bet · GZ01FiU24 · 2012-06-11 00:00:00 — Vi ser för mycket missbruk. Vi ser för mycket konsumenter som far illa här. Det är därför som vi har föreslagit och fortsätter att arbeta och lobba för att vi ska få ett provisionsförbud. Det här är ett oskick i det finansiella systemet. Den tredje delen, som jag tänkte nämna, är snabblånen. pratade vi ganska mycket om snabblån. Sedan har vi gjort ett antal saker på det här området. Det har införts en ny konsumentkreditlag som har gjort att man är tvungen att göra en kreditprövning. har fått ökad befogenhet att bedriva tillsyn, och vi ser att det har lett till en hel del förbättringar jämfört med hur det såg ut . Det är fortfarande så att det här är aktiviteter som lockar konsumenter till väldigt dyra lån. är det konsumenter som inte har råd med det här, och därför slutar det i personliga tragedier. Vi tycker att det är viktigt att man gör mer här. Vi har jobbat med att försöka höja kraven på de företag som ger den här typen av krediter till hushåll och som finns under vår tillsyn, där det krävs tillstånd. har vi skrivit till regeringen, i samband med vår tillsynsrapport , och begärt att det ska tillföras en lagstiftning för kreditgivning. I samband med den bankreform som gjordes efter förra bankkrisen, , tog man bort att det fanns ett skyddsintresse för kreditgivning, så att om man bara sysslar med kreditgivning utan att ta in inlåning omfattas man inte av tillståndskraven. Det kan vara rationellt utifrån ett finansiellt stabilitetsperspektiv, men det är inte rationellt utifrån ett konsumentperspektiv. Det är därför vi tycker att det är viktigt att man inför en ny kategori med låneföretag. Får vi tillståndskrav på det får vi nämligen också en möjlighet att se till att de lever upp till de kraven. Vi kan också stänga ned dem som inte sköter sig på ett mycket mer effektivt sätt än vad vi kan göra . Det här är ett axplock av de frågor som vi jobbar med inom konsumentområdet. Dessutom jobbar vi med olika former av riktade utbildningsinsatser, ofta tillsammans med andra myndigheter och med branschen, för att höja kunskapsnivåerna i särskilt utsatta grupper. Men det finns mycket mer att göra, och jag hoppas att vi kommer att få belysa många av de här problemen . Ordföranden: så mycket för det! Detta var institutionsperspektivet, om man så vill. Då går vi rakt in på bankrundan, som inleds av , koncernchef på . Sedan ska vi höra och . , : Tack så mycket! Jag driver och ansvarar för ett företag som har en tydlig ambition att alltid sätta våra kunder, företag och individer, i centrum. Det har vi gjort i . Det gjorde vi även när det var som mörkast, efter . Diskussionen om bankers roll har varit intensiv alltsedan dess. Jag vill därför tacka för det här tillfället till dialog, som dagens utfrågning i finansutskottet innebär. Utan väl fungerande banker som bidrar till tillväxt för enskilda individer, företag och samhälle kan inte ett modernt samhälle fungera, ej heller utvecklas. Det i sig innebär ett särskilt ansvar. Därför är vi banker inte heller vilken bransch eller vilken sektor som helst. Banker som tar för stora risker och som inte känner sina kunder tillräckligt väl, som inte har tillräcklig finansiell stabilitet i form av kapital och likviditet, förlorar det livsviktiga förtroendekapital som all bankverksamhet bygger på. De bankerna kan därmed inte verka. Om detta sker för många banker eller för en bank som är systemviktig får det förödande konsekvenser för hela samhällsekonomin. Det har vi sett, inte minst i , liksom i . Svenska banker är trygga, stabila och lönsamma. Det i sig är kanske en av de viktigaste aspekterna när finansiell stabilitet ur konsumentens perspektiv ska diskuteras. Och som bransch sysselsätter vi 140 000 medarbetare. Svenska banker har inte legat skattebetalarna till last. Men självklart var det oerhört viktigt med de stabiliseringsåtgärder som och staten genomförde under den akuta finanskrisen och som vi är oerhört tacksamma för. Debatten kring bankers roll har såväl internationellt som här i handlat mycket om kapital och behov av buffertar. I mindre utsträckning har det handlat om bankers likviditet och finansiering. Det är därför något som jag vill passa på att ta upp här . Bankers likviditet och finansiering har en mycket stor påverkan på konsumenterna, företagen och hushållen. Som vd för banken kan jag blicka tillbaka på en period av stora förändringar för banker och finansbranschen. Det finns ett tydligt före och efter finanskrisen. Det finansiella landskapet har förändrats rejält. De nya III-reglerna kring bankers kapital och likviditet syftar till att bidra till ett långsiktigt mer stabilt och genomlyst finansiellt system, och det är bra. Men trots robusta statsfinanser och trots svenska bankers stabilitet kostar det mer för oss som bank att finansiera oss. Med risk för att förenkla: Före finanskrisen kostade nog pengar för lite. Efter finanskrisen kostar pengar eller tillgång till likviditet betydligt mer. Vissa kan tycka att det är för mycket. Därför har centralbanker bland annat agerat för att få ned likviditetskostnaden. Klart är dock att banker ska finansiera sig på längre löptider och hålla mer kapital. Det påverkar familjer och företag. Det påverkar också bankernas ägare. I debatten verkar det ibland som om banker inte vill ha några kunder, inte bryr sig om sina kunder och inte heller bryr sig om vad man säljer till sina kunder. För mig känns det väldigt främmande. För oss på är relationen till våra kunder värnar om att de ska ha hög tillgänglighet till oss via mötesplatser som kontor, dygnet-runt-öppen telefonbank med personlig service på över 20 språk, mobila tjänster och faktiskt även, , kundtjänst på Facebook. Transparens och enkelhet är något som vi står upp för. Jag är stolt över att har fler kunder än vad vi hade före krisen. Vi har fler privatpersoner och företag som väljer att göra mer affärer med oss. På bilden här ser ni vår totala kreditvolym, det vill säga utlåning, beviljade krediter och utställda garantier, respektive inlåning från företag och hushåll. Jag har markerat de perioder av akut stress som konkurs, liksom de pågående europeiska statsskuldskriserna, har inneburit. Vi har ökat vår utlåning till företag, liksom till hushåll. I ett läge när europeiska banker för att anpassa sig till minskar sina balansräkningar ökade vi på vår utlåning , vilket motsvarar , varav 62 miljarder gick till företag, bland annat till 120 000 mindre och medelstora företag i . Som bank-vd fick jag försvara vår kraftiga utlåningsökning till företag efter Lehmankraschen, puckeln, som ni ser på bilden. Ingen annan bank i hade samma kraftiga utlåningsökning som vi hade då. För oss handlade det om att ställa upp för svenska och nordiska företag i ett läge där kapitalmarknaderna delvis var helt stängda. När företagen behövde låna pengar hade vi styrkan att bidra. Som ni också ser har vi haft en kraftigt ökad inlåning. Sammantaget ökade vår inlåning med 150 miljarder . Privatkunder har valt säkrare sparalternativ av oro, något vi också aktivt har rått dem till. Företagskunder har valt att placera överskottslikviditet i banker som uppvisar finansiell styrka och stabilitet. Diskussionen om villkoren för bolånekunderna har varit hård . Det är bra att den diskussionen förs, och jag vill passa på att beskriva hur vi ser på den frågan. Kunderna uppskattar vårt bolåneerbjudande ja, så mycket att vi stod för hälften av ökningen av hela bolånestocken i . Det innebar att vi ökade vår utlåning med hela 49 miljarder, detta trots att vi tillsammans med Nordea är den minsta aktören av de fyra stora svenska bankerna på bolånemarknaden. Så stora volymer mäktar vi inte med . I diskussionen kring prissättning på bolån finns det några specifikt svenska fenomen som är viktiga att ha med sig. Svenska hushåll har till skillnad från hur det är i andra länder en hög andel av sina bolån med kort räntebindning. måste vi banker finansiera oss långt. Våra kunder förväntar sig att ha tillgång till pengarna, det vill säga sitt lån, under många, när de bor i sitt hus. Dessutom innebär det nya regelverket att banker måste finansiera sig med längre löptider. Svenska hushåll har ett relativt lågt banksparande. Det här går tillbaka till allemansfondernas tillkomst. Svenska banker har därför en relativt hög andel marknadsupplåning som delvis är i utländsk valuta. Bland annat har visat att har låga bolånemarginaler. Hur sätter vi på då våra marginaler, och hur har marginalerna ökat? har en helt individuell prissättning av bolån på basis av vår egen upplåningskostnad och en marginal som är individuell för den enskilda bolånetagaren. Vi var som enda svenska bank, i , ensamma om att till visa våra faktiska upplåningskostnader på vår hemsida. Hur bestäms då upplåningskostnaden? Ja, vi har tidigare hört från att det inte längre finns samma direkta samband mellan korta bolåneräntor och reporäntan. När vi erbjuder våra kunder ett bolån gör vi det under , även om man kan välja att binda räntan i taget. reporänta sätter nivån för det allmänna ränteläget, längst ned i mitt diagram. Vi banker kan också låna pengar av varandra på den så kallade interbankmarknaden. Men det är inte så vi finansierar vår utlåning på bolån. För det gör vi genom att ge ut långa säkerställda obligationer. Olika banker, inklusive statens egen bank, har olika kostnader för sin upplåning. En del av den här finansieringen sker i utländsk valuta. Sammantaget innebär det att vi på vår bolånestock, alltså våra samlade bolån, har en bruttomarginal på 68 punkter eller när vi har tagit höjd för vår egen upplåningskostnad. Denna marginal ska bland annat täcka den kreditrisk som vi de facto tar, rådgivning vid alla våra kontor, telefon, system och it-säkerhet med mera. Räknar vi samman detta visar våra beräkningar att vi på ett lån på har kvar en nettomarginal på före skatt. Vad händer då framöver? Kommer vi att komma tillbaka till ett läge med bolånemarginaler runt 50 punkter? Nej, jag tror inte det. Ett tidigt medskick som jag skulle vilja göra till er i finansutskottet, inte minst utifrån dagens ämne om finansiell stabilitet, handlar om vad det nya regelverket får för konsekvenser för en bank som som i så hög grad servar stora och små svenska företag. I den nya världen är företagsinlåning mycket mindre värd än hushållsinlåning. Det innebär att vi för varje krona i inlåning från ett företag som vi får ska planera för att försvinner. Därför tvingas vi hålla stora likviditetsreserver. När det gäller privatinlåning räknar man med att försvinner. Om man sätter det perspektivet till våra i företagsinlåning tvingas vi anta att av dessa kan försvinna ur banken än . Det föreslagna regelverket rimmar illa med vår erfarenhet, vilket ni kunde se på en av mina tidigare bilder, att vi faktiskt ökade inlåningen under kriserna. Men det här leder till att vi endast i begränsad skala kan använda vår företagsinlåning för att finansiera utlåning till stora och små företag. Det tvingar oss i stället till dyrare lång upplåning som kommer att ta sig uttryck i dyrare krediter till näringslivet, som vi faktiskt tycker är helt i onödan. är en liten öppen ekonomi vars framgång i mångt och mycket hänger tätt samman med starka svenska industriföretag och tillväxten av små och medelstora företag. Vi vill kunna fortsätta att vara deras partner till, och vi tror att det gynnar och svenska konsumenter. Jag vill därför sluta där jag började . Det är en ny värld där priset på pengar tar höjd för risk och där banker globalt ska finansiera sig längre och hålla mer kapital och likviditet för att på så vis skapa ett mer stabilt banksystem, och det är sunt. Lika viktigt är det att det är lika villkor oavsett land och att inte företagsbanker missgynnas. Den nya världen innebär högre kostnader för banker. Det påverkar kunderna, och det påverkar självklart bankernas ägare. För oss på är, som tidigare, våra kunder det viktigaste vi har. Det betyder att stabilitet, långsiktighet och finansiell styrka är det som vi värnar om, just för att kunna finnas där för våra kunder i såväl goda som osäkra tider. Ordföranden: så mycket för det! Vi följer nästan tidsschemat. I det här lilla blocket har vi, som sagt, försökt blanda olika sorters bankföreträdare innan vi går in på den fortsatta diskussionen. Närmast i tur står , vd för . Sedan ska vi höra från , som får representera de övriga bankerna, så att säga. , : Även jag vill börja med att tacka för att jag får chansen att vara med här. Jag har sett fram mycket emot det här. Jag vill också tacka för hennes beskrivning av en koncern eller bankgrupp. Det blir ju då också naturligt och ofrånkomligt med ett traditionellt perspektiv uppifrån och ned. Jag representerar sparbankerna. Sparbankerna är ingen bankgrupp. Däremot är det en grupp av banker, och det är något helt annat. Det ger bland annat ett helt annat perspektiv. Man får tänka sig nedifrån och upp. Och det går igen i allt vad en sparbank står för och i allt vad en sparbank går för. För att förstå det här resonemanget måste man förstå och i någon mån acceptera att det är en stor skillnad på en lokal bank jämfört med en banks lokala kontor. Många av våra stora banker i har ju ett rikstäckande kontorsnät, så man har lokala kontor. Vari består den skillnaden? Skillnaden är att ledning och styrelse, alltså de högsta beslutsfattarna i varje bank, träffar sina kunder på Ica och vid hockeyrinken. Det leder till helt andra beslut. Det betyder bland annat att man har en lokal kreditbedömning och kreditbeviljning. Sparbankerna arbetar lokalt, vilket också gör dem till experter på den lokala konjunkturen. Det är Sparbank som bäst känner till dagsformen på konjunkturen i södra . Det är Sparbank som vet hur det står till i med omnejd. Ett lands konjunktur är inget annat än ett genomsnitt av ett stort antal lokala konjunkturer. Precis som sanningen att all tillväxt är lokal är ett lands BNP eller dess globala motsvarighet bara en aggregerad total av tillväxten på ett stort antal lokala platser. Vad betyder då lokal konjunktur för kreditförsörjning till små och medelstora företag? Ja, ett har vi lärt oss, nämligen att en djup kännedom om den lokala marknaden aldrig kan ersättas av analyser och rapporter. Men det här med att vara en lokal bank betyder också att man ger bolån utanför tätorterna. Jag var själv vd i Westra Sparbank med verksamhet i västra . Då kunde jag med egna ögon se att det när någon skulle bygga en villa i , inne i stan, var många som bjöd på bolån. Då var det många som ville vara med och konkurrera. Men ville man bygga en villa eller fem mil bortanför , ute i skogen, var det bara en som ville låna ut, nämligen . Det gjorde då inte till exempel fast de har kontor i , som är mindre än . Sparbanker arbetar med sina krediter liksom i hela sin affär i perspektivet nedifrån och upp. Är detta omodernt? Nej, sparbanker är faktiskt moderna företag. Vid många tillfällen har sparbankerna lett den tekniska utvecklingen. Man har varit först i med fondsparande och först i med uttagsautomater och med bankkort ja, det hänger ihop. Man var först med att lansera internetbank . Lokala konjunkturer blir väldigt tydliga i bolånedebatten. Det är väldigt stora skillnader på konjunkturen, hur stora bolån man har och så vidare. var frågan: Hur påverkar den finansiella oron bankerna, och varför stiger marginalerna på bolån? Sparbankerna är relativt oberörda i direkt mening. Men oron skapar aktivitet bland regelmakare. Regelskaparna i , liksom i andra länder, konstaterar lätt översatt att banker har blivit för stora och att banker har blivit för komplexa. Man tycker att banker borde vara mindre stora och mindre komplexa. Vi kan inte låta bli att se sparbankerna som en sorts förebild för den strävan. Ändå är det så att vissa förslag om regelverken drabbar sparbanker hårdare än andra, ja, kanske inte i absoluta tal, men om man tänker på relativ förändring är det absolut så. Missförstå detta rätt! Trygghet är bra. Vi välkomnar ett stringent regelverk; det får inte vara något tvivel om det. Men det är också så att trygghet kostar. Det kan kosta i högre priser. Det kan kosta i försämrad service. Det kan kosta i utebliven service, som till exempel i fallet med kontanter. I snabb takt försvinner nu kontanthantering, till stora bekymmer för barn med spargris, för småföretagare med dagskassor eller för kyrkan med sin kollekt, som vi läste om i tidningen . Sedan var det den andra frågan. Jag är rädd för att det blir en viss upprepning. det är inte en jättelång tid var trenden mot eviga lån. När man inte har amortering betyder det att man har ett lån i evigheters evigheter. Det var inte , utan det var definitionsmässigt ett evigt lån, till daglig räntebindning om det hade funnits möjligheter. Allt fler låntagare valde rörlig ränta eller, mer korrekt, den kortast möjliga bindningstiden. Man ser skevheten. Vid den här tidpunkten fanns det också en tydlig följsamhet mellan bolåneräntan på den kortaste löptiden och reporänta. Och tacka för det när marknaden till stor del också refinansierade sig i den änden! Likviditetsrisk var möjligen ett teoretiskt begrepp, men i praktiskt hantering togs ingen hänsyn till denna, vare sig hos låntagare eller hos långivare. Det som hände ändrade detta , kanske för alltid. Inom någon timme fick hela världen erfara att likviditetsrisk var något i högsta grad konkret och i högsta grad reellt. har bolåneinstitutet aktivt prolongerat sin upplåning och lånar nu kontinuerligt femårspengar för att refinansiera sin stock av tremånadersutlåning. är ett land som aktivt utvecklat fondsparande på bekostnad av till exempel bankinlåning. Ja, där hade ju vi en skuld, eftersom vi introducerade fondsparande. Resultatet blir för lite inlåning. är ett land med starka offentliga finanser men med en relativt hög privat skuldsättning. Konsekvensen blir att bolånestocken till viss del måste refinansieras i utlandet. Sparbankerna själva har en mycket bra balans mellan inlåning och utlåning. Det är en så kallad loan to deposit ratio på 0,88. Man har 193 miljarder i inlåning och över 170 miljarder i utlåning. Men detta är bara en del av sanningen. För sparbankerna är, sin lokala verksamhet till trots, indirekt beroende av internationell upplåning. Man kan beräkna sparbankernas bolånestock som en andel av AB:s balansräkning. Vi har ju som ni känner till ett samarbete med som härstammar från tiden med , som var ett av sparbankerna ägt dotterbolag. Sparbankernas andel av den balansräkningen är en knapp fjärdedel av ca 700 miljarder. Varje sparbank sätter sitt pris på varje bolån. Det kan vara betydande skillnader mellan olika delar av landet, mellan de respektive sparbankerna och mellan olika kunder i olika sparbanker i olika delar av landet. Det är Färs & Frosta Sparbank som bestämmer vad deras bolån ska kosta i södra , och det är som sätter priserna på sina bolån i , i eller i . Vi är glada att vår samarbetspartner , med enheten , också har en bra och ökande transparens rörande bolån i allmänhet och marginal i synnerhet. Denna öppenhet honorerar självklart också sparbankerna. Om man kombinerar denna öppenhet med den lokala kunskapen, som alltid leder till mindre kreditförluster, har jag svårt att se något problem ur sparbankernas kunders perspektiv. Detta visas väl också av de utomordentligt fina resultat sparbankerna får i kundnöjdhetsmätningar, till exempel från SKI, Svenskt Kvalitetsindex. Ordföranden: så mycket för det! Jag nämnde , tillförordnad vd, . Han ska faktiskt inte hålla något inledningsanförande det var fel av mig. Men han finns till hands för eventuella frågor under diskussionsrundan sedan. Vi går i stället vidare till de två inbjudna myndigheterna, och , och börjar då med , generaldirektör på . Det handlar om hur konkurrensen på den svenska bankmarknaden ser ut och utvecklingen framöver. , : Tack, utskottet, för att ni arrangerar den här dagen! Det är naturligtvis viktigt att vi pratar om de här mångfasetterade frågorna från alla utgångspunkter som finns. Jag ska här försöka sammanfatta några synpunkter från när det gäller hur vi ser på konkurrensen inom den finansiella sektorn och banksektorn, särskilt. uppdrag är att arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det är vår kundgrupp. Vi ska också se till att det finns en effektiv offentlig upphandling, till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. I vårt regleringsbrev ligger att vi ska fokusera på lagtillämpning. Det innebär särskilt för dagen att vi ska vara redo och och ingripa vid tecken på konkurrensbegränsande samarbeten och karteller eller mot företag som missbrukar en dominerande ställning. Vi har en del andra tillsynsuppdrag också. Vi arbetar därutöver, vid sidan om lagtillämpningen, med förslag till förbättringsåtgärder, kunskapsuppbyggnad och forskning. I den här rollen har vi analyserat konkurrenssituationen inom banksektorn, och vi har lagt fram en rad rapporter till regeringen och lämnat förslag till vad vi tycker skulle kunna vara förbättringsåtgärder. Jag kan nämna några av dem här : investeringssparkonto, införande av en konsumentportal för bland annat finansiella tjänster och att konsumenterna ska få en sammanställning av de kostnader som är behäftade med var och en av de finansiella tjänster de köper av olika aktörer. Vi tycker naturligtvis att det är glädjande att investeringssparkonton nu håller på att genomföras. Vi tror att det kommer att leda till en bättre konkurrenssituation bland annat på fondsparmarknaden som sådan. Men det är kanske ännu viktigare att det leder till mindre inlåsningseffekter på marknaden. Vi noterar också med glädje att det här med konsumentportal håller på att utredas på uppdrag av regeringen just . Inom ramen för lagtillämpningen kan jag bara nämna några exempel på frågor som vi har tittat på . En fråga som har varit uppe, inte bara i utan i många länder, gäller de samarbeten som finns på finansmarknaden vid inlösen av korttransaktioner. Vi tittade på de villkor och avgifter som förekommer, om de utgjorde något hinder. Och särskilt var vi intresserade av vad det var för inträde av nya aktörer på den här marknaden. Vi kom inte fram till att det fanns något sådant hinder som vi var tvungna att åtgärda. Vi kunde också konstatera under den utredningen att de avgifter som handlarna betalade för inlösen sjönk, i varje fall , så vi valde att inte driva det ärendet vidare. Ett annat exempel är att vi håller på och utreder värdepappersmarknaden. Det är ett ärende vi har med , som är allmänt känt . Vi har varit ute och tittat på hur företaget har agerat för att hindra eller försvåra marknadstillträde för en konkurrerande marknadsplats. Den finansiella sektorn är naturligtvis ett fokusområde för oss. har vi hela marknadsekonomin och hela företagsamheten och det offentliga i att hålla efter, så resurserna vi kan lägga på finansmarknaden är inte obegränsade. Men det är naturligtvis ett väldigt viktigt område för konsumenter och för att många andra branscher ska fungera, så vi har stort fokus där. Jag ska säga något om hur vi ser på hur banksektorn ser ut . Det är en väldigt koncentrerad marknad, kan man konstatera. De fyra storbankerna har, enligt våra uppgifter, av den totala omslutningen bland alla banker. Och de svarar tillsammans för en marknadsandel på vad gäller både inlåning och utlåning. Naturligtvis ger det en väldigt stark ställning, och det gäller fortfarande, även om man kan konstatera att den sammanlagda marknadsandelen har minskat något under . I ett internationellt perspektiv det kan vara bra att benchmarka ser vi att marknadskoncentrationen i är ungefär i nivå med våra nordiska grannar, medan koncentrationen är högre än i andra europeiska länder. När man tittar på indikatorer på konkurrenstryck kan man titta på företags vinstnivåer och lönsamheter i branscher. En hög bestående vinstmarginal kan ju indikera att konkurrensen är svag. Och vad vi kan se har den genomsnittliga avkastningen på bankernas eget kapital varit .