperna visade på en ökad hushållskonsumtion . Den svenska exporten fortsatte att visa på positiva utvecklingstal trots den svaga tillväxten i . Enligt nationalräkenskaperna ökade exporten . Regeringens bedömning är att efterfrågan på svenska exportvaror kommer att bli lägre än vad som varit normalt vid tidigare konjunkturuppgångar. Utvecklingen i den svenska ekonomin återspeglar sig även på arbetsmarknaden. Ökningen av sysselsättningen dämpades och bedöms i princip bli oförändrad 2012, vilket också den senaste rapporten från arbetskraftsundersökningen () visar. Utvecklingen visar ingen påtaglig förändring på den svenska arbetsmarknaden jämfört med . noteras en svagt positiv utveckling av sysselsättningen , trots osäkerheten i omvärlden. Enligt nationalräkenskaperna fortsätter sysselsättningen att öka men i en svagare takt . Jämfört med ökade antalet sysselsatta , vilket motsvarar 35 000 personer. Regeringen bedömer att arbetslösheten stiger från 2012. I takt med att konjunkturen förbättras väntas dock arbetsmarknaden återhämta sig. Utskottet kan konstatera att regeringens prognos över arbetslösheten ligger i linje med såväl som . Ett lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden och avmattningen i konjunkturen kan väntas resultera i måttliga löneökningar och att den underliggande inflationen blir lägre än . Den svaga tillväxten, den låga inflationen och det låga svenska upplåningsbehovet kan bedömas medföra en låg ränta. Sammantaget gör den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden och det låga resursutnyttjandet att sysselsättningen kan komma att öka starkt 2013 2016 och att arbetskraftsefterfrågan då kan öka utan att det uppstår brist på arbetskraft. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Skuldkrisen i fördjupades , vilket får negativa effekter på de svenska offentliga finanserna. Det finns ett fortsatt behov av goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Utrymmet för permanenta reformer bedöms därför som begränsat. Utskottet avvisar förslag om att bl.a. införa ett sysselsättningsmål i det finanspolitiska ramverket. Trots en delvis förbättrad situation på de europeiska finansiella marknaderna finns det fortfarande risker för det europeiska finansiella systemets stabilitet. Hushållens förhållandevis höga skuldsättning utgör en viss risk som manar till vaksamhet. En högre kapitaltäckning ökar bankernas motståndskraft mot finansiella kriser och på det sättet stärks den finansiella stabiliteten anser utskottet. Tack vare reformer som stärkt arbetslinjen och företagsklimatet har antalet sysselsatta ökat med ca 213 000 personer 2006 2011. Trots detta är arbetslösheten alltför hög och riskerar att bita sig fast. Det är därför viktigt att fortsätta att arbeta med att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och bl.a. underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Den gemensamma välfärden ska hålla hög kvalitet och komma alla till del. Ingen ska behöva hysa tvivel om kvaliteten i de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, oavsett vem som utför dem. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är att ge fler möjlighet till ett eget arbete och möjlighet att leva på sin lön. Klimatförändringarna tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och en giftfri miljö är även fortsättningsvis de mest prioriterade miljöfrågorna. Den största utmaningen är transportsektorns omställning till långsiktig hållbarhet. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I detta kapitel behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De förslag som behandlas är propositionens punkt 1 samt följdmotionerna. Därutöver behandlas två motioner från allmänna motionstiden: 2011/12:Fi238 (S) och 2011/12:Fi255 (M). Förslagen behandlas tematiskt i avsnitten 2.1 De offentliga finanserna, 2.2 Finansiell stabilitet, 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2.3 Arbetsmarknad och tillväxt, 2.4 Välfärden och kommunernas ekonomi samt 2.5 Energi, klimat och miljö. I avsnitt 2.6 redovisas yttranden från andra utskott. ställningstagande återfinns i avsnitt 2.7. 2.1 De offentliga finanserna Konjunkturavmattningen bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande inte förbättras fullt så snabbt som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen har reviderat ned prognosen för det finansiella sparandet med mellan av BNP . räknar regeringen med ett underskott på , eller 2012. När tillväxten åter tar fart förstärks det finansiella sparandet. beräknas ett överskott på av BNP (se tabell 2.1). Enligt regeringen finns det givet riskbilden ett behov av goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna för att dessa inte ska bli en källa till osäkerhet. Tabell 2.1 De offentliga finanserna Miljarder kronor och procent av BNP -0,3 Källa: ekonomiska vårproposition. Eftersom inkomsterna som andel av BNP i stort sett är oförändrade är det den minskande utgiftskvoten som leder till förstärkningen av det finansiella sparandet. Regeringen konstaterar att det är normalt att skatteintäkterna ökar i takt med BNP vid en normal ekonomisk tillväxt, som utgifterna minskar som andel av BNP. Detta beror bl.a. på att en del av utgifterna inte är indexerade och på att tillfälliga program faller bort. En annan förklaring till att utgifterna minskar är att tillväxten bedöms vara högre än normalt och att detta medför att utgifterna för arbetslösheten minskar. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Statens finansiella sparande förstärks . Kommuner och landsting beräknas redovisa ett successivt starkare, men fortsatt negativt finansiellt sparande 20132016. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet uppvisar ett överskott 2012 på , men under resten av prognosperioden bedöms det vara svagt negativt. Statens budgetsaldo och statsskulden Regeringen räknar med ett överskott på i statens budget 2012 (se tabell 2.2). Budgetsaldot beräknas därmed bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Anledningen är att konjunkturläget försämrats sedan budgetpropositionen beslutades. Framför allt innebär detta att statens inkomster nu beräknas bli något lägre 20122015. För 20132015 har regeringen också reviderat ned budgetsaldot. Statens budget beräknas uppvisa ett överskott på 2016. nettoutlåning beräknas bli tillfälligt hög 2012. Ökningen beror bl.a. på Kärnavfallsfondens obligationshantering, lån till , lån till infrastrukturinvesteringar, investeringslån till myndigheter och lån till . Det beräkningstekniska antagandet om försäljningar av aktier i statliga bolag om ingår bland engångseffekterna som påverkar budgetsaldot. Tabell 2.2 Statens budgetsaldo och statsskulden Miljarder kronor och procent av BNP Inkomster på statens budget Utgifter på statens budget varav RGK:s nettoutlåning och justerat för större engångs- Statsskuld i procent av BNP Konsoliderad bruttoskuld i pro- Källa: ekonomiska vårproposition. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Regeringen beräknar den konsoliderade statsskulden till . Detta innebär visserligen en ökning med jämfört med , men regeringen konstaterar att ökningen är en effekt av att ändrat redovisningen av statsskulden. Ändringen, som syftar till en mer konsekvent och transparent redovisning, innebär att man i beräkningarna numera också inkluderar utestående säker- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN heter och s.k. omvända repor i svenska statspapper. I och med den nya definitionen höjs nivån på statsskulden med ca . Rensat för förändringen minskar dock statsskulden med ca 2012 jämfört med . Från den nya beräknade nivån 2012 minskar skulden 20132016 både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten uppgå till . Det beräkningstekniska antagandet om försäljningar av statens innehav av aktier i statliga bolag bidrar till minskningen av statsskulden och skuldkvoten uppgår till 2016 exklusive detta antagande. Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser. Regeringen konstaterar att även om Maastrichtskulden i nominella termer ökat , så har den som andel av BNP minskat kraftigt. Vid utgången av 2011 var andelen av BNP, vilket kan jämföras med referensvärdet inom EU på högst av BNP. beräknar regeringen att skulden minskar även nominellt, framför allt därför att statsskulden minskar. Som andel av BNP minskar den konsoliderade bruttoskulden till av BNP 2016. Regeringen betonar att det budgetpolitiska ramverket spelar en central roll när storleken på ett reformutrymme eller besparingsbehov fastställs. Med utgångspunkt i ramverkets mål och restriktioner stämmer regeringen av reformutrymmet eller besparingsbehovet mot ett antal hållpunkter. En sådan hållpunkt är att en väl avvägd finanspolitik ska säkerställa att överskottsmålet och att utgiftstaket inte överskrids. som det ekonomiska läget ska beaktas beror utrymmet för finanspolitiska åtgärder på hur de utformas. Tioårsindikatorn indikerar att det finansiella sparandet i genomsnitt varit i linje med överskottsmålet. Under 20022011 motsvarade det finansiella sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt av BNP. Justerat för det genomsnittliga konjunkturläget låg dock det genomsnittliga finansiella sparandet på av BNP, dvs. något över målet. Detta tyder enligt regeringen på att det inte finns några stora systematiska fel i finanspolitiken som kan påverka måluppfyllelsen framöver. Sjuårsindikatorn, som är ett sjuårigt centrerat medelvärde, är av BNP 2012 och ökar sedan till av BNP 2013. När man beaktar resursutnyttjandet , pekar indikatorn på ett sparande som ligger cirka en procentenhet över målet (se tabell 2.3). Regeringen anser dock att man inte bör beakta den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn fullt ut. Anledningen är att man måste ta hänsyn till att de stora 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN negativa BNP-gapen under innevarande lågkonjunktur med stor sannolikhet inte kommer att motsvaras av lika stora positiva gap efter prognosperioden (s.k. asymmetriska konjunkturcykler). Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för uppföljning av överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -0,3 -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 -2,2 -2,3 -1,4 Källa: ekonomiska vårproposition. Det strukturella sparandet är av BNP 2012 och ökar .