bet · GZ01MJU10 · 2012-03-06 00:00:00 — Anledningen till förbudet var främst att man ville undvika risk för överkänslighetsreaktioner hos personer med allergier. beslutade dock att inte hade rätt att bibehålla förbudet eftersom det inte ansågs proportionerligt i jämförelse med det ingrepp det gjorde i den fria handeln. Användningen av azofärgämnen som livsmedelstillsats är harmoniserad inom EU genom EU-förordning 1333/2008 om livsmedelstillsatser. Strängare nationella bestämmelser får därför endast införas om de är grundade på vetenskapliga belägg som har anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd. Skydd för människors hälsa utgör således inte ett skäl att införa sådana bestämmelser. För att få införa strängare nationella bestämmelser krävs även att bestämmelserna behövs för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter det att den harmoniserande rättsakten beslutades. Utskottet har erfarit att regeringen och förespråkar en restriktiv inställning till användning av azofärgämnen i livsmedel. Även i andra länder inom EU arbetar man för att minska användningen, t.ex. genom frivilliga överenskommelser med livsmedelsbranschen. Utskottet har tidigare noterat (bet. 2010/11:MJU14 Livsmedelskontroll) att livsmedel som innehåller vissa azofärgämnen måste ha en särskild märkning. När dessa färgämnen ingår i en produkt ska färgernas namn eller E-nummer följas av texten: Kan ha negativ effekt på barns beteende och koncentration. Anledningen till märkningskraven var en studie från som pekade på att ämnena kunde ge barn koncentrationssvårigheter. Enligt Landsbygdsdepartementet bedömde den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa, studien och konstaterade därvid att det inte var klart vetenskapligt bevisat att ämnena var skadliga. Förhandlingar mellan och rådet resulterade dock i kravet på särskild märkning. I ovan nämnda EU-förordning om livsmedelstillsatser fick Efsa i uppdrag att ompröva de livsmedelstillsatser som var tillåtna före genom att göra nya riskvärderingar. Utskottet har inhämtat att Efsa i enlighet med detta uppdrag har omprövat bl.a. de azofärgämnen som är tillåtna och därvid sänkt värdet för acceptabelt dagligt intag () för azofärgämnena para-orange och nykockin. Till följd av det sänkta värdet har föreslagit att den tillåtna användningen av dessa två azofärgämnen ska reduceras. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att det är väsentligt att maten vi äter är säker. Särskilt när det gäller barn och unga är en försiktighetsansats angelägen vid riskvärderingen. Enligt utskottets mening skulle en större uppmärksamhet kring azofärgämnen kunna leda till att återförsäljare i ännu större utsträckning väljer att inte saluföra livsmedel som innehåller dessa ämnen. Utskottet vill också påpeka att det är viktigt att tillsynen förstärks så att de livsmedel som innehåller azofärgämnen åtföljs av en korrekt märkning. Utskottet anser därför att regeringen med kraft ska verka för att ett förbud mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i inom ramen för . Vidare bör regeringen verka för att en nationell, frivillig överenskommelse träffas med branschen om att branschen ytterligare begränsar användning och saluföring av livsmedel som innehåller azofärgämnen. Slutligen bör regeringen verka för att förbättra tillsynen över det regelverk som gäller azofärgämnen i livsmedel. Vad utskottet har anfört med anledning av motionerna MJ382 (S) yrkande 30 och MJ256 (SD) bör ges regeringen till känna. När det gäller frågan om att tillåta spritdrycker framställda av trä noterar utskottet att det enligt förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av samt skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker uteslutande är tillåtet att använda jordbruksalkohol i framställningen av spritdrycker och andra alkoholhaltiga drycker. Enligt förordningen är syftet med denna regel bl.a. är att tillgodose konsumenternas förväntningar. Alkohol framställd på annat än livsmedelsråvara kan av konsumenterna uppfattas vara förenat med hälsorisker och låg kvalitet. Enligt vad utskottet har inhämtat tilläts cellulosasprit för förtäring under första och då livsmedelsråvarorna behövdes för livsmedelsförsörjningen. Marknadsandelen för brännvin av cellulosasprit var dock mycket låg. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion MJ419 (C) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om kvaliteten på dricksvatten kan utskottet inledningsvis nämna att det har konstaterat att roll i beredskapsfrågorna har tydliggjorts genom en ändring i förordning (2009:1426) med instruktion för (bet. 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Myndigheten ska enligt 3 § i instruktionen ansvara för nationell samordning av dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar samt kris- och beredskapsplanering för dricksvattenförsörjning. Rådets direktiv /83/EG om kvaliteten på dricksvatten är införlivat genom föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten. I föreskrifterna finns bl.a. krav på dricksvattenberedningen och hur distributionsanläggningen ska underhållas och skötas. Det finns också kvalitetskrav i form av gränsvärden för det dricksvatten som lämnar vattenverket. Enligt föreskrifterna ska man vid beredningen använda de metoder som krävs för att säkerställa att dricksvattnet uppfyller kraven i föreskrifterna när det når användarna. Beredningen av dricksvattnet ska vara försedd med ett tillräckligt antal säkerhetsbarriärer mot mikrobiologisk förorening. Den som producerar dricksvatten ska upprätta program för regelbundna undersökningar. Undersökningar av t.ex. mikroorganismen Cryptosporidium ska utföras om det finns anledning att misstänka att den kan förekomma i sådana halter att den kan utgöra en fara för människors hälsa. Utskottet finner att föreskrifter således har ett riskbaserat och måluppfyllande angreppssätt, snarare än att föreskriva vissa metoder. , och Svenskt Vatten har gett ut en skriften Cryptosporidium och Giardia rekommendationer om åtgärder för att minska risken för vattenburen smitta. I skriften framhålls följande. Beredningen i vattenverket ska enligt dricksvattenföreskrifterna utformas med hänsyn till råvattnets kvalitet. Ju sämre råvatten, desto mer omfattande beredning krävs i vattenverket. Generellt sett är det enklare att förebygga ett problem vid källan än att försöka hantera det i efterhand. Uppströmsarbetet intar därför en central roll och utgör tillsammans med riskbedömning en god grund som beslutsunderlag. Det är viktigt att skaffa sig kunskap om föroreningskällor i råvattentäkten och i råvattentäktens tillrinningsområde. Det är bättre att motverka en förorening av täkten än att införa en beredningsmetod med syfte att ta bort föroreningen. Skyddet av vattentäkter är av avgörande betydelse för en långsiktigt bra råvattenkvalitet. Många sjukdomsframkallande mikroorganismer i vattentäkter, inklusive parasiter, härstammar från avlopp och från naturgödsel (fekal påverkan). Därför är det viktigt att inventera och minimera riskfaktorer i form av utsläpp från enskilda och kommunala avlopp, hantering och spridning av gödsel och slam, samt avrinning från jordbruksmark. Med det anförda föreslås att motion MJ442 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn och vägledning. Jämför reservationerna 6 (S, MP, V) och 7 (SD). I motion MJ351 (M) framhålls att avgifterna för livsmedelstillsynen bör anpassas till hur mycket tillsyn som bedrivs. Vidare påpekas att det är ett problem att den kommunala livsmedelstillsynen varierar över landet. Enligt motion MJ376 (S) yrkande 7 bör regeringen ge i instruktion att publicera verkets råd om matens klimatpåverkan. Trots att råden redan hade anpassats till kritik stoppade regeringen utgivningen av dem. I motion MJ284 (KD) framhålls att ideella föreningar som serverar lågrisklivsmedel som korv eller fika vid mer än 20 tillfällen enligt klassificeras som livsmedelsföretag. Klassificeringen försvårar dessa föreningars verksamhet och det behövs därför en översyn av tolkningen av aktuell EU-lagstiftning. När det gäller livsmedelstillsynen vill utskottet inledningsvis nämna att tillsynsansvaret delas mellan , länsstyrelserna och kommunerna. leder och samordnar kommunernas tillsyn. Detta sker framför allt genom vägledning, utbildning, gemensamma projekt och annan information. Även länsstyrelserna har ett ansvar för att på regional nivå stödja och kontrollera kommunerna. Om det finns brister i en kommuns livsmedelstillsyn kan förelägga kommunen att åtgärda bristerna. Utskottet noterar att fick i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen. Syftet är att skapa en bättre kontroll till nytta för företag och konsumenter. ska även inom ramen för detta arbete förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter inom livsmedelskontrollen. Uppdraget om kompetenssatsningen i livsmedelskontrollen kommer att fortgå . Avgiften för livsmedelstillsynen ska betalas av den livsmedelsföretagare vars verksamhet är föremål för tillsyn. Normalt ska tillsynsmyndighetens kostnader täckas av en årlig avgift. Avgiften ska fastställas på grundval av vad tillsynen kostar för tillsynsmyndigheten att utöva. Utskottet finner att en kommun som bedriver tillsyn enligt förordning (2006:1166) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter är skyldig att ta ut en årlig avgift som täcker kommunens kostnader för tillsynen (självkostnad). Omfattningen av tillsynen, och därmed kostnaderna för densamma, ska stå i proportion till riskerna i verksamheten. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion MJ351 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller kostråd konstaterar utskottet att landsbygdsministern i ett interpellationssvar (ip. 2011/12:3 ) tydliggjorde att regeringen inte har stoppat arbetet med miljösmarta kostråd. Anledningen till att regeringen drog tillbaka notifieringen av kostråd var att omfattande omarbetningar behövdes och att regeringen bedömde att dessa bäst gjordes av . Kostråden ska vara myndighetens, inte regeringens, och det är som ska ta ställning till om man vill göra en ny notifiering. har därefter fortsatt sitt arbete med livsmedlens påverkan på klimat och miljö. Av regleringsbrev framgår att av förvaltningsanslaget ska användas för att stödja och följa upp arbetet med att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. I likhet med vad regeringen har anfört anser utskottet att det bör lämnas åt att besluta hur verket vill arbeta vidare med sina kostråd. Utskottet föreslår därför att motion MJ376 (S) yrkande 7 lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om huruvida ideella föreningar klassificeras som livsmedelsföretag framgår följande av vägledning Godkännande och registrering av livsmedelsanläggningar. Livsmedelsföretag ska registreras eller godkännas hos kontrollmyndigheten. Som livsmedelsföretag räknas enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan av livsmedel. avses enligt beaktandesats 9 i förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien en verksamhetsform som förutsätter en viss kontinuitet och en viss grad av organisation. Uppfyller en verksamhet inte kraven på viss kontinuitet och en viss grad av organisation är det inte heller ett livsmedelsföretag. I kommissionens vägledning till förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien ges exempel på livsmedelshantering som inte är att anse som livsmedelsföretag. Det kan vara någon som hanterar, bereder eller serverar livsmedel tillfälligt och i liten skala, t.ex. en kyrka, skola eller marknad och i liknande situationer där frivilliga personer ibland bereder mat. Utskottet har erfarit att har planerat att göra en vägledning till förordning (EG) 852/2004 om livsmedelshygien . Vägledningen ska följa lagstiftningens struktur och vara anpassad till den målstyrda lagstiftningsmetod som eftersträvas numera. Enligt uppgift från kommer detta arbete sannolikt att innebära förändringar när det gäller vägledning för bedömningen av om ett företag utgör ett livsmedelsföretag eller inte. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion MJ284 (KD). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, FP) om livsmedelskontroll som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande (S). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 2010/11:MJU14 Livsmedelskontroll. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Upphandling av livsmedel, punkt 1 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ376 yrkande 10 och 2011/12:MJ382 yrkande 41 och avslår motion 2011/12:MJ311. Offentlig verksamhet ska kunna gå före genom att upphandla livsmedel som är producerade med god miljöhänsyn, gott djurskydd eller är ekologiskt framtagna och därmed bidra till att öka efterfrågan på dessa produkter. Offentlig upphandling ska vara ett reellt verktyg för att genomdriva miljöpolitiken. Regeringen bör därför verka för att rådgivningen till kommuner kring upphandling av mat inom ramen för förstärks. Detta bör ges regeringen till känna. Märkning av livsmedel, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ343 och avslår motionerna 2011/12:MJ223, 2011/12:MJ265, 2011/12:MJ297 yrkande 1 och 2011/12:MJ445. Vare sig man besöker en krog eller en lunchrestaurang eller äter på restauranger på sjukhus, skolor, förskolor, äldreboenden och andra kommunala verksamheter bör man få veta vad de olika maträtterna som erbjuds innehåller. Med tydligt redovisade innehållsförteckningar, såväl på privata som på offentligt finansierade restauranger, kan matgästerna undvika oönskade tillsatser eller ingredienser. Regeringen bör därför låta ta fram ett förslag på hur innehållsdeklarationer på svenska restauranger kan bli verklighet. Detta bör ges regeringen till känna. Märkning av livsmedel, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ445 och avslår motionerna 2011/12:MJ223, 2011/12:MJ265, 2011/12:MJ297 yrkande 1 och 2011/12:MJ343. hyser många matskatter värda att lyfta fram. finns dock inga nationella regleringar för att skydda eller uppmärksamma svensk högkvalitativ mat. Det finns privata företag som märker livsmedel med svenskt ursprung, men inte heller bland privata aktörer existerar någon märkning för kulturhistoriskt värdefulla och unika produkter. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det är hög tid att ta fram ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla, svenska matprodukter, vilket jag tror skulle medföra positiva effekter för både besöksnäringen och landsbygdsutvecklingen. Detta bör ges regeringen till känna. Transfetter, punkt 4 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ429. Transfetter i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Genom att de höjer människors dåliga kolesterol ökar de frekvensen av hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, allergier, astma och bröst- och prostatacancer. har tidigare gett regeringen till känna som sin mening att regeringen bör lägga fram en lag som förbjuder användningen av industriellt framställda transfetter i livsmedel. Regeringen bör redovisa för varför lagstiftningen dröjer. Detta bör ges regeringen till känna. Parasiter i dricksvatten, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ442. Klorering av dricksvattnet har visat sig vara mycket effektivt för inaktivering av bakterier, men metoden är inte tillräckligt effektiv mot parasiter. Däremot har behandling med UV-ljus visat sig vara mycket effektivt mot parasiter. Det finns inga krav på UV-ljusbehandling av dricksvatten i de kommunala vattenverken. I förebyggande syfte bör därför en översyn initieras som har till syfte att skapa nationella enhetliga regler för att säkerställa att svenska vattenverk levererar vatten av fullgod kvalitet även med avseende på risken för parasiter i syfte att undvika vattensmitta. Detta bör ges regeringen till känna. Tillsyn och vägledning, punkt 8 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ376 yrkande 7 och avslår motionerna 2011/12:MJ284 och 2011/12:MJ351. Vi är kritiska till att regeringen stoppade utgivningen av information om matens klimatpåverkan, trots att råden redan hade anpassats till den kritik som kommit från . Vi anser att det är rimligt och viktigt att en svensk myndighet med ansvar för livsmedelskonsumtion informerar om den klimatpåverkan som vår konsumtion har. De meddelanden som utgett på klimatområdet slår fast att klimatfrågan är den största utmaningen som unionen står inför. Därför menar vi att regeringen bör ge verket instruktioner att publicera de reviderade råden. Detta bör ges regeringen till känna. Tillsyn och vägledning, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ284 och avslår motionerna 2011/12:MJ351 och 2011/12:MJ376 yrkande 7. Ideella föreningar som serverar lågrisklivsmedel som korv, smörgås, tårta eller fika vid mer än 20 tillfällen klassificeras enligt som livsmedelsföretag och ska därmed registreras som det. De allra flesta föreningar med verksamhet har fler än 20 serveringstillfällen och ska alltså registrera sig som livsmedelsföretag om de vill servera kyrkkaffe efter gudstjänsten eller sälja korv i pausen på matcherna. I förhållande till många andra EU-länder tolkar svenska myndigheter ofta EU-direktiv strikt. En översyn av reglerna bör därför göras för att finna förutsättningar för att inte försvåra för ideella föreningar. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:MJ209 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot försäljning av energidrycker som innehåller koffein och taurin till barn . 2011/12:MJ223 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om märkning av livsmedel. 2011/12:MJ240 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla reglerna för hantering av vildsvinsprodukter. 2011/12:MJ245 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell livsmedelsstrategi. 2011/12:MJ256 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot azofärgämnen. 2011/12:MJ265 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållsdeklaration av livsmedel i offentlig verksamhet. 2011/12:MJ284 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en uppföljning av och kommuners tolkning av EU-direktivet om livsmedelshantering i ideella föreningars verksamhet. 2011/12:MJ297 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de förpackningar som livsmedelsprodukter säljs i ska ha en innehållsförteckning på svenska i ett läsligt format. 2011/12:MJ311 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att maten inom den offentliga sektorn bör vara nylagad, nyttig och god. 2011/12:MJ343 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållsdeklarationer på svenska restauranger. 2011/12:MJ351 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om myndigheters tillsyn på livsmedelsområdet och följder för företagen. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av alla livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt för att bevara handlingsfrihet och anpassningsförmåga och som kan överväga om behöver ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i instruktion att publicera råden om matens klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentlig verksamhet ska kunna gå före genom att upphandla livsmedel som är producerade med god miljöhänsyn, gott djurskydd eller är ekologiskt framtagna. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda azofärgämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rådgivningen till kommuner kring upphandling av mat inom ramen för bör förstärkas. 2011/12:MJ396 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabbare hantering av köttet när en björn är skjuten och att en huvudansvarig myndighet utses för att björnkött från åter kan komma ut på marknaden. 2011/12:MJ419 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eftersträva tillåtelse att producera alkoholhaltiga drycker från svenskt trä. 2011/12:MJ426 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av kött-, charkuteri- och mejeriprodukter. 2011/12:MJ429 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i matvaror och märkningen av produkter som innehåller palmolja. 2011/12:MJ434 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för slakterier som tar emot björnkött i syfte att förenkla den administrativa regelbördan. 2011/12:MJ442 av (SD):