bet · GZ01SoU14 · 2012-03-28 00:00:00 — Planen är att hela slutenvården ska använda Infektionsverktyget . antog EU:s hälsoministrar en rådsrekommendation om patientsäkerhet (KOM(2008) 837/2). Målet med rekommendationerna är bl.a. att öka patientens säkerhet i vården och att förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för människors hälsa. I rådsrekommendationen uppmanas medlemsstaterna bl.a. att införa vårdhygieniska åtgärder i alla vårdmiljöer. Övervakningssystem bör inrättas för att bl.a. genomföra regelbundna undersökningar av förekomsten av vårdrelaterade infektioner. Det är också viktigt att främja utbildning och fortbildning för vårdpersonal och att förbättra informationen till patienterna om risken att drabbas av en vårdrelaterad infektion, vad vårdinrättningen gör för att undvika att patienterna drabbas och vad patienterna själva kan göra för att undvika detta. Sedan rådsrekommendationerna antogs 2009 har arbetet fortsatt i arbetsgrupper. behörighetsutredning (S 2009:02) redovisade sitt betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) . I betänkandet föreslås bl.a. att inga ytterligare grupper ska regleras inom hälso- och sjukvården utöver dagens 21 legitimationsyrken och att får i uppdrag att se över vilka somatiska sjukdomar som det bör vara förbjudet att behandla för den som inte är hälso- och sjukvårdspersonal. Betänkandet, som har varit ute på remiss, bereds inom . Utskottet behandlade senast motioner om hälso- och sjukvårdens organisation dels i betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, dels i betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:97, beslut /11:84). När det gäller hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering anförde utskottet följande i sitt betänkande 2011/12:SoU1 (s. 32 f., 2 res. S, V): Hälso- och sjukvården ska bedrivas så effektivt och med så gott utfall för patienterna att den har ett högt förtroende bland allmänheten. Hälso- och sjukvården ska också vara hälsofrämjande genom att arbeta för att förebygga ohälsa. Vården ska ges efter behov och den ska vara jämlik för både kvinnor och män, utrikes födda och inrikes födda oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Den vård som erbjuds ska i möjligaste mån utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och önskemål. Hänsyn ska tas till att barn har förutsättningar och behov som kan skilja sig från vuxnas, liksom till att flickor och pojkar kan ha delvis olika behov. Utskottet ser positivt på att regeringen genom riktade satsningar arbetar för att säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad, håller en god tillgänglighet och stärker såväl patientens delaktighet som valfriheten i vården. Det är även positivt att regeringen avser att ta fram en samlad strategi för en jämlik vård. I flera grundläggande avseenden är tillgängligheten till sjukvård god i . Trots det finns det fortfarande problem. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvården. En tillgänglig hälso- och sjukvård handlar t.ex. om vilka personer som omfattas av hälso- och sjukvårdssystemet och i vilken utsträckning vården faktiskt är tillgänglig för de med störst behov av vård. Det handlar också om tillgång till information och om fysisk och geografisk tillgänglighet och väntetider till vården. som det pågår en förbättring av tillgängligheten har även patientens valfrihet ökat i takt med en ökad mångfald av vårdgivare inom hälso- och sjukvårdssektorn. Utskottet ser positivt på denna utveckling. Ett stort antal nya vårdcentraler har tillkommit, vilket inte bara innebär en ökad mångfald utan också en utbyggd primärvård, vilket i sin tur är en förstärkning av den hälsofrämjande vården och en ökad tillgänglighet i allmänhet. Under den gångna mandatperioden inleddes ett arbete med en genomgripande patientsäkerhetsreform. I budgetpropositionen aviserade regeringen en fortsatt flerårig satsning på patientsäkerhet under hela valperioden 20112014. Satsningen består framför allt av ett årligt prestationsbaserat stimulansbidrag till landstingen. Utskottet välkomnar detta arbete. Landstingen är skyldiga att införa vårdval inom primärvården genom lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Utskottet stöder regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Utskottet välkomnar därför det tidsbegränsade stimulansbidrag som införs 20122014 med detta syfte. Utskottet välkomnar regeringens reformer för valfrihet. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. I sitt betänkande 2010/11:SoU9 uttalade utskottet följande (s. 28 f. res. S, MP, V): En väl fungerande hälso- och sjukvård är av grundläggande betydelse för välfärden och människors trygghet. Den som behöver vård och omsorg ska kunna vara trygg i att den finns när man behöver den. Välfärden ska vara gemensamt finansierad och fördelas efter behov. Utskottet anser det angeläget att dessa principer upprätthålls. I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, anges att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. I 2 a § HSL anges hur hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Vården ska bl.a. vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Vidare anges att vården och behandlingen så långt det är möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården ska, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Målen för hälso- och sjukvårdspolitiken utgår från att hälso- och sjukvården ska ge patienten ett mervärde i form av ökad hälsa. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så effektivt och med så gott utfall för patienterna att den åtnjuter ett högt förtroende bland allmänheten. Arbetet inom hälso- och sjukvårdsområdet ska särskilt inriktas på att säkerställa en god tillgänglighet och valfrihet bland en mångfald av vårdgivare, säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad och att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande, skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt samt tillvarata kunskap och erfarenheter för att systematiskt förbättra hälso- och sjukvården. Det är av största vikt att den vård som erbjuds är jämlik. Det handlar om att vården ska hålla en bra kvalitet för alla och att tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Utskottet delar bedömningen att förutsättningarna för en god och jämlik vård bör förbättras. Det arbete som bedrivs inom detta område bör ges högsta prioritet. Utskottet välkomnar regeringens reformer för valfrihet. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. När det gäller patienträttigheter och vårdgaranti m.m. anförde utskottet följande i sitt betänkande 2010/11:SoU9 (s. 29, inga res. För patienten är det viktigt att få vård snabbt och känna till vilken skyldighet vården har att erbjuda besök och behandling inom utlovad tidsram. Att förbättra tillgängligheten för patienten är av stor vikt för att skapa förutsättningar för en god vård. Under föregående valperiod genomfördes en rad insatser för att minska väntetiderna till besök och behandling i hälso- och sjukvården samt för att stärka patientens ställning. Det gäller inte minst de ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som trädde i kraft och som syftar till att ytterligare förstärka patientens ställning i vården vad gäller vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. Den s.k. kömiljarden är en annan viktig satsning som syftar till att patienten ska få tillgång till vård inom ramen för vårdgarantin. Ytterligare ett led i arbetet med att stärka patientens ställning är skapandet av en ny myndighet med ansvar för uppföljning och utvärdering av hälso- och sjukvården. Utskottet välkomnar dessa satsningar. Utskottet erinrar om att (dir. 2003:10) också berört frågan om patientens ställning (SOU 2007:10 och 12). Utskottet ser mycket positivt på att godkände ett förslag till regler om patienters rättigheter vid vård i annat EU-land. När det gäller patientsäkerhet anförde utskottet följande i sitt betänkande 2010/11:SoU9 (s. 29, 1 res. S + MP + V): Under den gångna valperioden har en genomgripande patientsäkerhetsreform initierats. Patientsäkerhetslagen (2010:659) trädde i kraft . Syftet med den nya lagstiftningen är att få ned antalet vårdskador, oavsett om bristerna beror på systemfel hos vårdgivaren eller på att vårdpersonalen har begått misstag. Den överenskommelse som presenterades av Kommuner och Landsting (SKL) och regeringen på området är enligt utskottet en välkommen och betydelsefull del av det fortsatta arbetet. Överenskommelsen innebär att de landsting som åstadkommer förbättringar enligt uppsatta kriterier får del av de pengar som avsatts för ändamålet. Den breda satsningen på ökad patientsäkerhet kommer att leda till säkrare vård för patienten och ett mer aktivt patientsäkerhetsarbete, vilket i sin tur leder till minskat lidande, färre omoperationer, färre vårddygn och färre sjukskrivningar. I det pågående arbetet med patientsäkerhet ingår även satsningar på att motverka vårdrelaterade infektioner såväl inom som inom EU. Utskottet ser positivt på detta och anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motionerna [] . När det gällde ett motionsyrkande om missvisande auktorisationer och legitimationer inom hälso- och sjukvården hänvisade utskottet i sitt betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor (s. 30) till utredningsbetänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) och att beredningen av detta inte borde föregripas. Utskottet behandlade ett motionsyrkande om legitimation för socionomer i betänkande 2010/11:SoU10, som godkändes av (beslut i kammaren ). Utskottet avslog motionen och hänvisade i sitt ställningstagande till behörighetsutrednings betänkande som då var föremål för beredning inom . behandlade i sitt betänkande 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner motionsyrkanden om investeringsskydd för skattefinansierad verksamhet och om vinst och konkurrens i välfärden. avslog motionsyrkandena och uttalade i denna del följande (s. 14, 2 res. S, SD): Kvaliteten inom den offentligt finansierade välfärden ska vara hög och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer, och det är därför viktigt att de ansvariga ställer höga krav på verksamheten. Såväl vid offentlig drift av välfärdstjänster som vid upphandling av privata sådana måste kvalitetskraven ställas högt. Uppföljning och kontroller av att kvalitetskraven efterlevs är av central betydelse. Utskottet anser dock inte att ett förbud eller liknande mot privata företag inom välfärdssektorn att göra vinster är en framkomlig väg. Företag som inte tillåts göra vinster kommer inte att kunna agera över huvud taget på en privat marknad. En avsevärd del av verksamheterna i många kommuner, väghållning, sophantering etc., bedrivs av privata företag som upphandlats av kommuner, och det är varken önskvärt eller möjligt att privata företag som utför tjänster finansierade av skattemedel skulle förbjudas att göra vinst. Ambitionen att hålla hög kvalitet i välfärdstjänsterna uppnås enligt utskottets mening inte genom förbud mot vinster, utan snarare genom noggranna upphandlingar med tydliga och uppföljningsbara kvalitetskrav och effektiva kvalitetskontroller. Utskottet understryker att privatiseringar av skattefinansierad verksamhet ska genomföras i enlighet med gällande lagstiftning. Något tillkännagivande med denna innebörd är inte nödvändigt. Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Vården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård, vilket bl.a. innebär att vården ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Vården och behandlingen ska så långt möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Vidare ska patienten ges individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd, de metoder för undersökning, vård och behandling som finns, sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården, samt vårdgarantin. Hälso- och sjukvården ska ge patienten ett mervärde i form av ökad hälsa, och vården ska bedrivas så effektivt och med så gott utfall för patienterna att den åtnjuter ett högt förtroende bland allmänheten. Hälso- och sjukvården ska också vara hälsofrämjande genom att arbeta för att förebygga ohälsa. Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter arbetet med att skapa förutsättningar för en god hälso- och sjukvård som tar sin utgångspunkt i patientens behov och önskemål. Insatserna syftar till att verka för bibehållen samt ökad hälsa och livskvalitet för patienten och för medborgaren i allmänhet. Särskild vikt fästs vid att förbättra tillgängligheten och säkerheten för patienten, att öka patientens valmöjligheter i vården, att patienten ska vara delaktig i beslutsfattandet och ha god tillgång till information om vården och dess resultat. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att göra ytterligare insatser för att bl.a. öka jämlikheten i vården. Utskottet bedömer att en ökad valfrihet i vården inte bara ökar möjligheterna för patienter att själva, utifrån behov och önskemål, välja vårdgivare utan driver även på utvecklingen inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar utifrån tillgänglighet och kvalitet. En sådan utveckling ökar tydligt incitamenten att ytterligare förbättra bemötandet av patienten. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är också en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. Mot denna bakgrund stöder utskottet regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården. Motionerna So268 (FP) yrkande 2, So311 (M), So336 (MP) yrkande 8, So358 (KD), So359 (KD), So426 (KD) yrkandena 1 och 2, So521 (S) yrkandena 6, 7, 10, 13 och 15, So570 (V) yrkandena 1, 3 och 5, So577 (M), So582 (M), So583 (M) samt N303 (V) yrkande 10 (delvis) avstyrks. Utskottet konstaterar att betänkande Framtidens högkostnadsskydd i vården (SOU 2012:2) innehåller vissa uppgifter om avgifter för vård av barn och ungdomar. bör inte föregripa beredningen av betänkandet. Motion So658 (MP) yrkande 15 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringen gjort ett flertal insatser för att stärka patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården. Förutom reformer för ökad valfrihet för patienten, som nämnts ovan, kan nämnas den numera lagstadgade vårdgarantin, som syftar till minskade väntetider till besök och behandling i sjukvården, skärpt tillsyn av hälso- och sjukvården samt ökade satsningar på kvalitetsregister i landsting och kommuner. Även insatser som utvidgad rätt till förnyad medicinsk bedömning och rätt till fast vårdkontakt kan lyftas fram i detta sammanhang. Utskottet ser positivt på att regeringen har för avsikt att utveckla den s.k. kömiljarden för att ytterligare stimulera tillgänglighetsarbetet inom vården. Myndigheten för vårdanalys, som har till uppgift att ur ett patient-, brukar-, och medborgarperspektiv följa upp, analysera och effektivitetsgranska verksamheter och förhållanden inom bl.a. hälso- och sjukvård, inledde sin verksamhet . Utskottet bedömer att myndighetens uppföljande och granskande arbete kommer att bidra till att ytterligare stärka patienternas och medborgarnas ställning och inflytande. Trots att åtskilliga insatser genomförts anser utskottet att det fortfarande finns en rad områden där patientens ställning bör stärkas. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet den av regeringen tillsatta (S 2011:03), som ska ta ställning till hur en samlad patientlagstiftning bör utformas och vilka bestämmelser med betydelse för patientens ställning som den bör innehålla. En utgångspunkt för utredningens arbete ska enligt direktiven vara att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Uppdraget omfattar bl.a. frågor om hur vården kan ges på mer likvärdiga villkor och om hur patientens valmöjligheter i vården ytterligare kan stärkas. Utredaren ska vidare undersöka om befintliga system för hantering av patientens behov av bl.a. stöd är tillräckliga när det gäller företrädesvis vårdgarantin och det fria vårdvalet, och vid behov lämna förslag på en särskild lagreglerad stödfunktion. Ett delbetänkande kommer och slutredovisningen ska ske . Mot bakgrund av det arbete som pågår när det gäller patientens ställning inom vården anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna MJ382 (S) yrkande 25, So288 (M), So386 (FP), och So521 (S) yrkande 5 avstyrks. Utskottet konstaterar att en genomgripande patientsäkerhetsreform har satts igång under den gångna valperioden. En central del i reformen utgörs av patientsäkerhetslagen (2010:659), som syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvården. Utskottet erinrar om att det genomförs en omfattande, tidsbegränsad patientsäkerhetssatsning under 20112014. Utgångspunkten för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara vårdskador, och målet är att gradvis minska antalet vårdskador. Den överenskommelse om förbättrad patientsäkerhet som ingåtts mellan regeringen och Kommuner och Landsting är enligt utskottet en betydelsefull del av det fortsatta patientsäkerhetsarbetet. Överenskommelsen innebär att de landsting som åstadkommer förbättringar enligt uppsatta kriterier får del av de pengar som avsatts för ändamålet. För att svensk hälso- och sjukvård kontinuerligt ska kunna utvecklas och förbättras och för att stärka patienternas ställning i vården, behöver verksamheterna regelbundet följas upp och utvärderas. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att det pågår ett flertal olika projekt för att förbättra möjligheterna att följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården på olika nivåer. Bland annat har utöver sina årliga rapporteringar av situationen i hälso- och sjukvården genomfört ett antal fördjupade studier på olika områden. Utskottet noterar att regeringen i sitt arbete med att nära följa implementeringen av den nya patientsäkerhetslagen kommer att fästa särskild vikt vid att patienter och anhörigas klagomål på hälso- och sjukvården och dess personal hanteras på ett rättssäkert sätt och inom tydliga tidsramar. I detta sammanhang noterar utskottet att Statskontoret av regeringen fått i uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera den nya ordningen med klagomålshantering mot hälso- och sjukvården som ansvarar för. I syfte att öka tilltron till patientsäkerhetsarbetet har regeringen dessutom tagit fram departementspromemorian Överklagande av beslut om kritik enligt patientsäkerhetslagen (Ds 2011:36). Utskottet konstaterar att regeringen har för avsikt att lämna en proposition i ämnet till . Utskottet välkomnar dessa åtgärder och kommer att följa utvecklingen när det gäller arbete med klagomål på brister i vården. Av nu anförda skäl avstyrks motion So521 (S) yrkande 9. Regeringen tillsatte en utredning som antagit namnet Utredningen om förbättrad tillgång till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och m.m. (S 2011:13, dir. 2011:111). Enligt direktiven ska utredningen, när det gäller det s.k. (ett datoriserat register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal), analysera förutsättningarna för att vissa personuppgifter som rör hälso- och sjukvårdspersonal ska kunna göras tillgängliga på internet eller genom elektronisk direktåtkomst. Utskottet anser inte att bör föregripa utredningens arbete. Motionerna So544 (S) och So632 (SD) avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion So610 (SD) som avstyrks. Frågan om legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvård behandlas av behörighetsutredning i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). Betänkandet är föremål för beredning inom . Utskottet anser inte att bör föregripa detta arbete. Motionerna So292 (FP) och So348 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rehabilitering för flyktingar, om nationella riktlinjer m.fl. åtgärder vid olika sjukdomar samt om sällsynta sjukdomar. Jämför reservationerna 10 (SD) och 11 (V). I motion Sf325 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att rehabilitering ska vara en självklar del av rätten till vård för flyktingar. Nationella riktlinjer m.fl. åtgärder vid olika sjukdomar I motion So474 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av nationella riktlinjer som klargör vilken behandling eller vilka läkemedel som ska sättas in i olika situationer när det gäller demensvården och om att dessa riktlinjer även bör vara obligatoriska. I motion So476 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att alla som får en hjärtinfarkt ska behandlas lika oavsett kön, ålder, socioekonomisk position eller etnicitet. I motion So636 av Per Ramhorn och (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer för livsuppehållande behandling av extremt tidigt födda barn. I motion So495 av (V) begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga hur situationen ser ut för människor som har drabbats av sjukdomen myalgisk encefalomyelit (chronic fatigue syndrome) och lämna förslag till förbättringar inom hälso- och sjukvården. I motion So388 av (M) begärs ett tillkännagivande om jämlik cancervård. Motionären anser att regeringen bör överväga nödvändiga åtgärder så att bröst- och prostatacancerpatienter behandlas jämlikt. I motion So540 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att i samverkan med sjukvårdens huvudmän inleda ett arbete med att stimulera och öka förekomsten av egenvårdsutbildningar för patienter med kroniska sjukdomar. I motion So579 av Finn och (M) begärs ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om förbättringar för dem med sällsynta sjukdomar. I motion So433 av (FP) begärs ett tillkännagivande om sällsynta diagnoser med särskild hänsyn tagen till EU:s rådsrekommendation för sällsynta sjukdomar. Bakgrund och pågående arbete ställde sig bakom de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som föreslagits i propositionen Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Riktlinjerna är baserade på tre grundläggande principer: människovärdesprincipen, behovssolidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer har kommit att kallas den etiska plattformen.