bet · GZ01FiU23 · 2012-03-28 00:00:00 — Ordföranden: det typiskt är sådant som människor som har följt detta utifrån frågar om, skulle jag vilja slänga in en fråga angående det svenska bidraget till IMF. justerade utskottet betänkandet angående beslutet att nära nog fördubbla det svenska bidraget till IMF. I den frågan förväntas riksdagsbeslut skulle jag tro, eftersom detta åtnjöt mycket brett stöd i utskottet. För er som undrar det är det svar på den frågan. : Frågan från var om styrkan i räntevapnet. Det är sannolikt svårare att hantera än vad det var . Då hade vi en period med väldigt stor finansiell stabilitet globalt sett. Det betydde att om man rörde räntan lite grann, rörde sig allting i stort sett parallellt i samma omfattning. ställde tidigare en fråga, och jag redogjorde för min syn på hur marknaderna fungerar när räntor rör sig väldigt kraftigt. Det betyder att det finns skäl att tro att det är lite mindre genomslag från penningpolitiken. Penningpolitiken finns naturligtvis alltid där, och man kan ta i mer eller mindre. Men det finns också så väldigt mycket annat som gör att det är svårare att bedöma, när man ska genomföra penningpolitiken, vilket genomslag det får. Det blir närmast en empirisk fråga. Man får laga efter läge och se hur det ser ut. Räcker inte det får man ändra under resans gång. Frågan var i vad mån penningpolitiken stöder produktion, export och sysselsättning. Ja, det gör den, eftersom vi har en låg realränta, och vi ligger ganska nära ett fullt resursutnyttjande. Vi har att göra avvägningen mellan den allmänna ekonomiska utvecklingen, inflationstakten och hur vi ska hantera vårt inflationsmål. Majoritetens slutsats är att är lagom för att vi ska klara båda. Bankernas stresstest när det gäller statspapper har varit en lång och svår historia i ett europeiskt perspektiv att hantera. Jag ska beröra det alldeles strax. När det gäller svenska banker är inte detta någon större frågeställning, eftersom svenska banker innehar väldigt lite statspapper från de länder som har stora problem . Det är lite svårt att se. Men det räcker att titta på den optiska storleken på fyrkanterna. Då inser man att svenskt bankväsende inte är stort i , och den delen av världen. För att vi ska få bekymmer i svenska banker måste det i så fall komma indirekt via , , , och den vägen. Ordföranden: , om man här ska försöka vara optiskt pedagogisk är, om man kisar, de största kluttarna där länderna har störst exponering mot varandra. : Ja, precis. Jag tror att det är eller någonting sådant som är den siffra som gäller svenska bankers exponering. Det är någonting som de klarar av. Sedan till den sista frågeställningen om kreditförsäkringarna och vad som sker på den kanten. Jag har inget bra svar på den frågan . Det har att göra med att det är oerhört svårt att bedöma vad som händer på just den marknaden . Det har att göra med följande: Så länge man diskuterar en frivillig skuldnedskrivning i , till låt oss säga , hävdas det att man inte behöver betrakta den nedskrivningen som ett försäkringsfall. Därigenom löses inte dessa ut. Det väcker frågeställningen: behöver man inte ta reda på vem det är som skulle ha betalat ut pengarna. Men om skuldomförhandlingen sker på det sätt som har skett ställs man inför den andra frågeställningen: det då någonting att ha? Det vet vi inte riktigt . Det är ett bekymmer i realtid att reda ut hur det riktigt ska fungera och framför allt hur det bör fungera . En sak är ganska klar när man betraktar detta. Det är att den här marknaden givetvis kommer att genomgå ganska stora förändringar. Ingen marknad mår väl av en diskussion kring: Vad är det egentligen jag har köpt? Är det värt någonting? Var den diskussionen slutar får vi se framöver. Innehav av den här typen av finansiella instrument är inte någon stor fråga i , eftersom det mer handlar om , och de länderna. Frågan ställdes om den allmänna ekonomiska utvecklingen, svensk export och vad som sker i . Att det blir annorlunda är klart. Vi kommer från ett läge med en tillväxt på 4, 4½ procent, någonting sådant. Om man går ned till en tillväxtnivå som enligt vår bedömning är på 1½ procent är det ett stort skifte i den allmänna ekonomiska aktiviteten. Det måste rimligtvis synas någonstans, ponerat att vi har rätt i vår bedömning. Därför är det också rimligt att anta att det i diskussion med företag att det märks här och där att det är så det kommer att bli. Men inte desto mindre är 1½ procents tillväxt den bästa bedömning som vi har gjort. Att man får en diskussion om den allmänna ekonomiska aktiviteten tycker jag är mycket rimligt. Det ställdes en fråga om växelkursen. Vi hade en period med när växelkursen försvagades kraftigt, som man ser här 2008, 2009, och sedan började den förstärkas och 2010. när växelkursen försvagats så kraftigt blir importen dyrare. Det fortplantar sig i den svenska ekonomin, därför att man får högre inflation än annars. När vi blickar framåt är vår prognos att vi har måttliga förändringar av växelkursen där kronan blir något starkare än vad den är . Det betyder att vi inte får så stora effekter på inflationen om vi blickar framåt. har den tidigare inflationsimpulsen värkt ut. Det leder i vår bedömning till att man får en ganska jämn bana med inflationstakten mot till skillnad mot de extremt stora svängningar som vi hade tidigare. Svaret på frågan är att vi tittar på olika tidsperioder här. Det är en sak vad som händer bakåt i tiden och en lite annan sak vad vi tror framgent. fråga som skattetrycket är svår för mig att svara på. Penningpolitik är inte allt. Det finns också en lång rad andra frågor och frågeställningar som har att göra med ekonomins sätt att fungera. De är nog så viktiga. Inte minst är det en viktig fråga och frågeställning som jag berörde inledningsvis, lönebildningen, och att vi får en löneutveckling som är inom det intervall som den har varit tidigare och att man i övrigt på olika sätt funderar på arbetsmarknadens sätt att fungera så att man klarar matchningen på ett bra sätt. Det var också en fråga om stresstesten i . Där var den stora frågan hur man skulle hantera statsskulder och inte minst bankernas innehav av statspapper. De beslut som fattades på vägen fram till de stresstest som gjordes var att man inte skulle stresstesta variationer i statspapperspriser, värden på statspapper, men att man skulle publicera de enskilda bankernas innehav av statspapper. är det inte särskilt svårt om man vet hur mycket statspapper en enskild bank har att räkna ut vad det innebär att det råder stress när det gäller värdet på grekiska statspapper. I den meningen gjorde alla som höll på med detta sin egen stresstest och fick svaret väldigt fort. Om man ser detta som en dynamisk process kan man konstatera att när nu har kommit med sina krav på 9 procents kapital i banker i bygger det på antagandet att man ska marknadsvärdera innehavet av statspapper. Verkligheten hann i kapp. Det betyder att det råder en betydligt klarare bild än vad det gjorde eller sedan när det gäller hur det här ser ut. Om man ser det som en process där man tar det steg för steg kan man säga att det väl är bra. Då behöver inte fundera så mycket mer på frågan om vem som innehar vad och till vilket pris. Det är definitivt ett steg i rätt riktning även om man i har haft väldigt olika syn på detta. Med vår bakgrund är vi för transparens. Det innebär att vår uppfattning är att om man säger som det är får man större incitament att reda ut de problem man har än om man bara sätter sig i vänteläge och hoppas att det ska gå bättre sedan. Det brukar inte bli så. Den sista frågan rörde bidrag till IMF. Det är rimligt. Det är en diskussion som går och 2009, när man drog slutsatserna att IMF:s resurser behöver ökas. Det är mycket teknik i detta, och det finns många olika delar i detta. Men summa summarum är det mycket rimliga åtgärder att öka IMF:s resurser. Det är också mycket rimligt från sida att delta i detta på det sätt som har gjorts. Det är också så att om IMF lånar ut till ett land tillämpar man ett beslutsfattande som är organiserat i tiden. Där finns det också mekanismer som ger mindre länder ett inflytande över beslutsprocessen, vilket inte inträffar om man har bilaterala avtal mellan stora länder. I det avseendet är det mycket rimligt från sida att delta på det här sättet. Skulle vi inte göra det, skulle också inflytande i världen minska, och det vore inte bra. Ordföranden: Vad gäller bilden som jag kommenterade tidigare ber jag om ursäkt för att jag kallade dem kluttar. Det är ett mer relevant språkbruk att referera till matrisen som riksbankschefen visade över hur ländernas banksektorer är exponerade till varandra. Vi ser fram emot att få den. Det var flera som hörde av sig direkt och tyckte att det var mycket intressant och svårt att se när man sitter här och kisar. Jag hoppas att vi kan ordna att den kan delges ledamöterna. : Vi beklagar den bristande grafiken, men ni ska självfallet få bilden. Ordföranden: för det. Jag ska också för ordningens skull fråga om den är publik och kan användas. : I allra högsta grad. Ordföranden: så mycket för det. Med det är det för oss att avsluta utfrågningen. Jag vill tacka alla som har deltagit och kommit hit, ni på läktaren, ni som har följt oss utifrån och riksbankschefen och hans medarbetare så mycket för utfrågningen. Öppen utfrågning med riksbankschefen öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Datum och tid: kl. 9.0010.45 (M), ordförande Per Åsling (C) Per (MP) Ordföranden: har slagit 9. Jag förklarar detta finansutskottssammanträde för öppnat. På agendan står en öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken mot bakgrund av den senaste penningpolitiska rapporten. Därför har jag här mitt emot mig riksbankschefen . Det går till som brukligt här, det vill säga att riksbankschefen har en inledande presentation. Därefter ges partiernas företrädare möjlighet till frågor och diskussion. Riksbankschefen, välkommen och var så god! Riksbankschefen : Tack för att jag har möjlighet att vara här och prata om den svenska penningpolitiken som denna för tillfället ser ut. Jag ska ge en bakgrund när det gäller den senaste tidens ekonomiska utveckling, varifrån vi kommer, och sedan ska jag prata en del om den aktuella penningpolitiken och om vart vi är på väg så som vi ser på det som sker. Om man börjar med vad som skett talar bilden sitt tydliga språk. Å ena sidan har vi bakom oss . blev med en mycket kraftig negativ tillväxt. Inte minst sett till världskonjunkturen ser vi i och för sig här hur följer resten av världen. Men det slår ganska kraftigt. Å andra sidan har vi haft här med, i ett historiskt perspektiv, en oerhört stark tillväxt. Det har ställt oss inför frågeställningen hur , hur , den tillväxten varar, hur länge tillväxten kommer att ligga högre än den normalt brukar ligga i och vad detta innebär. Om vi sedan tittar på hur tillväxten är fördelad ser vi att det är ganska stora skillnader därför att euroområdet med de bekymmer som finns där ligger lågt och till och med har haft en fallande tillväxt. ligger lite högre men har väl kända ekonomiska problem som man hållit på med . Vidare har vi de så kallade BRIK-länderna, stora befolkningsrika länder som växer mycket snabbare. ligger någonstans mitt emellan. Det präglar i ganska stor utsträckning den allmänna ekonomiska utvecklingen i att vi finns någonstans i mellanregionen. Tittar vi och på varifrån vi kommer ser vi att den stora frågan har varit i vilken takt vi kommer att observera en lägre tillväxt än den vi tidigare sett. Vi har haft en period med försämrade utsikter, framför allt . Men då ska man komma ihåg att vi hade en mycket stark tillväxt . Den stora frågan har framför allt varit hur stor nedgång det kommer att bli. Går vi mot ett läge med någon form av normal tillväxt, eller kommer vi till en del att hamna under vad som kan kallas för normal tillväxt? såg vi tydliga tecken på att den här nedgången skulle bli kraftigare än vi tidigare hade väntat oss. Skuldkrisen i präglade en stor del av hösten och hur man ska ta sig igenom de olika skedena och de olika delarna i detta. Här är det tydligast återgivet, naturligtvis givet vad som sker i med en 35-procentig räntenivå egentligen inte en ränta som jag skulle tro är så oerhört observerbar, för kan egentligen inte låna på marknaden så här är det mer fråga om en illustration av bekymren. I den andra änden av diagrammet finns och som ligger väldigt lågt. lånar till en ränta som är lägre än den tyska. Hela den här debatten, hela den här diskussionen och hela arbetet med att reda ut vad som pågår i har naturligtvis påverkat stämningsläget och diskussionen i . Ett sätt att beskriva det här är att uttrycka det i termer av barometerindikatorn. Under loppet av 2011 ser vi tydligt hur barometerindikatorn är på väg ned. Den stora frågan när man blickar framåt är naturligtvis hur långt ned den här indikatorn kommer att gå. Den analys vi gör och våra antaganden som vi också bygger den svenska penningpolitiken på jag återkommer till detta bygger på att vi inte kommer att få ett förlopp som går lika djupt som utan att konjunkturen återhämtar sig på ett mer normalt sätt, mer igenkännligt, jämfört med den, som vi betraktar detta, extrema episoden . En konsekvens av det som sker, och som har skett, är att det lett till en paus i räntehöjningarna när det gäller både euroområdet och . Vi ser här att och euroområdet till en del följs åt. Först pausen och sedan räntesänkningar på slutet fångar ganska bra den konjunkturbild och det skeende här som vi har observerat, så det återger rätt väl det som skett i resten av världen och också det som påverkar i svensk ekonomi. Ytterligare ett sätt att illustrera det här är att beskriva det i exporttermer. Vi har ett markant fall i exporten, ett stort fall förhållandevis ovanligt sett till tidsserien . Vi ser att exporten normalt sett tickat på och sökt sig uppåt. Men så har det inte varit . är det värt att notera att det också finns en del positiva tecken, till exempel på börserna. Det är alldeles tydligt så att börsutvecklingen har vänt och varit god såväl i som i euroområdet och i . Företagssektorn i vid mening är i många länder förhållandevis likvid. Man har gott om finansiering och har inga större bekymmer där. När det gäller tillväxttal i världen som helhet ser vi återigen hur tillväxten så att säga delar upp sig i ett antal olika delar. Längst ned på bilden har vi och vår prognos för euroområdet. Det betyder att det är fråga om en mycket begränsad tillväxt i euroområdet . ligger högre och är mer på väg mot en större stabilitet. Högst upp har vi BRIK-länderna. Det här leder till en global tillväxt på , alltså ungefär den nivå där den under en legat. När det gäller svenska förhållanden och svensk export, som ju är en faktor som spelar stor roll för utvecklingen hos oss, kan vi ändå se vissa förändringar. Euroområdet är fortsättningsvis väldigt stort, men euroområdets andel är krympande. Om man delar upp euroområdet i dess olika delar är det så att de nordligare delarna av euroområdet spelar större roll för vår del. Vi har mycket större export till än vi har till , och vår export till blir lite mindre. Våra grannländer och har en växande exportandel; inte minst har vuxit snabbt. Vidare ökar exporten till . Det innebär att vi gradvis har en lite annan fördelning av exporten . Vi har en fördelning som egentligen är till fördel, givet vad som sker i resten av världen. Men är det så att med lägre tillväxt dämpas synen på konsumtionen och . Ett sätt att illustrera det här är att jämföra hushållens konsumtion med konfidensindikatorn. Vi ser på bilden hur konfidensindikatorn faller när tillväxten faller. Å andra sidan finns det en liten metkrok på slutet där det lite grann vänder uppåt. I alla fall så här långt synes det stämma med vår prognos när det gäller den framtida konsumtionen. Vår bedömning är att konsumtionen i och för sig inte kommer att öka så mycket men att den sedan återgår mot någonting som är mer normalt med en nivå mellan säg . Det här stämmer i sin tur väl med hur vi ser på tillväxten. Det blir svag tillväxt enligt vår prognos, men kommer tillväxten att återgå till ett normaltillstånd så som vi känner igen detta. Skälet till att är randigt på bilden är att det är en prognos i den meningen att också ska in där. Men detta lär knappast ändra särskilt mycket, kan jag tänka mig. När tillväxten blir lägre jämfört med vad den tidigare varit är det också rimligt att anta att arbetsmarknaden försämras en del innan vi återgår till en gradvis förbättring på arbetsmarknaden när tillväxten återgår till den tillväxt vi känner igen. sker det här mot bakgrund av balanserade löneökningar. En lönerörelse har ju pågått och pågår. Såvitt vi kan bedöma ligger de avtal som kommer ut av detta inom vad vi kan kalla hanterligt när det gäller den allmänna prisutvecklingen i . Det här är vår prognos, det vill säga en löneökning på någonstans mellan . Vi ser också framför oss en något starkare krona. Jag kan väl säga att den här växelkursprognosen är väldigt traditionell, i den meningen att det är ungefär som vi brukar säga. Det har att göra med att det kroniskt är väldigt svårt att göra precisa prognoser för växelkursen, så det finns egentligen inget exceptionellt eller anmärkningsvärt i detta när det gäller växelkursutvecklingen. Sammantaget innebär det som sker i svensk ekonomi att vi framför oss ser ett fortsatt lågt inflationstryck, särskilt . När vi sedan återgår mot ett mer normalt tillstånd med normal tillväxt kommer också inflationstakten att öka. Under här, tidigare först när räntorna föll och sedan när räntorna började stiga, har vi med oss ränteförändringar i KPI. Det innebär att det är ganska sällan som KPI och KPIF kommer att sammanfalla, men just nu har vi en period framför oss där det kommer att vara så i den här prognosen. Detta är ganska ovanligt. Detta innebär att vi, såvitt vi kan bedöma, kommer att ha en låg reporänta framför oss för att nå inflationsmålet på . när vi går igenom normaliseringsprocessen får man nog räkna med att vi också får lite mer inflation. För att hantera det så att det inte blir för mycket på den sidan kommer räntan att normaliseras och gå mot något som vi historiskt är mer vana vid att känna igen. är det värt att påpeka att det är mycket svårt att göra förutsägelser. Som sagt gäller det särskilt förutsägelser om framtiden. Ett sätt att illustrera detta det har vi med i kapitel 2 i vår rapport är några alternativa utvecklingsvägar. Skulle vi få en svagare krona och en starkare omvärld blir det mer inflation i svensk ekonomi, och då kommer räntan att stiga snabbare. Det illustreras av den blå grafen på bilden. Då har vi en helt annan utveckling. Fortsättningsvis är den rödstreckade linjen i mitten på bilden vårt huvudscenario, så det här är egentligen illustrationer av andra utvecklingstillstånd i världsekonomin och i svensk ekonomi, men de är inte uteslutna. Skulle å andra sidan världen bli helt annorlunda och vi får en starkare krona och en svagare omvärld, till exempel för att de allmänna bekymmer förstärks som man har med statsskuld och annat på olika håll i , hamnar vi i det område som beskrivs med den gula linjen på bilden. är det väl knappast aktuellt med en negativ ränta så som linjen här är ritad, utan vad som sker är att det när man går ned till noll blir andra typer av penningpolitiska åtgärder som måste vidtas för att så att säga öka den penningpolitiska effekten i detta. Det här är ett sätt att illustrera det vi alltid försöker illustrera och berätta om: Penningpolitiken och vår räntebana är en prognos, inte ett löfte. Exemplet på de andra utvecklingsvägarna ligger hyggligt inom tratten, sannolikhetsfördelningen. Det är ett sätt att illustrera detta. Låt mig avslutningsvis också säga några ord om penningpolitiken och penningpolitikens genomslag. Det här är hur vi ser på penningpolitiken; frågan har ju diskuterats mycket. Många räntor har betydelse i ekonomin. Vad som spelar roll i slutändan är egentligen de räntor som sparare möter när de sätter in pengar och sparar samt de räntor som låntagare möter. Här ser vi ett exempel på hur det har sett ut . Reporäntan finns nederst på bilden. Den rörliga boräntan, den gula kurvan, vänder lite uppåt på slutet här. Den långa bundna boräntan illustreras med den blå kurvan. Vi ser att räntorna rört sig åt lite olika håll. Det är till och med så att den långa bundna boräntan fallit här . Vi har också en kurva som sammanfattar det hela, den genomsnittliga bankräntan till företag. Också den följer detta ganska väl. Med det här som bakgrund är det svårt att komma till någon annan slutsats än att räntorna i vid mening följer reporäntan, även om det ganska mycket har diskuterats . Om man gör det här på ett sådant sätt att man väger ihop boräntorna till hushåll både fast och rörlig ränta och bankräntan till företag som ytterligare ett sätt att illustrera den allmänna räntenivån i samhället får man den blå grafen som vi ser följer reporäntan väldigt nära över en längre tidsperiod. Men det här betyder ingalunda att det finansiella systemet fungerar på ett sådant sätt att alla räntor följer reporäntan exakt från vecka till vecka. Men det är nog fortsättningsvis så att den allmänna räntenivån följer den svenska penningpolitiken. Jag tror inte att det råder någon tvekan om den saken. Ordföranden: så mycket för det! Efter den här inledningen går vi in på en fråge- och diskussionsrunda mellan partiernas företrädare och riksbankschefen. Vi gör som vi brukar göra och tar partierna i storleksordning och några i taget. Sedan får vi se hur många vi får plats för. Ju kortare frågor, desto fler normalt sett. Vi börjar med Socialdemokraterna som i första rundan företräds av . Var så god! (S): Tack, fru ordförande! Jag vill också tacka riksbankschefen för informationen här. Jag tänker ställa några frågor om det som riksbankschefen på slutet beskrev. Vi har ju sett att den senaste räntesänkningen inte riktigt fått fullt utslag för bolånekunder detta trots att bankerna har övervinster. Men det beror naturligtvis också på konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Ser riksbankschefen några tecken som tyder på att inlåningskostnaden för bankerna minskar? De hämtar ju hem mycket kapital ute på den internationella kapitalmarknaden. Och hur ser riksbankschefen på när det blir ett större genomslag för de svenska bolånekunderna då sänker ? Hur lång är tiden tills man märker hela utslaget? Ordföranden: så mycket för det! Nästa parti i storleksordning är som jag själv företräder i den här rundan. Också jag tänker landa i boräntorna men tar på sätt och vis vägen via eurozonen. Varje gång man tittar på exportstatistiken är det slående hur stort vårt beroende av just EU-området och eurozonen är jämfört med beroendet av andra länder för svensk ekonomi i stort. Mot den bakgrunden är det intressant att be riksbankschefen kommentera läget utifrån så kallade varningsrapport som presenterades. En av varningarna där om svensk ekonomi gällde hushållens skuldsättning. är sexa i EU när det gäller privat skuldsättning. Det finns en statistik då bolåneökningen var väldigt stor. Den har minskat något, men den är fortfarande stor jämfört med EU i övrigt. förs mycket riktigt en debatt, som även är del av, om bolån, marginaler med mera. Det höjs också röster för att staten mer aktivt ska agera genom innehaven i och Nordea. Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga riksbankschefen vilka effekter en sådan mer aktiv ägarpolitik skulle få för stabiliteten i det finansiella systemet och för sårbarheten i svensk ekonomi. Per (MP): Tack så mycket, fru ordförande! Jag vill också tacka riksbankschefen för en väldigt intressant dragning. Även jag tänker hålla mig till det som den sista bilden illustrerar, alltså hur marginalerna hos bankerna ökat . Som riksbankschefen själv säger har bankerna delvis hänvisat till att reporäntan inte är kopplad till bolånen. Men jag tycker att det är väldigt tydligt illustrerat här att det går att ifrågasätta bankernas resonemang.