bet · GZ01JuU21 · 2012-04-20 00:00:00 — föreslår kommittén att Säkerhetspolisen, som är en del av , ska ombildas till en fristående myndighet. Nämnda förslag bereds inom . Utskottet konstaterar att frågan om polisens organisation är under beredning och ser därför inte skäl att ställa sig bakom ett sådant initiativ som efterfrågas i motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 4. Utskottet ser inte skäl för ytterligare åtgärder avstyrker även yrkande 2 i samma motion. Som framgår ovan har regeringen successivt ökat de ekonomiska resurserna för Säkerhetspolisen och övriga polisen. Satsningen har som nämnts skett i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att förhindra terroristattentat. Säkerhetspolisen har dessutom genomgått en organisatorisk förändring för att på ett mer effektivt sätt kunna fullfölja sitt uppdrag att skydda demokratin. I departementspromemorian Polisens tillgång till signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (Ds 2011:44) lämnas förslag till ändring i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Den föreslagna ändringen syftar till att ge Säkerhetspolisen och möjlighet att inrikta signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Utskottet konstaterar att kontroll över och insyn i den verksamhet som de brottsbekämpande myndigheterna bedriver för att förhindra terroristattentat är en central del av att bygga upp ett förtroende för verksamheten. Som framgår ovan utövar ombudsmän (), Justitiekanslern och regelbundet tillsyn på olika sätt över de myndigheter som deltar i det brottsbekämpande arbetet. får information om Säkerhetspolisens verksamhet genom samråd som sker med företrädare för de riksdagspartier som är representerade i utrikesnämnden. Härutöver har, som regeringen också påpekar, (), som också har en parlamentarisk anknytning inrättats. SIN har som särskild uppgift att utöva tillsyn över brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel. föreslår även i sitt delbetänkande vad gäller den demokratiska insynen i polisverksamheten att och polisstyrelserna vid polismyndigheterna ersätts av insynsråd och ett regionpolisråd i varje polisregion. Vidare föreslår kommittén att ett fristående granskningsorgan för tillsyn över och Säkerhetspolisens verksamhet inrättas. har genom ett tilläggsdirektiv fått i uppdrag att även utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver, som Kriminalvårdens verksamhet (dir. 2012:13). Kommittén ska också analysera konsekvenserna av en eventuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående polismyndighet inom polisväsendet och lämna de förslag som en sådan ombildning i så fall kräver. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att frågan om insyn i Säkerhetspolisens verksamhet är under utredning och ser därför inte skäl att ställa sig bakom ett sådant initiativ som efterfrågas i motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 9. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet kan inte heller se något behov av att inrätta en nationell samordnare vad gäller det brottsförebyggande arbetet. Utskottet avstyrker därmed även motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 10. Utskottet har vid behandlingen av budget avstyrkt ett motionsyrkande om en detaljerad specifikation av användningen av Säkerhetspolisens pengar. Utskottet ser inte heller något skäl att utreda hur mycket av statens resurser som ägnas åt arbetet med att bekämpa terroristbrott och avstyrker därmed motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 9. Varken i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen), som reglerar befogenhet att göra varukontroller vid de inre gränserna, eller i tullagen (2000:1281), som reglerar samma befogenhet vid de yttre gränserna, finns någon uttrycklig bestämmelse som ger tjänstemän rätt att vid en varukontroll begära att resenären identifierar sig. Däremot finns en sådan befogenhet vad gäller punktskattekontroll (2 kap. 5 § lagen [1998:506] om punktskattekontroll). tjänstemän har emellertid rätt att begära att den resande identifierar sig vid en kontroll om det finns skäl att inleda en förundersökning vid misstanke om smugglingsbrott. Utskottet konstaterar i likhet med vad skatteutskottet anfört att i betänkande (SOU 2006:9) lämnat ett förslag som innebär att tjänstemän vid ges en ökad befogenhet att begära att en resande identifierar sig. Frågan är aktuell hos och inte heller justitieutskottet finner skäl att ställa sig bakom ett sådant initiativ som efterfrågas i 2011/12:Ju11 (S) yrkande 8. Vad gäller motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 11 förstår justitieutskottet yrkandet på samma sätt som skatteutskottet uppfattat det, dvs. att ska ha befogenhet att även kontrollera försändelser som sänds via kurirföretag. har befogenhet att kontrollera postförsändelser, såsom paket, brev eller liknande försändelser, som finns hos eller hos ett utväxlingspostkontor. Även denna fråga om en utökad rätt för att göra kontroller är, som skatteutskottet anför, aktuell hos . Utskottet delar skatteutskottets uppfattning i denna del och avstyrker yrkandet. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet kan konstatera att den nationella strategi mot terrorism som regeringen presenterar har en bred ansats och omfattar alla former av terrorism oavsett bakgrund eller motiv till terroristhotet. I strategin lämnar regeringen en samlad beskrivning av de åtgärder som redan har genomförts, påbörjats eller planerats för att möta hotet från terrorismen. Utskottet anser att det är av stor vikt att få en samlad bild av de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att bekämpa terrorism och vilka principer som styr arbetet. Vidare vill utskottet understryka vikten av det ställningstagande som regeringen anger som utgångspunkt, nämligen att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Definitionen av terrorism, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 5. Inom EU finns en gemensam definition av vad terrorism är. Denna definition, som även den svenska lagstiftningen bygger på, är mycket bred och otydlig. Definitionen innebär även att statsterrorism inte klassificeras som terrorism. Vi anser vidare att EU:s definition av terrorism inte ska få leda till att människor övervakas och anhålls enbart på grund av sin politisk-demokratiska verksamhet. Åtal för samvets- eller åsiktsbrott är inte värdiga ett demokratiskt rättssystem. EU:s definition lämnar dessvärre ett stort tolkningsutrymme i denna riktning. bör därför arbeta för en ändring av EU:s terrorismdefinition i enlighet med det nu anförda. Uppdrag till Säkerhetspolisen, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 7. har islamofobin ökat och åsikter om att muslimerna är vårt största utländska hot sedan har letat sig in i politiken. Fördomar mot islam och mot muslimer syns såväl i terrorbekämpningsarbetet som på arbetsmarknaden och inom rättsväsendet i övrigt. Emellertid är det i främst separatister som står för terrordåden. Enligt Union Terrorism and Situation Trend Report 2010 begick islamister av terrordåden i . Säkerhetspolisen och redovisade 2009, på uppdrag av regeringen, rapporten politisk extremism Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. redovisade Säkerhetspolisen, på uppdrag av regeringen, rapporten extremism i . Emellertid har ingen genomgång gjorts av den antimuslimska våldsbejakande miljön. Det enda som kommer i närheten är att Europol planerar att göra en kartläggning över extremism i norra . har i sin årliga statistik över utvecklingen av hatbrotten i för (BRÅ Rapport 2011:8 Hatbrott 2010 Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv) redovisat att ungefär 270 anmälda brott baserades på islamofobi, vilket var en ökning jämfört med och följer en uppåtgående trend sedan mätningarna startade . Det är inte klart i vilken grad islamofobin har funnits med som skäl för personer att begå terrorhandlingar. Sammantaget anser vi att det inte är klarlagt på vilket sätt och i vilken omfattning den antimuslimska våldsbejakande miljön leder till utövandet av systemhotande brottslighet i . Detta bör utredas av Säkerhetspolisen. Vidare bör förslag på åtgärder för att minska förekomsten av islamofobin och islamofobin som skäl för terrorism redovisas. Arbete i syfte att skapa starka rättssäkerhetsgarantier, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 4. Terrorism är en strategi som grupper använder sig av för att påverka politiska beslut och ingjuta rädsla i ett samhälle. Ett krig mot terrorismen är dömt att misslyckas eftersom det inte går att föra krig mot en strategi. När man påstår att man för ett krig är risken i stället att människor och samhällen vaggas in i en ständig krismentalitet och att människor därigenom lättare accepterar undantagslagar och inskränkningar i friheten, som annars aldrig skulle accepteras och vara möjliga att genomdriva i ett öppet demokratiskt samhälle. Detta har lett till att människorättsvidriga ageranden har passerat och inskränkningar av den personliga integriteten accepterats . befinner sig, ur ett rättssäkerhetsperspektiv, i ett paradigmskifte där flertalet av våra rättsäkerhetsprinciper frångås för att säkra den s.k. kampen mot terrorism. Vi ser med oro på den pågående utvecklingen där en stor mängd integritetskränkande lagar har antagits, och fortsätter att antas, utan en större diskussion om vilka konsekvenser detta får för rättssäkerheten och den personliga integriteten. Vi vill gärna tillsammans med regeringen avvärja hot mot som är baserade på realistiska bedömningar. Emellertid är vi inte beredda att offra den personliga integriteten på antiterrorismens altare. Ett övervakningssamhälle stärker inte de mänskliga rättigheterna i världen. Ett sådant samhälle skapar bara större misstro mot myndigheterna och mot staten, som egentligen ska vara den personliga integritetens väktare. Vi kan inte acceptera att medborgarnas rättssäkerhet äventyras på ett sådant sätt och kommer därför att fortsätta vår kamp mot integritetskränkande lagförslag och för effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier. En utvärdering av all lagstiftning som syftar till att bekämpa terrorism bör ske med utgångspunkt i integritet, proportionalitet och kostnadseffektivitet. Förebyggande strategi mot terrorism, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju10 av (SD). Regeringens skrivelse om en nationell strategi mot terrorism består i huvudsak av tre delar: förebyggande, förhindrande och förberedande strategier. I den förstnämnda delen skriver regeringen att det är viktigt att det förebyggande arbetet baseras på vetenskapliga undersökningar och beprövade metoder. Detta bör innebära att regeringen menar att det är viktigt att de förebyggande åtgärder som används har utvärderats vetenskapligt och att de har visat sig ge avsedd effekt. Emellertid är den del av skrivelsen som beskriver det förebyggande arbetet full med riktlinjer och exempel på hur det förebyggande arbetet bedrivs och ska bedrivas utan någon klar koppling till vetenskapligt stöd. Vidare är det oklart hur regeringen har resonerat i sin prioritering av åtgärdsresurser, dvs. hur olika åtgärder har anpassats efter olika hotbilder. Jag vill därför se att regeringen redovisar sin förebyggande strategi mot terrorism med en klar koppling mellan för det första översiktliga riskanalyser över olika former av terrorism och riskgrupper, för det andra åtgärder som är anpassade efter riskgruppernas olika beskaffenhet och för det tredje att vetenskapligt underlag som ger stöd för att åtgärderna ger avsedd preventiv effekt redovisas, eller att nya obeprövade åtgärder följs upp vetenskapligt. Orsaker och riskfaktorer, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3. För att nå framgång med en strategi mot terrorism krävs en grundlig samhällsanalys med ett brett perspektiv. En av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa terrorism är att fokusera på orsakerna till att människor väljer en extremistisk bana där våld används för att nå politiska mål. pekade Säkerhetspolisen på att den ökade polariseringen i samhället utgör ett hot när det gäller extremism. I denna del är regeringens analys bristfällig, och det saknas därmed även målsättningar och åtgärder för att bryta polariseringen. Regeringen bör därför komplettera sin strategi med en mer heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism. En viktig del i det förebyggande arbetet är att minska enskildas och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Vår grundsyn är att få människor under normala omständigheter väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från samhället. har utvecklingen för stora grupper i vårt samhälle gått åt fel hål och vi kan därför se ökade klyftor i samhället. EU:s fattigdomsmått visar att den relativa barnfattigdomen har ökat kraftigt . Även antalet långtidsarbetslösa ungdomar ökar. Nedmonteringen av de sociala skyddsnäten slår hårdast mot personer som har en låg utbildningsnivå och är arbetslösa. Utbildningssystemet där utbildningsnivå, betygens betydelse och den klassegregering som finns, låser in individerna. Sammantaget leder detta till att allt fler upplever att de diskrimineras och lever i ett utanförskap i förhållande till samhället. Denna utveckling leder till en ökad rekryteringsbas för kriminalitet och även våldsbejakande extremism. Den sociala marginaliseringen av människor är en starkt bidragande del till radikaliseringsprocessen som i sig leder till att extremism utvecklas. För att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste således det förebyggande arbetet med att skapa ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position. Regeringen måste därför agera kraftfullt mot de ökande klyftorna i samhället och mot massarbetslösheten. Konkreta åtgärder för att minska klyftorna i samhället bör således ingå i den nationella strategin mot terrorism. Nationell spetsorganisation, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. En strategi mot terrorism borde även innehålla en handlingsplan där en rad mer konkreta åtgärder preciseras. Den skrivelse som regeringen presenterar innehåller i stället till stora delar en beskrivning av det befintliga skydd som finns nationellt och internationellt. Vi kan ställa oss bakom skrivelsen i dessa delar men menar att det saknas konkreta förslag på åtgärder som behövs för att bekämpa terrorismen effektivare. En sådan konkret åtgärd som skulle stärka det brottsbekämpande arbetet är följande. Det finns tydliga kopplingar mellan terrorism och den grova organiserade brottsligheten eftersom terrorism inte sällan finansieras genom andra brott som narkotikabrott, rån och kidnappningar. För att stärka kampen mot den organiserade brottsligheten vill vi slå ihop , och till en nationell spetsorganisation med namnet Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). Det innebär att kopplingen mellan terrorism och organiserad brottslighet skärps. Det finns inte någon anledning att tre organisationer arbetar mot samma verksamhet. Insynen i Säkerhetspolisen och rättssäkerheten, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 9. I skrivelsen pekar regeringen på att man kan komma att överväga åtgärder för att undanröja hinder för en effektiv och modern myndighetssamverkan. Det som avses är att byta information mellan de tre myndigheterna som finns representerade i Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT). Dessa är Säkerhetspolisen, Militära underrättelsetjänsten (MUST) och (). Vi menar att det är viktigt att man tar hänsyn till både rättssäkerhets- och integritetsaspekter vid ett sådant utökat informationsutbyte. Vidare har det i en departementspromemoria föreslagits att Säkerhetspolisen och ska ges möjlighet att inrikta signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten (Ds 2011:44). För att öka insynen i Säkerhetspolisens arbete och förstärka rättssäkerheten menar vi att det bör övervägas om en ökad parlamentarisk insyn i Säkerhetspolisen behövs. Det skulle kunna handla om ett insynsråd. Vi ser även framför oss att det behövs en fristående tillsyn av polisen. Nationell samordnare i det brottsförebyggande arbetet, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 10. har det bildats olika samverkansmodeller i det brottsförebyggande arbetet. De flesta kommuner har brottsförebyggande råd, och även samverkansavtal mellan polis och kommuner har växt fram. Några regioner har också samverkan på länsnivå. För att samverkan ska vara effektiv krävs emellertid beslutskraft. Det innebär att det gemensamma målet att förebygga och motverka kriminalitet måste vara minst lika styrande som de enskilda aktörernas egna mål, annars tenderar samverkan att komma i andra hand. En nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet borde inrättas och ges i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. Det finns redan stor kunskap om vilka insatser som behövs, men det behövs även en funktion som kan se över myndighetsgränserna och som framför allt kan utvärdera och föreslå förbättringar i hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. Utredning av konstnaderna för terrorbekämpningsarbete, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 9. I en publikation från det danska Institut for Internationale Studier har en dansk forskare undersökt vilka kostnader som läggs ner i på arbetet med att bekämpa terrorismen (Dansk terrorbekaempelse, Hvad koster den, og havd får vi for pengene?). I publikationen konstateras att arbetet med bekämpningen av terrorism kostar . I är Säkerhetspolisen den myndighet som har huvudansvaret för terroristbekämpningen. Säkerhetspolisen avsatte enligt sin årsredovisning för verksamhetsområdet kontraterrorism av sin årliga budget. Budgeten uppgick till sammanlagt . I finns emellertid inte någon sådan genomgång som gjorts i och därför finns heller inte någon uppgift om hur mycket svensk terrorbekämpning kostar sammanlagt. har ställt en fråga till den ansvariga handläggaren på för Säkerhetspolisen huruvida någon sådan siffra finns eller om man har för avsikt att ta fram en sådan beräkning och då fått svaret att det inte finns någon sådan beräkning och att detta heller inte har diskuterats (PM , Dnr 2011:1223). Vi anser att det är av stor vikt att ta reda på hur mycket av statens resurser som ägnas åt arbete för att bekämpa terrorismen. En genomgång liknande den som gjorts i bör därför göras även i . befogenhet att kontrollera identitet, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 8. Regeringen anför i skrivelsen att man har stärkt vapenkontrollen i landet. Vi anser att de åtgärder som har vidtagits har varit nödvändiga men inte tillräckliga. En åtgärd som bör vidtas är att tjänstemän genom en ändring i lagen bör ges befogenhet att kontrollera identiteten på de personer som tas ut för varukontroll. befogenhet att göra kontroller, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 11. Som vi har anfört behöver ytterligare åtgärder vidtas för att stärka vapenkontrollen i landet. möjligheter att utföra varukontroller av brev, paket och andra försändelser i de s.k. postutväxlingskontoren bör därför utvidgas så att befogenheten även omfattar försändelser som finns hos kurirföretag eller liknande. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:73 Ansvar och engagemang - en nationell strategi mot terrorism. 2011/12:Ju10 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin förebyggande strategi mot terrorism bör redovisa en klar koppling mellan översiktliga riskanalyser över olika former av terrorism och riskgrupper, åtgärder anpassade efter dessas olika beskaffenheter samt vetenskapligt underlag som ger stöd för att åtgärder ger avsedd preventiv effekt eller att nya obeprövade åtgärder följs upp vetenskapligt. 2011/12:Ju11 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en mer heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en handlingsplan med konkreta förslag på åtgärder som förebygger och förhindrar terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den allt mer ökande polariseringen i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka kampen mot organiserad brottslighet och terrorism genom en nationell spetsorganisation (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge tullen möjlighet att kontrollera identiteten på personer som tas ut för tullkontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att öka insynen i och för att förstärka rättssäkerheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell samordnare i det brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge tullen befogenhet att utföra tullkontroll i samma utsträckning vid utrikes paketterminaler som vid s.k. postutväxlingskontor.