bet · GZ01MJU24 · 2012-06-11 00:00:00 — Den svenska miljöövervakningen visar att delar av befolkningen har halter av kadmium i urin som ligger vid eller över de nivåer som kan relateras till påverkan på skelett och njurar. Den generella kadmiumexponeringen till befolkningen behöver därför minska. Det är också känt att ett högre upptag av kadmium förekommer hos personer, framför allt kvinnor, med järnbrist och under graviditet. Nyfödda och småbarn kan också ha ett högre upptag. Kadmium förekommer naturligt i marken. Berggrunden är den viktigaste källan till matjordens innehåll av kadmium. Tillförseln av kadmium från andra källor sker främst genom luftdeposition och användning av gödselmedel. Kadmiumbelastningen var som högst . har tillförseln från luft minskat med . Tillförseln via fosforgödselmedel har minskat ännu mer. Vid tillverkning av fosforgödselmedel används råfosfat. Beroende på dess geografiska ursprung innehåller råfosfat olika halt kadmium. var kadmiumhalten i mineralgödsel som såldes i som högst och motsvarade i genomsnitt per kilo fosfor. är medelhalten ca per kilo fosfor. har förbrukningen av fosforgödselmedel i svenskt jord- och trädgårdsbruk minskat från till knappt . Tillförseln av kadmium till den svenska åkermarken har minskat då kadmiumtillförseln via mineralgödsel var högst, från per hektar och år till per hektar och år. Förbud mot höga kadmiumhalter infördes i svensk lagstiftning 1993. Detta avsåg ett förbud mot att saluföra eller överlåta mineralgödsel som innehöll högre halt kadmium än per kilo fosfor. Då inget motsvarande förbud fanns inom Europeiska gemenskapen fick vid anslutningen till EU behålla sitt nationella förbud. Detta innebar ett undantag från och rådets förordning 2003/2003/EG av om gödselmedel (EUT L 304, 21.11.2003, s. 1, Celex 32003R2003). och fick motsvarande undantag. beslutade kommissionen (kommissionens beslut /347), efter att , och lämnat in riskvärderingar för exponering av kadmium, att de nationella gränsvärdena för kadmium i mineralgödsel fick finnas kvar till dess harmoniserade regler tillämpas på gemenskapsnivå. har kommissionen lagt fram olika förslag på samordnade regler för kadmium i mineralgödsel som säljs på den inre marknaden. Då många länder inte kunnat ställa sig bakom något av förslagen har ännu inte något beslut fattats om gemensamma regler. Regeringen uppger att ett lägre nationellt gränsvärde bör prövas som ett tänkbart alternativt styrmedel till den skatt på kadmiuminnehåll i gödselmedel som avskaffades . För att kunna skärpa det svenska gränsvärdet för kadmium i mineralgödsel måste få ett nytt beslut av kommissionen om undantag från EU:s gödselmedelslagstiftning. Då en ny värdering av riskerna för hälsa och miljö vid höga halter kadmium i mineralgödsel krävdes som underlag för ett lägre gränsvärde gav regeringen i uppdrag att efter samråd med , och göra en riskvärdering baserad på nya nationella och internationella forskningsrön. Efter att Kemikalieinspektionen redovisat sitt uppdrag beslutade regeringen att till kommissionen anmäla att hade för avsikt att sänka sitt nationella gränsvärde för kadmium i mineralgödsel till per kilo fosfor. Kemikalieinspektionen framförde i sin redovisning behov av ett lägre gränsvärde för kadmium i mineralgödsel än den halt som har anmälts till kommissionen för att uthålligt få en minskning av kadmiumhalterna i svenska jordar och kunna minska befolkningens kadmiumexponering. För att utreda vilka konsekvenserna blir för jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin, om gränsvärdet sänks ytterligare, gav regeringen ett uppdrag till . I uppdraget ingår att föreslå ett lägsta gränsvärde som förenar gott miljöskydd med minimala negativa effekter för jordbruket. ska genomföra uppdraget i samråd med och efter samråd med Kemikalieinspektionen. Redovisningen ska lämnas . I kommittémotion 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 4 uppmärksammas att halten av kadmium i mat bör minska. Regeringen konstaterar att delar av den svenska befolkningen nu påverkas av kadmium över gränsvärdena, vilket beror på användningen av handelsgödsel. Den tidigare skatten på handelsgödsel var utformad som en skatt på mängden kadmium och mängden kväve. Regeringen har anmält ett sänkt nationellt gränsvärde för kadmiumhalt i handelsgödsel till men detta är inte är tillräckligt för att minska kadmiumexponeringen. Gränsvärdet behöver sänkas ytterligare. Även i motion 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 3 uppmärksammas skadeverkningarna av att ta bort skatten på kadmium i konstgödsel. Motionärerna föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att föreslå en lämplig utformning av en skatt på kadmium och eventuellt andra ämnen i konstgödsel. Skatten på kadmium kan kombineras med skatt på närsalter som bidrar till problem med övergödning. Utredningen bör också belysa konstruktioner där medlen återförs till näringen. Utskottet konstaterar att det finns ett nationellt gränsvärde som innebär förbud mot att saluföra fosforgödselmedel som innehåller kadmium per ton fosfor. Som framgått av skrivelsen är regeringen angelägen om att minska kadmiumhalten i maten; har därför gjort en anmälan till om avsikten att sänka gränsvärdet till kadmium per ton fosfor. beslut i frågan väntas . Utskottet anser att det är positivt att regeringen har tagit initiativ till att få till stånd en sänkning av gränsvärdet. Vidare är regeringens uppdrag till angeläget. Som redovisats ska verket i samråd med och Kemikalieinspektionen göra en analys av konsekvenserna för jordbruksektorn och för livsmedelsindustrin, om gränsen för det nationella förbudet om saluföring av mineralgödsel som innehåller fosfor skulle sänkas till respektive kadmium per ton fosfor. I uppdraget ingår också att föreslå ett lägsta gränsvärde som förenar ett gott miljöskydd med minimala negativa effekter för jordbruket. Utskottet utgår från att det kommer att finnas ett utförligt underlag att ta ställning till vilket bör ligga till grund för ett nytt ställningstagande om ytterligare åtgärder för att minska förekomsten av kadmium i livsmedel. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ9 (S) yrkande 4 och 2011/12:MJ11 (MP) yrkande 3 nu lämnas utan vidare åtgärd. Utveckling av och stöd till ekologisk produktion Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (MP) om utveckling av det ekologiska jordbruket och stöd till ekologisk produktion. Jämför reservation 10 (MP). Regeringen uppger att målen för ekologisk produktion och konsumtion löpte ut . Enligt skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 skulle den certifierade ekologiskt odlade arealen vid utgången av 2010 uppgå till av landets jordbruksmark. Den certifierade ekologiska produktionen av ägg och mjölk samt kött från idisslare skulle öka markant. Den certifierade produktionen av griskött och matfågel skulle öka kraftigt. Konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor skulle öka och inriktningen var att av den offentliga konsumtionen av livsmedel skulle avse ekologiska livsmedel 2010. De medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen har huvudsakligen finansierats via landsbygdsprogrammet som gäller . I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23, bet. 2011/12:MJU2, rskr. 2011/12:100) avser regeringen att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Regeringen gav därför i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion i det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. ska utreda och föreslå åtgärder som behövs för ekologisk produktion. Uppdraget ska redovisas som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram i enlighet med verkets regleringsbrev för , dvs. I skrivelsen redovisar regeringen åtgärder som har vidtagits för att öka den ekologiska produktionen. Exempelvis finns miljöersättning för ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet för certifierad ekologisk produktion liksom för kretsloppsinriktad produktion. Ersättningarna omfattar såväl växtodling, trädgårdsgrödor, bär och frukt som djurhållning. har ersättningen för ekologisk spannmål och proteingrödor såsom oljeväxter höjts. Likaså har en ersättning för certifierad ekologisk vall införts. Brukare som väljer att certifiera sin produktion, vilket medger att produkterna kan säljas som ekologiskt producerade på marknaden, får en högre ersättning än brukare som väljer att enbart följa regelverket för ekologisk produktion (s.k. kretsloppsinriktad produktion) och avstår från att certifiera sin produktion. Syftet är att stimulera en produktion som svarar mot marknadens efterfrågan av certifierade produkter. Den totala kostnaden för ersättningen uppgick till ca , vilket även inkluderar kostnader för åtaganden som ingåtts i tidigare programperioder. Ersättning för certifierad ekologisk produktion, inklusive arealer under omställning till ekologisk produktion, uppgick till ca . Arealer under kretsloppsinriktad produktion uppgick till ca . Utöver miljöersättningen för ekologisk produktion kan ekologiska producenter, liksom andra jordbrukare, söka ytterligare miljöersättningar. Regeringen nämner vidare ett antal försöks- och utvecklingsprojekt. Forskare, organisationer och institutioner kan söka bidrag till försöks- och utvecklingsverksamhet inom bl.a. området ekologisk produktion inklusive förbättrad djurhälsa. Medlen fördelas av och projektens resultat publiceras löpande på verkets webbplats i syfte att sprida ny kunskap inom utpekade områden. Genom försök som pågått på skilda jordartstyper studerar forskare miljövänliga och uthålliga ekologiska och konventionella odlingssystem med jordbruks-, grönsaks- och energigrödor. Försöken är nu inne på det fjärde växtföljdsomloppet (20072012) och fokuserar på grönsaker, vallfrö, energi, biogasproduktion och gödsling med rötrester. Växtnäring ska tillföras som rötrest från biogasproduktion baserad på växtmaterial. Alla försöksdata från projektet finns att tillgå gratis för forskare på projektets webbplats . Kommande krav inom det ekologiska regelverket om ekologiskt foder till fjärderfä har föranlett behov av ny kunskap kring ekologiska foderstater. Ett projekt som har pågått syftar till att undersöka möjligheter att uppfylla det kommande regelkravet. Resultaten från fältförsök och forskning har lett till ökad kunskap och tryggare lösningar. Producenterna som deltagit i projektet har bl.a. kommit fram till att det är fullt möjligt att ersätta fiskmjöl med musselmjöl i kommersiell ekologisk äggproduktion. Testerna med en foderstat baserad på ekologiskt foder visar att det fungerar tillfredsställande. Andra projekt studerar ogräsbekämpande åtgärder i ekologisk grönsaksodling, bekämpning av ogräset åkertistel samt biologisk kontroll av jordburna sjukdomar i potatis. Krav på en helt ekologisk foderstat för idisslare har föranlett projekt som genom deltagardriven forskning undersöker inverkan av foderstaten på kvaliteten hos ekologiskt producerad mjölk. Behovet av inhemskt protein gör också att projekt som säkrare trindsädesodling till mogen skörd i ekologisk odling har prioriterats. Ytterligare andra projekt fokuserar på att utveckla t.ex. ekologisk odling av hallon och björnbär samt utveckling av ekologisk odling av vallfrö. Ytterligare satsningar som uppmärksammas i skrivelsen är att det inom anslaget 1:21 En konkurrenskraftig livsmedelssektor avsätts medel i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Anslaget får användas för stöd till insatser inom livsmedelsområdet och utbetalas av för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet. Regeringen uppmärksammar särskilt fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion i regleringsbrev för (). SLU ska använda för verksamheten. Likaså ska SLU använda till verksamhet vid och konsumtion (Epok, tidigare CUL). Epok arbetar med samverkan, samordning och information om ekologiskt lantbruk i ett svenskt, nordiskt och internationellt perspektiv. Epok är en resurs för hela , för kommunikation med omvärlden och för att samordna och initiera forskning och utbildning. Centrumet ska bl.a. bidra med saklig och välgrundad kunskap ur flera perspektiv som leder mot en hållbar utveckling av ekologiskt lantbruk, liksom medverka till att forskningen om ekologiskt lantbruk främjar en utveckling av hela lantbruket. Formas har anvisats för forskningsinsatser om ekologisk produktion. avsattes till Formas. Formas medel har finansierat forskningsprojekt om ekologiskt jordbruk och trädgårdsproduktion. Finansieringen har avsett huvudsakligen individuella och tematiska forskningsprojekt samt forskarskolor. Medel motsvarande omfördelades 2011 från Formas till SLU för inrättande av ett för biologiska bekämpningsmedel. Centrumet har i uppgift att utveckla biologisk bekämpning av skadeorganismer som ett alternativ till kemisk bekämpning samt att främja och sprida information om sådan bekämpning. Av redovisningen i skrivelsen framgår omfattningen av den certifierade ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel. uppgick den certifierade arealen jordbruksmark, som antingen var omställd eller var under omställning till ekologisk produktion, till knappt eller av den totala arealen jordbruksmark. Det motsvarar en ökning med eller jämfört med . Den certifierade arealen, exklusive areal under omställning till ekologisk produktion, uppgick till knappt . Detta motsvarar av den totala jordbruksmarken. Ökningen jämfört med var nästan eller . Målen för ekologisk produktion av mjölk och ägg samt nöt-, gris- och fågelkött har nåtts. I motion 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 4 uppmärksammas behovet av att utveckla det ekologiska jordbruket och klara miljökvalitetsmålen. Motionärerna framhåller också att de offentligt finansierade stöd som går till jordbrukssektorn ska gå till omställning till ekologisk produktion och till att säkra den långsiktiga livsmedelsproduktionen (yrkande 5). Det är uppenbart att regeringen inte satsat tillräckligt mycket för att öka den ekologiska produktionen och framför allt den offentliga sektorns konsumtion av ekologiskt producerad mat eftersom de mål som fanns inte har uppnåtts. För vissa varugrupper överstiger efterfrågan det svenska utbudet. Forskning visar att ekologisk produktion bidrar till att uppfylla flera miljökvalitetsmål. Visionen är ekologiskt. Utskottet ser positivt på regeringens redovisning av utvecklingen av den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen. Frågan har uppmärksammats av utskottet i olika sammanhang, (bet. 2011/12:MJU2). Utskottet har i en särskild uppföljning av det ekologiska jordbruket bl.a. framhållit att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen och om resultatet av statens insatser (Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion, 2010/11:RFR1). Utskottets uppföljning var inriktad på att kartlägga vilka olika insatser som staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat som dessa insatser har haft samt vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen. Utskottet konstaterade att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Det fanns, enligt utskottet, förutsättningar för att den ekologiska livsmedelsproduktionen skulle fortsätta att öka, förutsatt att konsumenternas intresse för ekologiska produkter höll i sig. Utskottet behandlade bl.a. målen för den ekologiska produktionen, den certifierade jordbruksmarken och den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion. I landsbygdsprogrammet 20072013 finns mål för den ekologiska produktionen som till stor del motsvarar produktionsmål. Huvuddelen av de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionens miljöeffekter finansieras via landsbygdsprogrammet. Utskottet ansåg att frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 borde analyseras vidare. Utskottet anser därför att det är värdefullt att regeringen har gett i uppdrag att analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion i det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. föreslår ett övergripande mål för den ekologiska produktionen med följande lydelse: Den ekologiska produktionen ska bedrivas i sådan omfattning och med sådana metoder att den är samhällsekonomiskt optimal och därmed sammantaget ger bästa möjliga livsmedel, folkhälsa, djurvälfärd samt klimat- och miljöeffekter med hänsyn till samhällets totala kostnader. Vidare föreslås ett mål för den ekologiska produktionen för kommande landsbygdsprogram 20142020 med följande lydelse: Certifierad ekologisk jordbruksmark ska omfatta av den svenska jordbruksmarken. Den certifierade ekologiska jordbruksmarken i slättbygd ska ha ökat med jämfört med nivå. föreslår att en grundläggande miljöersättning ges till certifierad ekologisk produktion i hela landet. Det tillkommer en omställningsersättning till certifierad ekologisk produktion i slättbygd. Man rekommenderar att en grundläggande miljöersättning ges till certifierad ekologisk produktion i hela landet. Ersättningen föreslås bli differentierad på två nivåer så att den är högre i slättbygd än i övriga landet. Till detta läggs en omställningsersättning till den certifierade ekologiska produktionen i slättbygden. Omställningsersättningen ges och är högre . De föreslagna målen föranleds av effektanalyser där den ekologiska produktionens effekt på klimat, växtnäringsförluster, kemiska bekämpningsmedel, biologisk mångfald, landsbygdsutveckling, människors hälsa och djurvälfärd har analyserats. Effektanalyserna som har gjort visar att för flera av de analyserade områdena bidrar ekologisk produktion på ett positivt sätt. De främsta bidragen finns inom biologisk mångfald och minskad användning av bekämpningsmedel och de största positiva effekterna fås i slättbygd. medför ekologisk produktion en lägre avkastning särskilt i slättbygd, vilket påverkar den samhällsekonomiska lönsamheten. Regelverket för ekologisk produktion medför även tydliga fördelar för djurvälfärd. Även inom landsbygdsutveckling har ekologisk produktion en god potential att kunna bidra till en levande landsbygd. Det gäller främst genom att ekologisk produktion i vissa fall har en ekonomiskt mer förmånlig produktion (både genom merpris på produkter och genom miljöersättningen) i områden där det konventionella jordbruket har svårt att få långsiktig lönsamhet i produktionen. När det gäller klimatpåverkan, växtnäringsförluster och människors hälsa är situationen mer osäker och inga klara slutsatser kan dras, enligt . Som framgått ovan är landsbygdsprogrammet en viktig källa för att finansiera den ekologiska produktionen. Enligt utskottets mening är det därför positivt att det nu finns underlag som kan ligga till grund för ställningstaganden om det kommande landsbygdsprogrammet. Det gäller för såväl mål som miljöersättning till produktionen. När det gäller offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel är det främst offentliga aktörer som har ett ansvar att ställa krav i samband med upphandlingar. Utskottet har tidigare framhållit att det är viktigt att beslutsfattare på lokal och regional nivå ger sina tjänstemän mandat och medel att köpa in ekologiska livsmedel (bet. 2011/12:MJU2). Det är inte enbart genom statliga ekonomiska åtgärder som man kan och ska verka för en ökad produktion och konsumtion av ekologiska produkter. Utvecklingen måste komma från de aktörer som verkar på marknaden, och konsumenternas efterfrågan är helt avgörande för utvecklingen. I skrivelsen redovisar regeringen olika insatser som har vidtagits för att öka den ekologiska produktionen. Det gäller miljöersättningar, satsningar på forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till att utveckla den ekologiska produktionen. Utskottet har tidigare uppmärksammat att framsteg som görs inom den ekologiska produktionen när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel också kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör, enligt utskottets mening, fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i svenskt klimat (bet. 2010/11:MJU2). Med anledning av det anförda föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ11 (MP) yrkandena 4 och 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag (S) om finansieringen av forskningen inom de gröna näringarna. Jämför reservation 11 (S, MP, V). Enligt regeringens skrivelse har bl.a. tillämpad forskning och utveckling i fråga om miljö-, energi- och klimatfrågor inom jordbrukssektorn till största delen finansierats via återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Fördelning av medel för tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet har skett genom Stiftelsen (). Huvudsaklig mottagare av dessa medel har varit SLU, men även andra forskningsutförare såsom Miljö- och jordbrukstekniska institutet (JTI), och () och hushållningssällskapen har också tilldelats medel. Fokus har varit verksamhet nära praktisk tillämpning, som kan stärka jordbrukets utveckling och som dessutom syftar till att bidra med tillämpbar kunskap inom bl.a. områdena klimat, växtnäringsförluster från jordbruket, växtskydd och bioenergi. De program som erhållit störst finansiering omfattar frågor om växtodling, inom vilket växtnärings- och växtskyddsfrågor hanteras, liksom fältförsök och metodutveckling. Kommunikation av forskningsresultat till lantbrukarna är en viktig del i den stora satsning på tillämpad jordbruksforskning som regeringen gjort via SLF. Som ett led i informationsspridningen har, förutom en databas med forskningsresultat från finansierade projekt, bl.a. en särskild satsning gjorts genom projektet och Forskare , (LOFT). Satsningen ger möjligheter till ett ömsesidigt utbyte av information mellan forskare och lantbrukare om dels lantbrukarnas forskningsbehov, dels om tillämpbara resultat för lantbruket. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 5 bör regeringen skyndsamt återkomma till och förklara hur forskningen inom de gröna näringarna ska finansieras i fortsättningen. I regeringens skrivelse redovisas flera forskningsprojekt som är mycket viktiga för miljö- och klimatinsatser i jordbruket. Det är emellertid slående att det i många fall är projekt som är finansierade med återföringen av skatten på handelsgödsel. När regeringen avskaffade handelsgödselskatten togs också återföringen av dessa medel till näringen med fördröjning bort. En viktig del av återföringen var stimulans av forskning. Det handlade om forskning som direkt var tillämpbar för att utveckla det svenska jordbruket. Utbildning, metodutveckling och forskning är väsentliga för att stärka det svenska jordbruket. Inledningsvis vill utskottet betona att forskning och utveckling inom de areella näringarna är väsentliga för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. I detta sammanhang vill utskottet nämna att regeringen planerar att överlämna en övergripande forsknings- och innovationsproposition till . Forskningsfinansiärerna, däribland för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), har haft i uppdrag att lämna en gemensam rapport i fråga om svensk forskning och forskningsbaserad innovation, utifrån sina respektive ansvarsområden.