bet · H001UbU2 · 2012-12-10 00:00:00 — Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre. fick ca 62 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 7 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet har minskat från ca 2010 till ca 2011. hade ca 94 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en minskning med 650 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos uppgick vid slutet av 2011 till ca , vilket är en ökning jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare med en skuld hos har legat på ungefär samma nivå och uppgick till . var ca 64 000 återbetalare bosatta utomlands, vilket är en ökning med ca 1 000 låntagare jämfört med . Den totala fordran för de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick till vid slutet av 2011, vilket är en ökning jämfört med . Lånetypen studielån fortsätter att stå för den största delen av de utlandsbosattas skulder med . Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen). I samband med behandlingen av budgetpropositionen följde utbildningsutskottet upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder: utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (bet. 2011/12:UbU1 och bet. 2011/12:UbU2). Uppföljningen genomfördes av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. beslutade utbildningsutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen . Regeringens beskrivning av politikens inriktning och budgetförslag i propositionen behandlas inte i detta sammanhang. I bilaga 5 i betänkandet redovisas den del av underlaget som avser uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser med anledning av regeringens resultatredovisning. I budgetpropositionen återges det mål för utgiftsområde 15 som fastställdes i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96): Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Under respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. I ett särskilt avsnitt görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Utskottet välkomnar () arbete med att se över mål- och resultatredovisningen med anledning av de iakttagelser som utskottet förde fram i förra årets budgetbetänkande (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15, bet. 2011/12:UbU2, rskr. 2011/12:96). Som konstaterades är målen för utgiftsområdet, som fastställdes i samband med studiestödsreformen , relativt generella, vilket innebär att kopplingen mellan målen och de redovisade resultaten riskerar att bli vag. Vid behandlingen av föregående års budgetproposition underströk utskottet vikten av att regeringen är tydlig med vilka indikatorer som anses centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområde 15 Studiestöd. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen anger på ett tydligt och pedagogiskt sätt vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. Indikatorerna redovisas utifrån vilken effekt (rekryterande effekt, utjämnande effekt samt effekt på samhällsekonomin) de väntas ha på måluppfyllelsen för studiestödsområden. På så vis tydliggörs kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen på ett förtjänstfullt sätt, menar utskottet. Mot bakgrund av de redovisade indikatorerna görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Det finns dock fortfarande utrymme att förbättra redovisningen i vissa delar, anser utskottet. Det redovisas t.ex. inte några indikatorer för att följa måluppfyllelsen för studieekonomi eller studiestödsadministration. Regeringen aviserar emellertid att indikatorer för området studieekonomi kommer att presenteras i budgetpropositionen . Utöver de indikatorer som är centrala för att följa måluppfyllelsen redovisas indikatorer som beskriver tillståndet eller utvecklingen inom utgiftsområdet. Det är enligt utskottets mening i grunden bra med en bred resultatredovisning som ger en god helhetsbild av hur området utvecklas. Det förutsätter dock att de indikatorer som är centrala för att kunna följa måluppfyllelsen lyfts fram så tydligt som regeringen gör i sin redovisning. Redovisningen av statistik för de indikatorer som regeringen anser vara centrala för att följa måluppfyllelsen omfattar utvecklingen . Detta underlättar, menar utskottet, en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen. Utskottet vill understryka vikten av statistikredovisning för längre perioder för att kunna se trender i utvecklingen inom utgiftsområdet. Vid behandlingen av föregående års budgetproposition konstaterades att det finns ett nära samband mellan utgiftsområdena 15 och 16 samt de mål som ska uppnås. Det skulle därför, enligt utskottets mening, vara värdefullt med en beskrivning av hur målen och målstrukturen för utgiftsområdena förhåller sig till varandra. Utskottet värdesätter en fortsatt dialog om hur regeringens resultatredovisning till kan förbättras ytterligare ur ändamåls- och läsbarhetssynpunkt och gör därför ovanstående iakttagelser inför det fortsatta utvecklingsarbetet med resultatredovisningen. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna för inom utgiftsområde 15 beror bl.a. på att utgifterna bedöms minska på grund av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer m.m. Vidare bedöms utgifterna öka på grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om. Tre av anslagen har inte föranlett några motionsyrkanden. När det gäller anslaget 1:1 Studiestöd finns ett motionsyrkande (S) som innebär en höjning av anslaget och ett motionsyrkande (SD) som innebär en minskning av anslaget. Beträffande anslaget 1:2 Studiemedel m.m., som regeringen föreslår ska anvisas , har samtliga oppositionspartier motförslag som i varierande utsträckning ligger över regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. finns ett motionsyrkande (V) som innebär en lägre nivå än den som regeringen föreslår. Motionsförslaget bygger dock på en höjning av anslaget 1:2 Studiemedel m.m. som skulle innebära en minskad belastning på anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2. Regeringens förslag om bemyndigande för upplåning i har lett till dels ett motionsyrkande med förslag om ett högre bemyndigande (S), dels ett motionsyrkande med förslag om ett lägre bemyndigande (V). Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (S) och 3 (SD). Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt en särskild författning (CSNFS 1983:17). Regeringen föreslår att 3 anvisas till anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. för . Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande. Anslagsförändringar till följd av beslutade reformer och besparingar I budgetpropositionen presenterade regeringen en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet. Utgifterna för studiehjälp bedömdes öka med , med , med och med . Regeringen avser att förlänga försöksverksamheten med ett läsår, dvs. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och . Befolkningsframskrivningar från () visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med . Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag Till följd av beslut med anledning av propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141) beräknas anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. öka med till följd av ökade utgifter för inackorderingstillägg. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, utgiftsområde 16, föreslås minskas med motsvarande belopp. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub497 av m.fl. yrkande 1 i denna del att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. Socialdemokraterna vill höja barnbidraget respektive studiehjälpen med till . Barnbidraget och studiehjälpen är en central del av den generella välfärden och bidrar enligt motionärerna till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. I kommittémotion 2012/13:Ub391 av m.fl. i denna del föreslås att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. förslag om minskad invandring beräknas enligt motionärerna kunna minska anslaget med det belopp som föreslås. Studiehjälpen betalas i allmänhet ut från det att man har fyllt . Den består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget uppgår till och betalas ut för ett normalt läsår . Det extra tillägget uppgår till 855, . Behovet av tillägget prövas mot elevens och föräldrarnas ekonomiska förhållanden (2 kap. 1, 3 och 7 §§ studiestödslagen [1999:1395]). Utskottet noterar i sammanhanget att en särskild utredare har fått i uppdrag att se över studiehjälpen i sin helhet och att anpassa studiestödet till nya studerandegrupper. Uppdraget omfattar bl.a. att föreslå hur studiehjälpens utbildningspolitiska och familjeekonomiska syften kan renodlas och lämna förslag på hur studiehjälpssystemet ska vara utformat. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:122). Allmänt barnbidrag betalas ut för varje barn fr.o.m. månaden efter barnets födelse t.o.m. det kvartal då barnet fyller . är nivån på barnbidraget . trädde en lagändring i kraft (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) som innebar en höjning av flerbarnstillägget med för det andra barnet (till ), för det tredje barnet (till ), för det fjärde barnet (till ) samt för det femte och varje ytterligare barn (till ). Utskottet kan konstatera att en översyn av studiestödets utformning pågår och att flerbarnstillägget har höjts relativt . Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub391 (SD) i denna del och 2012/13:Ub497 (S) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar 14 till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört. Regeringen föreslår att 14 anvisas till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för . Regeringen gör bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasienivå som påbörjas . Regeringen bedömer att ca 1 500 ungdomar kommer att omfattas av satsningen . Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. bedöms därför öka med ca . Regeringen gör vidare bedömningen att tilläggsbidraget inom studiemedlen som lämnas till studerande med barn bör höjas från . Tilläggsbidraget för fyra veckors heltidsstudier bör höjas vid ett barn, vid två barn och vid tre barn (nivå). Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattningen och bör anpassas därefter. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Utgifterna på anslaget 1:2 Studiemedel m.m. bedöms öka med . Regeringen beräknar och föreslår, utöver den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar och höjningen av tilläggsbidraget, förändringar på anslagsnivån enligt följande. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen genomför tillfälliga insatser inom högskolan, och den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) för att underlätta omställningen i och till följd av krisen i fordonsindustrin. Satsningen kommer att medföra ökade utbetalningar av studiemedel. Utgifterna för studiemedel bedöms öka med 2013. För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att totalt skulle avsättas och 185 respektive . Sammantaget motsvarar detta 5 900 årsplatser under 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel bedöms öka med . Regeringen avser att förlänga satsningen på lärlingsutbildning inom komvux. Utgifterna bedöms därför öka med . förväntas att antalet studerande som antas till polisutbildningen kommer att öka. Utgifterna för anslaget 1:2 Studiemedel m.m. bedöms därför öka med . Regeringen avser att föreslå en förändring av prövningen av äldre studieresultat i en kommande proposition. Med anledning av detta bedöms utgifterna öka med . För den tillfälliga satsningen på ett ökat antal platser inom bedöms utgifterna öka med . För satsningen på fler platser inom yrkesvux bedöms utgifterna öka med . För satsningen på fler platser vid folkhögskolans allmänna kurs bedöms utgifterna öka med . Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka med motsvarande 4 200 platser under 20132015. Utgifterna bedöms öka med . Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka med motsvarande 200 platser på civilingenjörsutbildningarna och 200 platser på högskoleingenjörsutbildningarna . Utgifterna bedöms därför öka med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag I regleringsbrevet fick i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. Utökningen med anledning av uppdraget beräknas motsvara 30 examinerade studenter. När utökningen av programmet är fullt utbyggd beräknas att totalt 70 psykologstudenter kommer att examineras . motsvarar det utökade antalet platser 120 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften uppvisar ett underskott på , jämfört med ett överskott på . Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub497 av m.fl. yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. Behoven av utbildning är stora och växande både för individen och för samhället. Socialdemokraterna avsätter därför medel för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som föreslås inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 1 att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. vill förbättra för studerande föräldrar genom att öka tilläggsbidragets storlek vid heltidsstudier med vid första barnet. Ökningen går utöver regeringens föreslagna ökning av tilläggsbidraget. avsätter för detta ändamål . Vidare avsätts för studiemedel motsvarande 1 000 fler platser inom . föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub391 av m.fl. i denna del att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Satsningar på 4 500 nya platser inom vuxenutbildning (komvux) och 4 000 nya platser på innebär enligt motionärerna utgifter för studiemedel som uppgår till . förslag om minskad invandring beräknas dock enligt motionärerna kunna minska anslaget med . Också i motion 2012/13:Ub394 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att medel avsätts för studiemedel med anledning av satsningen på fler platser på . föreslår i partimotion 2012/13:Ub476 av m.fl. yrkande 3 i denna del att anslaget ökar med . föreslår att totalbeloppet för studiemedel höjs till . I denna höjning ingår ett höjt studiebidrag med . ökar därför anslaget med . Som en följd av en satsning på fler utbildningsplatser inom komvux, yrkesvux, och högskolan kommer fler studerande att få studiemedel. Vidare föreslås ett särskilt studiestöd för arbetslösa ungdomar där motsvarande hela studiemedelsbeloppet utgår som bidrag. Detta innebär ökade kostnader med . föreslår också en förlängning av vissa examina på lärarutbildningen, vilket gör att anslaget behöver höjas med . För att öka antalet specialistsjuksköterskor föreslås dessutom en betald specialistutbildning. Anslaget för studiemedel minskas därför med . I partimotion 2012/13:Ub476 av m.fl. yrkande 1 föreslås att beslutar om ändring av 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) enligt vad som anges i motionen. Motionens lagförslag innebär att studiemedlet höjs i enlighet med förslag. Också i kommittémotion 2012/13:Ub255 av m.fl. yrkande 2 föreslås bl.a. en höjning av bidragsdelens andel av studiemedlen. Utskottet vill inledningsvis framhålla det livslånga lärandets centrala roll i studiemedelssystemet. I det kunskapssamhälle som vi befinner oss i blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Alla måste vara öppna för att skaffa sig nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat och möjligheten för de som är eller äldre att studera på grundskole- och gymnasienivå med studiemedel med den högre bidragsnivån (av totalbeloppet). Utskottet vill vidare framhålla regeringens tidigare och aktuella satsningar på nya utbildningsplatser. Satsningarna leder till ökade behov av studiemedel. Utskottet delar regeringens bedömning att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . När det gäller nivån på studiemedlen vill utskottet påminna om att vid upprepade tillfällen har ställt sig bakom höjningar av studiemedelsbeloppet. I budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad fr.o.m. (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Studiemedlet höjdes med ytterligare per studiemånad fr.o.m. (prop. 2010/11:1 utg.omr 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Som framgår av den nu aktuella budgetpropositionen konstaterar vid en jämförelse med konsumentprisindex att var studiemedlets köpkraft den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes . Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till ca per studiemånad vid heltidsstudier . Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade efter prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. Vidare är nu månadsbeloppet högre än de kostnader en student beräknas ha enligt de kalkyler som görs av och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 15 s. 31). Även i CSN:s enkätundersökning Studerandes ekonomiska och sociala situation 2011 (U2012/1843/SF) bekräftar studenterna att deras ekonomiska situation har förbättrats. Därtill har även det s.k. fribeloppet fr.o.m. höjts med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Fribeloppet uppgår därmed till (nivå). Fribeloppshöjningen har gett studenterna en bättre ekonomisk situation. Dessutom har höjningen gett studerande en ökad stimulans att arbeta vid sidan av studierna och därmed få möjlighet att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. Tilläggsbidraget för fyra veckors heltidsstudier bör enligt regeringens bedömning, som framgått ovan, höjas vid ett barn, vid två barn och vid tre barn (nivå). Som skäl för sin bedömning att höja tilläggsbidraget framhåller regeringen bl.a. att studerande med barn eller som får barn i genomsnitt har lägre inkomster än förvärvsarbetande med barn. Det finns en risk för att en för låg ekonomisk standard försvårar studier för föräldrar och minskar genomströmningen inom utbildningsväsendet. Det finns även fördelningspolitiska skäl att uppmärksamma studerande med barn. Utskottet delar regeringens bedömning i frågan. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub255 (V) yrkande 2, 2012/13:Ub391 (SD) i denna del, 2012/13:Ub394 (SD) yrkande 2, 2012/13:Ub476 (V) yrkande 1 och yrkande 3 i denna del, 2012/13:Ub497 (S) yrkande 1 i denna del och 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Därmed bifalls propositionen och ett motionsyrkande avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som har tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till ca 2011. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Regeringen föreslår att 3 anvisas till anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. för . Regeringen beräknar och föreslår förändringar av anslagsnivån enligt följande. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen genomför tillfälliga insatser inom högskolan, och den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) för att underlätta omställningen i och efter krisen i fordonsindustrin. Satsningen kommer att medföra ökade utbetalningar av studiemedel.