bet · GZ01UbU7 · 2012-01-26 00:00:00 — Regeringen beslutade att lämna framställan utan åtgärd mot bakgrund av att Myndigheten för enligt lag och förordning har uppdraget att beakta den typ av behov som begäran avser (regeringsbeslut U2009/137/SV, U2009/642/SV, U2009/1623/SV, 2009/5637/SV). SKL uppvaktade med begäran om framställan av föreskrifter för en nationell kursplan för skötare inom psykiatri och socialtjänst5[ Även Nationell samverkan för psykisk hälsa, samt för skötare inkom med samma framställan.]. avslog SKL:s begäran (YH 2010/528). anför som skäl för beslutet att i förordning (2009:130) om anges i 2 kap. 8 § att för utbildningar med inriktning som kräver nationellt likvärdigt innehåll får myndigheten meddela föreskrifter om vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som alla studerande ska ha uppnått vid utbildningens slut. I beslutet anförs att myndigheten inte har någon möjlighet att besluta det detaljerade utbildningsinnehållet. Som grund för tolkningen refererar till Beslut om föreskrifter för utbildningar inom som kräver nationellt likvärdigt innehåll (YH 2011/877). I detta beslut anges att det närmare utbildningsinnehållet får avvika, då myndighetens föreskriftsrätt inte kan anses omfatta en detaljreglering av innehållet på de utbildningar som berörs av paragrafen. Vidare anförs att signifikant för är att dess utbildningar syftar till att möta arbetsmarknadens efterfrågan av en viss kompetens. Lokala eller regionala behov kan se olika ut och motivera avvikelser i utbildningars innehåll. Det finns även yrkesroller som i grunden är desamma, men som har flera inriktningar (YH 2011/877). Utskottet vill framhålla att myndigheters förordningar beslutas av regeringen. Utskottet förutsätter att frågan löses och avstyrker motion 2011/12:So568 yrkande 5. Validering av utländska examina och yrkeskunskaper Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en snabbare validering av utländska utbildningar samt valideringsuppdrag till Arbetsförmedlingen. Jämför reservationerna 9 (S, MP) och 10 (V). I motion 2011/12:Ub228 (S) efterfrågas att effektiviteten i valideringsprocessen av utländska examina ses över och att snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter hittas. I motion 2011/12:Ub432 (M) anförs det att det är många utbildningar som inte har tydligt utformade kriterier för validering. En översyn bör göras för att säkerställa att utbildningar från andra länder kan valideras på ett snabbt och rättssäkert sätt. Nationellt valideringsuppdrag till Arbetsförmedlingen anför i kommittémotion 2011/12:Sf325 (V) yrkande 21 att Arbetsförmedlingen bör få huvudansvaret för validering av utländska utbildningsmeriter och yrkeskunskaper för att skapa likvärdighet och förstärkt kvalitet. Som utskottet framhållit i ett tidigare ställningstagande innebär validering en kartläggning, bedömning och värdering av en individs faktiska kunskaper, färdigheter och förmågor (bet. 2010/11:UbU9). Denna process kan vara komplicerad, särskilt om man tar i beaktande att ansökningarna gäller ett stort antal länder med olika utbildningssystem och olikartade benämningar. är också en relativt nyinrättad myndighet som kan behöva inledningsvis för att anpassa personalstyrkan i förhållande till arbetsmängden. har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16). har bl.a. kommit fram till att det tar för denna grupp att etablera sig på arbetsmarknaden och att det är olika faktorer som förklarar den tid det tar för akademiker att få sina utbildningar bedömda som grund för utlåtande, behörighetsbevis eller legitimation. rekommenderar myndigheterna att se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. Regeringen meddelar i skrivelsen att den avser att återkomma med en samlad strategi för integrationspolitiken i samband med budgetpropositionen 2013 (se bet. 2011/12:UbU6). Utskottet anser att regeringens förslag bör inväntas och myndigheterna ges tid att se över sina processer. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub228 och 2011/12:Ub432. Vad gäller huvudansvaret för validering av utländsk yrkesutbildning har en myndighet redan tilldelats denna uppgift. I instruktionen för (2009:279) anges: Myndigheten för ska ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Myndigheten ska även ansvara för bedömning av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) eller utbildningar som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. samverkar med Arbetsförmedlingen, , samt branschorganisationer i arbetet med att ta fram modeller och regler för validering av utbildning och yrkeskunskaper. Myndigheten driver ett projekt tillsammans med Arbetsförmedlingen (). Syftet med projektet är att tidigt kartlägga, bedöma och dokumentera den reella kompetens som en nyanländ har med sig vid ankomsten till för att underlätta att personen snabbt kommer ut i arbete och att identifiera eventuella utbildningsbehov. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Sf325 (V) yrkande 21. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Utskottets förslag i korthet avslår motioner om kvalitetssäkrad sfi, utbildningsbakgrundens betydelse samt inriktningen på sfi. Jämför reservationerna 11 (S, MP), 12 (S) och 13 (MP, V). Kvalitetssäkrad och individanpassad sfi Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub459 yrkande 4 vikten av att kvalitetssäkra och individualisera sfi-undervisningen och möjliggöra intensivkurser i svenska vid högskolor och universitet. I yrkande 5 i samma motion framhålls behovet av svenskundervisning på modersmålet, kontinuerligt intag av studerande samt möjlighet till flexibla studier. I motion 2011/12:Ub361 (KD) yrkande 2 framhålls det att sfi i kombination med yrkespraktik bör erbjudas i alla kommuner. I yrkande 3 i samma motion efterfrågas möjligheten att erbjuda svenska till invandrade företagare som en fortsättningskurs i sfi. I motion 2011/12:Ub376 (S) yrkande 1 framhålls det att det finns ett behov av att nå de kvinnor som inte nås för sfi-undervisning. Utbildningsbakgrundens betydelse i sfi I motion 2011/12:Ub376 (S) yrkande 2 efterfrågas att studerande i sfi ges den tid som krävs för att de ska lära sig svenska tillräckligt för att kunna få ett arbete, mot bakgrund av deras utbildningsbakgrund. I yrkande 3 i samma motion efterfrågas förbättrad statistik vad gäller utbildningsbakgrund. Den bör vara uppdelad på kön och använda samma begrepp. efterfrågar i kommittémotion 2011/12:Sf325 yrkande 16 en kvalitetshöjning av sfi bl.a. vad gäller tillgång till praktik och validering, lärarledda timmar och välutbildade lärare. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad sfi under ett flertal riksmöten, senast föregående . Utskottet fann då, mot bakgrund av att det har vidtagits och alltjämt pågår en lång rad satsningar och åtgärder, att regelverket för sfi i flera hänseenden ändrats och att en utredning om sfi-peng har aviserats samt, med hänvisning till pågående beredningsarbete, att något uttalande från inte var motiverat (bet. 2010/11:UbU9). I budgetpropositionen anför regeringen att den har genomfört ett program för högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Vad gäller frågan om kompetenshöjning för lärare ger Lärarlyftet regeringens satsning på kvalificerad lärarfortbildning sfi-lärare en möjlighet att höja sin kompetens. Regeringens bedömning är att det är särskilt viktigt att denna lärargrupp ges möjlighet att delta i satsningen och därmed skaffa sig meriter för att få lärarlegitimation (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.6). Vad gäller frågan om en undervisning utifrån individens önskemål, behov och förutsättningar blir individuella studieplaner obligatoriska inom vuxenutbildningen i och med att den nya skollagen börjar tillämpas på vuxenutbildningen. Valfrihet och individuell anpassning har dessutom förstärkts genom att folkhögskolor har fått möjlighet att bedriva sfi. Regeringen bedömer dock att det fortfarande finns problem med bristande flexibilitet och individanpassning i utbildningen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.6). tillsattes därför utredningen valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Utredningen ska föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi-utbildning, bl.a. genom ett system med sfi-peng och genom att den som vill delta i sfi ges möjlighet att välja den anordnare, enskild eller offentlig, som bäst svarar mot de egna behoven. Utredningen ska redovisas . Försök med sfi-bonus studerar om en prestationsbaserad bonus ger högre deltagande och bättre resultat. Effekten av sfi-bonusen och resursförstärkningarna ska beräknas genom att jämföra de kommuner där bonusen testades under 20092010 med andra kommuner och med perioder innan bonusen infördes. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller frågan om tid i sfi-undervisning har utredningen bakom Tid för snabb flexibel inlärning (SOU 2011:19) kommit fram till att den sammanlagda studietiden i sfi inte bör överstiga . I likhet med vad som gäller inom övrig vuxenutbildning ska det vara möjligt att göra uppehåll . Utredningen understryker att det är särskilt viktigt att följa upp vilka konsekvenser en tidsbegränsning får för personer som har kort utbildningsbakgrund eller är analfabeter. Remissyttranden har lämnats och beredning pågår inom . Vad gäller statistik över utbildningsbakgrund uppdelad på kön publicerar regelbundet på sin webbplats statistik över de olika skolformerna, däribland vuxenutbildningen. Av statistiken framgår bl.a. vilken utbildningsbakgrund elever i sfi-undervisning har uppdelat på kön. När det gäller olika begrepp är det ett problem att utbildningsnivåer och skolformer är av vitt skilda slag och svåra att översätta. I statistiken anges därför ofta antal utbildningsår. Personer utan skolgång eller upp till skolgång återfinns i samma grupp, utbildning i högst . Det förekommer även statistik där folkskola och grundskola anges som lägsta nivå. Enligt SCB kan man förutsätta att i kategorin uppgift om utbildningsnivå saknas återfinns en del personer som inte har någon utbildning alls. Vad gäller frågan om sfi kombinerad med yrkespraktik har regeringen genomfört ändringar av villkoren för statsbidrag som möjliggör för att vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till om utbildningsanordnaren erbjuder svenska med yrkesinriktning. Detta språkstöd kan göra det möjligt för personer med utländsk bakgrund att tillgodogöra sig utbildning på samma villkor som andra genom att den studerande får verktyg för att kunna behärska det fackspråk som behövs i arbetslivet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.4). I direktivet till utredningen om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare ingår också uppdraget att redovisa omfattningen och kvaliteten när det gäller sfi kombinerad med yrkesutbildning eller praktik samt föreslå åtgärder för att stimulera ett ökat utbud av sådan sfi (dir. 2011:81). Utskottet finner med det ovan anförda inte något skäl att ändra sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionerna 2011/12:Ub459 yrkandena 4 och 5, 2011/12:Ub361 yrkandena 13, 2011/12:Ub376 samt 2011/12:Sf325 yrkande 16. Återinförande av flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning, punkt 1 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), i (C), (FP), (KD) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 1. Alliansen ser vuxenutbildningen som en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet. Vuxenutbildningen ska även i fortsättningen ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, att skola om sig och skaffa sig ny yrkesutbildning, att bli behörig till högskolan eller studera för sin egen personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen definieras som komvux, särvux, sfi, kvalificerad yrkesutbildning, folkbildning, lärlingsutbildning, kompletterande utbildningar och yrkeshögskoleutbildningar. Så har det varit sedan budgetpropositionen 2003, även om vissa delar tillkommit och andra delar har försvunnit. vuxenutbildning är en skolform som bedrivs och finansieras av kommunerna. Kommunerna är skyldiga att erbjuda vuxenutbildning till alla som har rätt till sådan utbildning. Utöver detta ska man dessutom sträva efter att bedriva en utbildning som motsvarar den efterfrågan och de behov som finns. För att ge kommunerna förutsättningar att bl.a. bedriva utbildning utgår ett generellt statsbidrag från staten. Yrkesvuxsatsningen, som påbörjades och beräknas fortsätta , har varit ett viktigt verktyg i regeringens kamp mot arbetslöshet och utanförskap under krisåren. kommer yrkesvuxsatsningen successivt att fasas ut och delvis ersättas av en satsning på lärlingsutbildningar för vuxna. Tillsammans fick vuxenutbildningen i innevarande års budget. Det är ca mer än 2006, då summan var . Insatser för studieovana grupper och ungdomar, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub398 av (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 3. Under den speciella vuxenutbildningssatsning som kallades deltog närmare en miljon vuxna. Även andra riktade insatser för att åstadkomma minskad social snedrekrytering till studier ledde till att människor som aldrig annars skulle ha vågat ta steget började studera. Exempel på sådana insatser är det riktade statsbidraget fördelat utifrån behov, rekryteringsbidraget, korttidsstudiestödet, 25:4-regeln, inrättandet av Nationellt centrum för flexibelt lärande och studerandevillkoret i a-kassan. Det är olyckligt att allt detta nu har upphört eller lagts ned. För oss är det självklart att fortsätta att driva en politik med riktade satsningar för att kompensera de vuxna som tidigare fått minst av samhällsresurserna. Vi behöver ett ungdomslyft för unga medborgare. En av de vanligaste orsakerna till att unga inte får arbeten är att de inte avslutat gymnasieskolan, eller kanske inte ens har slutbetyg från . Där måste vi sätta in stora resurser för att ge möjligheter till utbildning så att ungdomarna kan slutföra gymnasieskolan och, vid behov och enligt önskemål, även komma vidare i yrkesutbildningar av såväl praktisk som teoretisk art. Regeringen bör därför återkomma till med ett utbildningspaket för att möta detta behov. Vuxenutbildningens betydelse för individen och arbetsmarknaden, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub214 av (S), 2011/12:Ub244 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Ub381 av (S), 2011/12:Ub390 av (S) och 2011/12:Ub398 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub240 av och (båda S) och 2011/12:Ub419 av (KD). De som av någon anledning missat utbildning ska alltid kunna ta igen och komplettera den senare i livet. Alla som vill välja en ny bana i livet ska kunna skaffa sig den utbildning som krävs. Denna syn har legat till grund för mycket stora satsningar på lärande och utbildning av tidigare socialdemokratiska regeringar. En av den borgerliga regeringens första besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar var försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Det är rimligt att det statliga stödet till vuxenutbildning har en fördelningsprofil som innebär att kommuner där behoven är större får mer än kommuner med små behov. ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800 000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning, och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Det är mycket oroande att regeringen inte tar denna situation på allvar. Regeringen har också dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Regeringen har dessutom förändrat de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick större tilldelning än kommuner med en motsatt situation. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar komvuxverksamheten. Många börjar arbeta direkt efter medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjligheter till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. är det stora problemet på arbetsmarknaden att arbetskraften inte har den kompetens som efterfrågas. Det rör sig om en missmatchning av resurser. Därför är en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka enskilda arbetssökande ett kunskapslyft. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Det är inte utan våndor och svårigheter som arbetsmarknaden och politiken ställer om till det samhälle vi har och som vi kommer att ha . Det får bli regeringens uppdrag att vidta de åtgärder som krävs med anledning av vad vi anfört. Återinförande av samlat betygsdokument, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 8. Ett samlat betygsdokument från gymnasial vuxenutbildning bör återinföras som behörighetsgivande dokument för högskolestudier. krävs slutbetyg från grundläggande vuxenutbildning för att bli behörig. Problemet är att ett betyg som har satts före slutbetyget bara får tas in i slutbetyget om rektorn på grund av särskilda skäl medger det. Individer med betyg som är äldre än riskerar sålunda att drabbas av det nuvarande regelverkets utformning. Vi menar att åtgärder måste vidtas skyndsamt för att lösa detta problem. Det får bli regeringens uppgift att vidta de åtgärder som krävs med anledning av vad vi anfört. Sökande med komplettering från komvux, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 10. Det måste finnas flera vägar in till högre utbildning. Det är den reella kompetensen, vad den sökande kan, inte hur eller när den kunskapen uppkommit, som ska räknas. Ansökande som läst upp betygen på komvux ska inte missgynnas gentemot dem som söker direkt från gymnasiet. Det får bli regeringens uppdrag att vidta de åtgärder som krävs med anledning av vad jag anfört. Rätt att läsa in högskolebehörighet, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub287 av m.fl. (V). Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. Ungdomar som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder. Regeringens politik har gjort det svårare att utbilda sig. Genom att gränsen för behörighet höjts på olika nivåer är det färre som blir behöriga att läsa vidare, och utbildningsnivån kommer därför att sjunka. Alla utbildningar ger inte heller de kunskaper som är nödvändiga för att etablera sig i samhället och på arbetsmarknaden. I den nuvarande gymnasieskolan kommer yrkesprogrammen inte att ge högskolebehörighet. Som en följd av det har regeringen tidigare lovat att de som har läst ett yrkesprogram ska ha rätt att läsa in högskolebehörigheten på komvux. Det har ännu inte genomförts. Vi föreslår att det i skollagen införs en rätt att läsa in högskolebehörighet på komvux eller folkhögskola som motsvarar rätten till en grundskoleutbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Syntolksutbildning, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr322 av (S) och 2011/12:Ub304 av (S). I hela finns det ca 100 000 synskadade (inskrivna på syncentraler). Antalet döva med behov av teckenspråkstolk är 10 000. Som döv har man rätt till teckenspråkstolk i sitt vardagsliv. För personer med synskada finns ännu inte denna rättighet. Staten anslår medel för att finansiera delar av den fyraåriga folkhögskoleförlagda utbildningen till teckenspråkstolk och dövblindtolk. Utbildningarna finns på sju olika folkhögskolor i landet. I samråd med startar en terminslång distansutbildning till syntolk på . Visionen är ett nationellt intag, vilket gör att det utbildas syntolkar som kan ge alla synskadade i en möjlighet till delaktighet. På samma sätt som hörselskadade har behov av hjälpinsatser för att kunna delta i kulturlivet, genom bl.a. hörseltolkade föreställningar inom teatern där replikerna skrivs på en stor skärm, har synskadade behov av att få hjälp via syntolkning. Möjligheten till syntolkning varierar beroende på var i man bor, och utbudet är i hög grad beroende av eldsjälar. För att öka utbudet av syntolkar och öka synskadades möjligheter att ta del av syntolkning bör en översyn göras om kostnaden för utbildning till syntolk skulle kunna finansieras på samma sätt som utbildning till hörseltolk. Det får bli regeringens uppdrag att vidta de åtgärder som krävs med anledning av vad vi anfört. Specifika utbildningar, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2011/12:Ub368 av (S), 2011/12:Ub414 av (S) och 2011/12:Ub418 av (KD). Det finns ett stort behov av en grundutbildning för skötare inom psykiatrin, något som bl.a. framhållits av SKL. uppgick den s.k. baspersonalen på psykiatriområdet till ca 12 000 personer. Bland dem fanns både skötare inom psykiatriska vård och personal inom boendestöd och dagverksamhet. Av dessa saknade ca 7 000 omvårdnadsutbildning. Vad gäller de som ändå har omvårdnadsutbildning är det tyvärr så att utbildningen inom ramen för gymnasieskolan och den eftergymnasiala utbildning som finns saknar många av de aspekter som kan bli aktuella i yrkeslivet inom psykiatrin. En liknande situation vad gäller kompetens inom den somatiska vården hade varit helt otänkbar. En kompetenssatsning på personalen är helt nödvändig för att säkra en god vardag och vård för personer med psykiska problem, sjukdomar och funktionsnedsättningar. En del av regeringens psykiatrisatsning är ett kompetensutvecklingsstöd riktat mot personal inom psykiatrin. Detta är förstås bra och helt nödvändigt. Vi anser dock inte att detta är tillräckligt för att möta de stora behov av grundläggande utbildning som finns nu och .