bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — I princip samma slutsats gäller för grundlärarprogrammet (lärare i förskoleklass och årskurs 13, lärare i fritidshem samt lärare i årskurs 46). Stora skillnader förekommer av förklarliga skäl mellan de rena ämneskurserna, t.ex. svenska och engelska. I fråga om ämneslärare i gymnasieskolan kan observeras att engelskspråklig litteratur frekvent används vid de rena ämnesstudierna. Det förefaller som om inslaget av engelskspråkig litteratur används mer frekvent efter de inledande ämneskurserna. I utbildningsplanen för yrkeslärarprogrammet vid betonas att den studerandes lärande till yrkeslärare sker i en ständig dialog med internationell forskning och komparativa perspektiv. Den studerande ska genom hela utbildningen t.ex. regelmässigt ta del av yrkesrelevant internationell forskning och utveckla sitt språkkunnande genom att läsa litteratur på engelska.39[ , Utbildningsplan för Yrkeslärarprogrammet vid , Dnr LiU-2012-00261, 2012.] Ju längre studenterna har kommit i vetenskaplig progression desto mer kan de ta till sig av avancerad litteratur. När det gäller kurser i den utbildningsvetenskapliga kärnan finns det ju även i de kurserna en vetenskaplig progression. Men dessa senare kurser har programmen ännu inte genomfört varför inga fastställda litteraturlistor finns. Inslaget av engelskspråkig litteratur skiljer sig således åt mellan olika ämnen och ämnesområden inom utbildningarna och mellan olika nivåer.40[ Material från .] I princip samma slutsats gäller för lärarutbildningen vid , dvs. inslaget av engelskspråkig litteratur är mer frekvent förekommande vid ämneslärarutbildningen och till viss del grundlärarutbildningen inriktningen 46 jämfört med de andra ingångarna.41[ , programsidor för respektive inriktning.] poängterar är ett antal ämnesinstitutioner inblandade i både grundlärarprogrammet och ämneslärarprogrammet. Detta innebär att det kan finnas litteratur på engelska i ett stort antal kurser.42[ Information från , .] Avseende de didaktiska kurserna skiljer sig och inte från de övriga lärosätena. En stor andel av litteraturen på de didaktiska kurserna är på svenska, även om det förekommer inslag av engelskspråkig litteratur.43[ Material från .] Därtill tenderar den engelskspråkiga litteraturen att användas mer frekvent senare i programmen.44[ och .] Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 från Socialdemokraterna. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men för tids vinnande nöjer jag mig med detta.Sverige har utmärkt sig som en nation som tror på sina unga och som har gjort stora investeringar med målet att alla både kan och ska kunna skaffa sig en bra grundläggande utbildning, ha möjlighet att skaffa sig en gymnasieutbildning och också berett möjlighet för allt fler ungdomar att kunna skaffa sig en eftergymnasial utbildning, i form av antingen yrkeshögskola, högskola eller universitet.Detta har varit en central del av den förda politiken . Tanken har varit att ska vara en nation som konkurrerar med kunskap och kompetens och inte med lägre löner och sämre villkor för anställda, detta i vetskapen om att en låglönekonkurrens är dömd att misslyckas.Mot den bakgrunden tror Socialdemokraterna fortfarande att det är fullt möjligt att nå detta mål om att alla elever kan och ska kunna skaffa sig en bra grundskoleutbildning och gå vidare till en treårig gymnasieutbildning och att vi också möjliggör för allt fler att skaffa sig en högskoleutbildning.Vårt mål är och förblir därför att alla elever i måste kunna få en bra grundläggande utbildning. Vi har också satt upp målet att alla i en årskull ska kunna gå vidare till gymnasieskolan och skaffa sig en treårig gymnasieutbildning, en fullvärdig gymnasieutbildning som öppnar många vägar och många möjligheter.På vägen dit har vi satt upp delmål, för är det tyvärr så att vi är långt från det målet. Vi har satt upp målet att på fem kunna halvera andelen obehöriga till gymnasieskolan. Vi har också satt upp målet att halvera andelen 24-åringar som saknar adekvat gymnasieutbildning. Dessa mål har vi också lagt fram och föreslår att sätter upp som mål i politiken.Tyvärr har vi en majoritet som har yrkat avslag på detta. Hade det varit därför att man själv har satt upp ännu högre mål, hade det varit därför att det går så oerhört bra i den svenska och gymnasieskolan, hade det varit därför att det är allt fler ungdomar som går vidare till högskolan, ja, då hade man kunnat säga att det fanns anledning att säga nej till detta.Tyvärr är det inte så. Tyvärr är verkligheten den att alltfler ungdomar, allt fler elever inte når målen i . kom med siffrorna från förra läsåret. hade vi en ökad andel som inte nådde upp till målen i och därför inte heller kunde välja ett nationellt program i gymnasieskolan.Den andelen är nu uppe i var åttonde elev som inte når målen. Rimligtvis borde detta vara den absolut viktigaste frågan i den budget som vi nu diskuterar.Om man tittar på vad den största utgiftsposten är visar det sig att den största budgetposten, den som upptar det mesta av det budgetutrymme som regeringen använder, är en skattesänkning. Det är en kraftig sänkning av bolagsskatten.För Socialdemokraterna har det varit väldigt viktigt att i stället för den typen av gigantiska skattesänkningar prioritera investeringar i skolan. Vi har i vårt budgetalternativ föreslagit att investera över 3 miljarder i att huvudsakligen se till att klasstorlekarna blir mindre de första åren.Vi ska ha en skola som möter varje barn. Vi ska se till att de barnen får en bra grund redan från början. Om det är så att de har svårigheter ska de få den hjälp och det stöd de behöver för att kunna nå upp till målen.Vi vet att ett barn, en liten tjej eller kille, som får dras med brister , en sådan tjej eller kille riskerar att dra det med sig genom hela utbildningssystemet och att tillhöra gruppen icke-behöriga. Vi vet vad det innebär senare i livet.Vi har också föreslagit, utöver mindre klasser , att vi ser till att skolan garanterar läxhjälp för alla barn. Läxhjälp ska inte bara bli tillgänglig för dem som har föräldrar som kan betala för sig.Skolverket har ett antal gånger påpekat att en av anledningarna till skillnaderna ökar i den svenska skolan är att det är alltmer av självständigt arbete. Det blir alltmer av läxor, och eleverna lämnas åt sitt eget öde. Då är det inte så konstigt att hemförhållandena får genomslag också i skolresultaten, vilket vi ser.Det är en betydligt högre andel elever från hem med dålig studievana som inte når upp till målen. Om eleven kommer från ett hem där mamma eller pappa har högskoleutbildning är möjligheten att lyckas att nå målen större.Mot den bakgrunden menar vi att det måste vara skolans skyldighet att se att om man ger läxor ska man också hjälpa till med dessa läxor så att det inte är om eleven har en mamma eller pappa som kan hjälpa till eller köpa den hjälpen som är avgörande för om eleven lyckas i skolan eller inte.Socialdemokraternas alternativ är tydligt. Ger man läxor i skolan ska man också se till att tillhandahålla hjälp för de elever som behöver det. Detta ställer vi mot den politik som förs av den borgerliga regeringen. Man hänvisar elever och föräldrar till köpt hjälp i form av RUT-avdrag.För den som har råd med den typen av privatundervisning kan det säkert hjälpa. Men vi vet att det är väldigt många som inte ser detta som en möjlighet och som heller inte kommer att köpa det. Risken är stor att det leder till ännu större skillnader.Vi föreslår också att de elever som inte når målen redan i sjätte årskursen får gå obligatorisk sommarskola. Vi menar att det är viktigt att man möter dessa barn och ser till att de i koncentrerad form får ökad undervisning ett par för att på det viset ge dem en chans att kunna komma igen. Vi vill också stödja de skolor som har de största behoven.Herr talman! Vi menar att detta är de viktigaste prioriteringarna vi kan göra för , ungdomar och medborgare. Detta ställer vi mot regeringens politik där skolan inte alls prioriteras.Om man tittar på utgiftsposterna i regeringens budgetalternativ och sätter det i relation till de skattesänkningar som man föreslår går av budgetutrymmet till skolan. satsar man av budgetutrymmet på skattesänkningar.Det största regeringspartiet har kallat sig lite olika saker . De kallar sig ibland nya och ibland gamla moderater. En sak kan man säga. När det gäller moderater och skattesänkningar är allting sig likt. Det är nästan naturlag att så fort det handlar om skattesänkningar prioriteras det framför allt annat.Nu ser vi resultaten. kom ytterligare en undersökning som bekräftar den ganska dystra bilden. Vi har ett skolsystem som allt mindre klarar av att ge eleverna en bra utbildning. Det är ett skolsystem som allt oftare misslyckas med det som vi har tagit för givet genom alla år, nämligen att ge alla barn oavsett de grundläggande förutsättningarna de har med sig hemifrån en grund att stå på.I dag har vi ett skolsystem som alltmer misslyckas med att ge eleverna en bra utbildning. Det kommer till uttryck på många sätt. handlade det om läsningen. Det är någonting som varit en styrka i det svenska skolsystemet. Där ser vi att svenska elever har allt sämre läsförmåga.Jag skulle vilja be de ledamöter som finns församlade i kammaren och de som eventuellt lyssnar på debatten i efterhand att fundera på: Hur går det för en människa som inte har en adekvat läsförmåga i vårt samhälle ? Hur går det för den människan som demokratisk medborgare? Hur går det för den människan när den ska konkurrera om ett arbete på arbetsmarknaden?Jag tror att det är väldigt lätt att se framför sig följande. Fortsätter denna utveckling och man inte gör de nödvändiga investeringarna för att vända på den här trenden är risken ganska stor att de sociala klyftorna i vårt samhälle vidgas ytterligare. Sammanhållningen i vårt samhälle försämras. Vi kommer att ha ett permanent utanförskap för människor som inte har fått rätt förutsättningar därför att den förda skol- och utbildningspolitiken har svikit dem.Det är mot den bakgrunden som vi socialdemokrater har valt att göra de prioriteringar vi gör. Vi vill investera i den svenska skolan. Vi vill investera i den svenska gymnasieskolan. Vi vill investera i den svenska högskolan. Vi tror att det är det bästa för landets elever och det bästa för landets medborgare.Det finns ingen bättre försäkring mot en osäker framtid än en bra utbildning i bakfickan. Mot den bakgrunden, herr talman, yrkar jag bifall till Socialdemokraternas reservation nr 1. presenteras nya uppgifter om svenska elevers läsförståelse. Siffrorna bekräftar det vi sett . Allt fler barn blir sämre på att läsa. De svenska eleverna läser långsammare än liksom de har svårare att läsa längre eller skönlitterära texter. Det är den trenden som har fortsatt och som regeringen inte lyckats att vända trots många löften.En annan undersökning som mäter läsförståelse fast hos äldre elever är . Den mäter såväl den tekniska förmågan att avkoda en text som förmågan att tillgodogöra sig texter på djupet och kunna använda sig av den kunskap som förmedlas.Av PISA-undersökningarna framgår att de svenska 15-åringarna gått från att vara goda läsare i jämförelse med elever i andra till att nu vara genomsnittliga läsare. Enligt PISA-undersökningen har läsningen försämrats hos samtliga grupper, pojkar som flickor, med eller utan utländsk bakgrund. Det som stickar ut är att nästan en fjärdedel av pojkarna saknar den grundläggande läsfärdighet som är en förutsättning för att läsning ska upplevas som lustfyllt.De socioekonomiska skillnaderna lyser också igenom. har historiskt haft en skola som varit bättre på att utjämna socioekonomiska skillnader än OECD-genomsnittet, men så är inte längre fallet. Klyftorna förstärks nu genom regeringens politik.Medierådet visade 2010 hur läsning av böcker och tidningar sjunkit från till . Bland unga killar skedde det en halvering från . är det färre elever som kommer från hem med många barnböcker och som har föräldrar som läser ofta och för nöjes skull.Litteraturutredningen som presenterades drar slutsatsen att det behövs ett läslyft för hela . I budget pekar vi också på åtgärder för att möta det behovet som en del i att skapa en mer jämlik skola i måste minska skillnaderna mellan vad vi vet och vad vi gör i skolan. Det råder inte brist på svenska forskningsresultat inom området läs- och skrivinlärning, däremot saknas system och kunskap för att omsätta resultaten i praktiken ute på skolorna i undervisningen och i svenska elevers vardag.En del i att lyfta läsningen i den svenska skolan är reella satsningar på bemannade skolbibliotek, för hälften av elever har inte tillgång till ett bemannat skolbibliotek . Var tredje skola saknar helt ett bemannat bibliotek, och de som har personal har det ofta färre än . Så många som var sjätte elev har inget skolbibliotek alls att tillgå. Regeringen har stärkt kraven på detta i skollagen; men det är stor skillnad på att skriva lagtexter och att sedan göra verklighet av dem.Herr talman! behöver ett läslyft. Det måste börja i skolan. föreslår en riktad satsning på utveckling av svenska skolan genom samlade insatser som skapar förutsättningar för lärares kompetens-, yrkes-, och löneutveckling. Det är en långsiktigt hållbar satsning som innefattar både stat och kommun, i samverkan.Gemensamt för de länder som har de mest framgångsrika skolsystemen är att lärarna får regelbunden och kvalitativt bra kompetensutveckling. Tillgången på välutbildade lärare är en av de viktigaste förutsättningarna för framtidens skola.Att vara en del av kunskapsutvecklingen i skolan bör bli en integrerad del i varje lärartjänst. Varje lärare ska få kontinuerlig påfyllning av ny kunskap genom hela sitt yrkesliv utan att behöva gå ned i lön eller bekosta vidareutbildningar själv.Miljöpartiet satsar därför 5 miljarder de kommande tre åren och därefter 3 miljarder på lärarnas samlade kompetens-, yrkes- och löneutveckling.Herr talman! När det gäller den högre utbildningen är kvaliteten A och O. Satsningar på kvalitet i den högre utbildningen har uteblivit under alliansregeringen. Det system som regeringen påtvingat för kvalitetssäkring av högre utbildning har så stora brister att nu utesluts ur den europeiska kvalitetsorganisationen.Som ett led i att öka kvaliteten i den högre utbildningen vill vi ha en undervisningsgaranti om minst . Det kan inte vara rimligt med i den högre utbildningen.När utbildningen håller högre klass, när lärare har fler timmar med studenterna och när studenternas praktiska förutsättningar förbättras då växer även kunskapen i takt med studieresultaten. Så stärker vi kvaliteten i den högre utbildningen.För detta avsätter vi 1, 1 miljard år 2 och 1 ½ miljard år 3.Ett annat led i att lyfta kvaliteten i grundutbildningen är att öka forskningsanknytningen. Just därför satsar vi i vår budget på att stärka forskningsanknytningen i grundutbildningen, fördelat till lärosätena via forskningsanslaget.Herr talman! En annan viktig fråga är resursfördelningen till högre utbildningen. Resursfördelningssystemet ska främst stimulera hög akademisk kvalitet, inte främst stor genomströmning av studenter, som det ser ut i dag.Miljöpartiet föreslår därför att resursfördelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska göras om.En öppen värld är en bättre värld. Med utgångspunkt i det är det självklart för att se internationella studenter som någonting positivt. Tyvärr har regeringens politik gått i motsatt riktning. I och med att det införts avgifter på svenska högskolor för utländska studenter har antalet studenter utifrån minskat, och det innebär att våra studenter får mindre impulser utifrån. Den högre utbildningen tappar därmed i kvalitet. Ett som stänger sig för omvärlden förlorar vi alla på. Med införandet av studieavgifter tar ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden.Vad vi behöver är mer öppenhet, inte avgifter. Därför avsätter 300 miljoner för att garantera en avgiftsfri högskola i det sagt, herr talman, yrkar jag bifall till våra reservationer 4 och 5. Svensk skola står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass har den svenska skolan resultat som drastiskt försämrats . talare har nämnt att så sent som kom det nya mätningar som visar att den negativa trenden, med något undantag, fortsätter. har skolan blivit stökigare, otryggare och segregerad.Vi sverigedemokrater vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat och ordning och reda. Vi vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter, en skola där kritiskt och konstruktivt tänkande stimuleras och uppmuntras, inte bestraffas. Vi har föreslagit en ökad resurstilldelning och en rad genomgripande reformer för att svensk skola åter ska bli en skola i världsklass.I vårt budgetförslag ville vi utöka anslagen till skolan med i jämförelse med regeringen. Tyvärr har vi inte fått gehör för dessa satsningar, och taket för utgiftsområdet är redan fastställt. Beklagligt, anser vi, men jag vill ändå passa på att lyfta några av åsikter och satsningar på området.Herr talman! Kommunaliseringen har lett till att dagens skola blivit alltmer ojämlik och segregerad. Det går inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll för tilldelningen av resurser till skolan, där en rik kommun med bra skatteunderlag har helt andra förutsättningar än en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Detta innebär således att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor.Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. Till detta kommer att kvaliteten i den svenska skolan försämrats avsevärt.För att komma till rätta med dessa problem och skapa en likvärdig skola över hela landet vill vi sverigedemokrater åter låta staten ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan.Herr talman! För att komma till rätta med de problem som den svenska skolan brottas med vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge - en viss pedagogisk profil, språkinriktning och så vidare - för att en friskola ska få tillstånd att starta upp sin verksamhet. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor utan om att hitta en väl fungerande balans, vilket vi inte har i dag.Det fria skolvalet och friskolereformen har kommit att innebära både för- och nackdelar för den svenska skolan. Friskoleförespråkare nämner ofta bara fördelarna, utan att ta upp de mycket allvarliga, och uppenbara, bristerna och nackdelarna. En av nackdelarna som nämner är att elever drabbas hårt om friskolor går i konkurs, något som kommer att bli aktuellt när elevantalet minskar kommande år som vi har en kraftig ekonomisk recession i Europa.Herr talman! När friskolorna började etableras var den vanligaste ägarformen stiftelse eller ekonomisk förening, och ofta fanns det bara en ägare till varje friskola. har det dock blivit allt vanligare att friskolor drivs i aktiebolagsform inom större koncerner, vilka inte alltid har utbildning som sin kärnverksamhet.Frågan om friskolor ska få ta ut vinst ur sin verksamhet har kommit att bli alltmer omdebatterad, detta inte minst sedan flera larmrapporter har visat på svåra missförhållanden i friskolor som tillåter detta. skriver att det är "förekomsten av vinst som sänker lärartätheten", varpå det konstateras att friskolor som tillåter uttag av vinst bland annat har lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. vill ta fasta på dessa åsikter och håller med om att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst.Svensk skola är på väg att förvandlas till en miljardindustri där företag satsar pengar och tar hem vinster som i vilket annat företag som helst, bland annat genom lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. Dessa vinster flyttas alltsomoftast också utomlands.Vi anser dock inte att skolan kan betraktas som vilket annat företag som helst. Vi menar att det går alldeles utmärkt att driva friskolor utan att ta ut vinst. I vårt grannland , som till skillnad från ligger i den absoluta toppen när det gäller elevers skolresultat, är det inte tillåtet att ta ut vinst. Även i och är det förbjudet för en privatskola att drivas i syfte att erhålla ekonomisk vinst. Vi menar att bör följa den linje som gäller i övriga , där friskolor inte får ta ut några vinster ur sin verksamhet.Herr talman! Dagens skola kännetecknas av att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärandet måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade, kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever och elever med särskilda behov, eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål samt extra hjälp för att kunna prestera.Herr talman! Otryggheten och den psykiska ohälsan bland våra elever är alarmerande. För att bekämpa detta och för att avlasta lärarkåren, som alltför ofta tvingas ägna tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill vi sverigedemokrater genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer.Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran. Det är därför av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete.Skolan är en arbetsplats och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. Som ett led i detta menar vi sverigedemokrater att elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras. Denna möjlighet finns men används alltför sällan. Vi menar att det ska vara regel och inte undantag att flytta på elever som inte fungerar i skolsituationen.Vi vill införa någon form av specialklasser som elever med manifesta sociala problem kan hänvisas till för kortare eller , detta för att på ett rimligt sätt påverka och korrigera dessa elevers beteenden genom att ge dem rätt stöd, som övriga elever ges möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. För dessa ändamål har vi föreslagit resursförstärkningar med och drygt 1,5 miljarder under budgetperioden.Herr talman! För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Det är därför av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner och skolor för nationella minoriteter, alltid är svenska. Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas. Därför bör skolan erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne.Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska språket. Därför har vi i vårt förslag avsatt och ytterligare 1,2 miljarder för resterande budgetperiod för en kunskapssatsning med fokus på det svenska språket.Modersmålsundervisningens effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamt och främjar definitivt inte assimilationen till det svenska samhället. Därför anser vi inte att kommunerna eller staten ska stå för dessa kostnader. Det är helt enkelt ett intresse för den enskilda familjen och bör finansieras av densamma.