bet · GZ01UbU8 · 2012-02-24 00:00:00 — I kommittémotion 2011/12:Ub1 av m.fl. (S) framhålls att för flera högskolor innebär skattningar att samfinansiering och kostnader för forskarutbildningen finansierad med basanslag tar hela eller nästan hela basanslaget i anspråk. Det leder till att ledningen har begränsade möjligheter att styra verksamheten. Socialdemokraterna framhåller att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av basanslaget är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna lärosätets integritet gentemot sina samarbetspartner. Vad gäller iakttagelse att vissa lärosäten har svårt att få basanslaget att räcka till annat än kostnader för delar av forskarutbildningen och samfinansiering av bidragsfinansierade forskningsprojekt instämmer utskottet med regeringen att samfinansiering i många fall är en förutsättning för att viss forskning ska komma till stånd, eller bedrivas i större omfattning, och att samfinansiering kan ha stor positiv effekt på möjligheterna att bedriva forskning vid ett lärosäte (skr. 2011/12:36). I enlighet med beslutet om minskad regelstyrning har lärosätena fått ökad frihet att fatta beslut om sin verksamhet (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). Utskottet instämmer med regeringen att vilka samfinansierade projekt ett lärosäte väljer att delta i måste vara upp till respektive lärosätes prioriteringar och strategiska beslut. Utskottet noterar emellertid att skattningar visar på att det finns stora skillnader mellan olika lärosäten vad gäller hur stor andel av basanslagen som går till samfinansiering. har ofta en betydligt lägre andel av basanslag uppbundna i samfinansiering jämfört med högskolor med examenstillstånd och övriga högskolor. Samfinansiering och kostnader för forskarutbildningen finansierad med basanslag tar i anspråk hela eller nästan hela basanslaget för flera högskolor. Ledningen vid dessa lärosäten har begränsade möjligheter att styra verksamheten, och utrymmet för att bygga upp forskarkompetens och infrastruktur för nya forskningsinriktningar blir begränsat. Förutsättningarna för att ge lektorer och professorer möjlighet till forskning i tjänsten blir på samma sätt små. Det innebär vidare att möjligheten till forskningsanknytning i utbildningen på grundnivå och avancerad nivå i form av lärare som bedriver egen forskning är begränsad. Utskottet anser att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av basanslaget är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna lärosätets integritet gentemot sina samarbetspartner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2011/12:Ub1 (S). Regler för lärosätenas årsredovisningar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om klara regler för lärosätenas årsredovisningar. Jämför reservation (SD). I motion 2011/12:Ub2 av (SD) anförs att det är angeläget att lärosätenas årsredovisningar innehåller klara uppgifter om hur basanslaget och de externa bidragen har använts samt om hur detta lever upp till regeringens intentioner eftersom samfinansiering av forskningsprojekt har en omfördelande effekt och påverkar lärosätenas handlingsutrymme. Vad gäller krav på klara regler för årsredovisningar tillämpar universitet och högskolor ett allmänt regelverk för myndigheter, nämligen förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen anger vidare år vad som ska redovisas specifikt av lärosätena i en bilaga till regleringsbrevet för universitet och högskolor (bilaga 34 Riktlinjer för redovisning). Utskottet vill i sammanhanget påminna om det som regeringen framhöll i propositionen En autonomi i tiden, nämligen att det är få verksamheter inom svensk statsförvaltning som har en så skiftande finansieringsbild som universitet och högskolor. Det finns andra statliga myndigheter som är beroende av extern finansiering, men dessa myndigheter har oftast en relation till någon specifik extern finansiär. Universitet och högskolor däremot har många olika finansiärer, både nationella och internationella (prop. 2009/10:149 s. 87). Det är en komplex verklighet som det är svårt att på ett enkelt sätt återge i en årsredovisning. Utskottet bedömer dock att redovisning enligt SUHF-modellen samt andra pågående arbeten som ovan anförts lägger grunden för ett enhetligt system som ger en rättvisande, jämförbar och transparent bild av lärosätenas kostnader för forskning och forskarutbildning. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub2 (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regler för lärosätenas årsredovisningar, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub2 av (SD). finansieras en del av forskningen på de olika lärosätena genom externa finansiärer. Detta är en fördel då forskningen kan utökas i väsentlig grad på de olika lärosätena. Ofta samfinansieras projekt med resurser från såväl externa bidragsgivare som statens basanslag. Det är nödvändigt för att locka till sig externa bidragsgivare. En nackdel är dock att basanslagen binds upp i dessa samfinansierade projekt, vilket kan medföra att högskolornas frihet och integritet minskar. Dessutom kan det innebära att basanslagen inte används på det sätt som regeringen från början avsett. En annan farhåga för är att en för stor del av basanslaget används till forskarutbildning och inte till renodlad forskning. Samfinansiering är en finansieringsform som även kommer att utgöra en betydande del av lärosätenas finansiering av forskning. Det är dock mycket angeläget att klara regler utfärdas och att man i lärosätenas årsredovisningar anger storleken på de externa bidrag som har mottagits , andelen av de externa bidragen som har förbrukats och till vad de har använts, andelen av basanslaget som har förbrukats, andelen av basanslaget som har använts till forskning respektive forskarutbildning samt andelen av basanslaget som har använts till samfinansiering. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:36 om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. 2011/12:Ub1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av basanslaget är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna lärosätets integritet gentemot samarbetspartner. 2011/12:Ub2 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärosätenas årsredovisningar, detta med anledning av av basanslaget för forskning och forskarutbildning.