bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Den finns här och , och den ska successivt fasas ut med hänsyn tagen till jobb och välfärd och i den takt vi kan ersätta den med förnybar energi och energieffektivisering. Inget av det berör utgiftsområde 20, så jag upprepar min fråga till . Vi socialdemokrater har lagt 1 mer än regeringen för att visa att miljö- och klimatpolitiken kan vara en viktig brygga till jobb och välfärd, och för att miljötillståndet behöver en aktiv och engagerad miljöpolitik.Jag vill gärna veta vad det är som gör att inte med ett ord berör utgiftsområde 20 som vi nu debatterar här och i riksdag. Det svider inte så hårt att bli kallad konservativ. Jag känner mig ganska konservativt lagd. Det var kanske en korrekt analys av läget. Det är onödigt att laga saker som inte är trasiga. Det är kanske lite grann av konservatismens kärna till och med. Har vi nu satsat på en i mitt tycke mycket bra balans mellan vår kärnkraft och vår vattenkraft ser jag inga skäl att ändra på det. Jag hade tänkt ta upp även den satsning som vi gör just i denna del. Det handlar om våra satsningar på . Vi avsätter 100 miljoner för sanering av bland annat avfall som har kastats i där för länge sedan. Vi får städa upp efter tidigare generationer. Men vi ökar detta successivt, och det är faktiskt 1 miljard avsatt för hela perioden för just detta. Det borde jag kanske ha tagit upp i mitt huvudanförande, men hann jag inte göra det eftersom jag inte tyckte att vi ska dra ut i onödan. som klimatförhandlingarna ägde rum i svepte tyfonen över ön på södra . Den kom att få helt förödande konsekvenser: hundratals döda människor och lika många saknade. Över 100 000 i fick sina hem förstörda och blev därmed hemlösa. Aldrig någonsin har en så stark vind svept över just detta område. Anförandet från chefshandlare , där han har svårt att hålla tårarna borta, innehöll kanske toppmötets viktigaste budskap. Han sade: Vi kan inte vänta - inga fler ursäkter. Vi måste agera nu.Vad har då denna uppmaning med den här debatten att göra, debatten om utgiftsområde 20 i statsbudgeten ? Jo, det är i detta utgiftsområde som regeringen berättar vad ska göra för att minska utsläppen och förbättra för miljön. Frågan är om regeringen har lyssnat på budskapet från och andra utvecklingsländer om att vi måste agera . Nej, dess värre är det inte så. Med budgeten aviserar regeringen neddragningar på , från till 4,893 miljarder. Då ska man komma ihåg att även fjolårets budget var en nedskärningsbudget för miljön.Detta vill jag sätta i kontrast till förslag där vi lägger 2 utöver vad regeringen gör. Dessutom lägger vi på additionellt klimatbistånd . Det kan låta futtigt att prata om miljoner fram och tillbaka från utgiftsposter i den svenska budgeten som människor blir hemlösa i andra delar av världen på grund av klimatförändringarna. Men när de internationella klimatförhandlingarna kärvar är det desto viktigare att alla länder tar klimatansvar och kraftigt minskar sina utsläpp. Den målsättning om att sänka utsläppen till 2020 är i ljuset av detta långt ifrån tillräckligt. I det svenska målet inbegrips dessutom uppköp av osäkra utsläppskrediter i andra länder motsvarande , det vill säga av det svenska klimatmålet.Vi i lägger därför här och fram konkreta förslag på hur svensk klimatpolitik ska kunna förbättras. Vi föreslår ökade ambitioner. Vi föreslår att utsläppen minskas med till 2020 i den icke handlande sektorn jämfört med . Vi vill att allt ska göras på hemmaplan i . Vi kommer också att verka för att EU minskar sina utsläpp med till 2020. Vi menar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att gå före i en nödvändig omställning av våra ekonomier till lägre utsläpp. Med högre klimatmål följer investeringar i till exempel förnybar energi, innovationer och hållbara transportsystem. Med ökade investeringar i detta skapas också många nya gröna jobb. när ekonomin i många europeiska länder står och stampar borde ett skärpt klimatmål och gröna investeringar vara prioriterat. Tyvärr är det inte så med regeringens budget. Vi i vill också skapa möjligheter för ett helt nytt samarbete med utvecklingsländerna med hjälp av ett nytt separat klimatbistånd på utöver regeringens anslag. Detta är nya additionella medel för de kommande tre åren. Vi föreslår också det som torde vara den största investeringsfonden någonsin för klimatet, som vi kallar för Klimatprogrammet. Det är 1 miljard i statliga medel för att kanalisera klimatomställningar i våra kommuner, landsting och företag. Vi höjer också koldioxidskatten, vilket är det träffsäkraste sättet att få ned våra utsläpp och generera nytt kapital till klimatarbetet. Vi lägger fram konkreta förslag för hur varje sektor ska ta sitt klimatansvar, alltifrån en skatt på inrikesflyget, ny definition för miljöbilar och till ökat stöd för konsumtion av vegetarisk mat. Vi föreslår också inrättandet av en separat klimatminister och ett separat klimatdepartement. Med våra förslag gör vi vad vi kan för att ska bli ett land som tar klimatansvar, som lever upp till det vi har lovat andra länder, nämligen att kraftigt minska våra utsläpp och hjälpa utvecklingsländerna.Låt mig understryka: Det är våra utsläpp som drabbar människorna i syd. Utsläppen leder till en havsnivåhöjning i vissa områden, torka i andra samt plötsliga och extrema väder på många platser. Det handlar om bönderna i som kan odla sin mark eftersom öknen breder ut sig. Det handlar om människorna i som blir hemlösa på grund av översvämningar eller invånarna på öar som och som berövas sina hem som en följd av ett stigande hav. Det handlar om människorna i södra som dör av extrema väder som tyfonen var ett exempel på.Sverige har ett rykte om att vara föregångare i frågor som rör miljö och mänskliga rättigheter. Det går inte längre att leva på gamla lagrar. Det är därför dags för ett omtag i svensk klimatpolitik. Det är fullt möjligt att minska våra utsläpp i den utsträckning som den senaste klimatforskningen kräver. Men då kan vi inte vänta på andra. Vi måste gå före. Vi måste ta ansvar. Som klimatförhandlare sade inför hela klimatmötet i när han avslutade sitt anförande: Om inte vi, vem? Om inte , när? Om inte här, var? Det är oss han talar till. Det är trevligt med med miljö- och jordbruksutskottet. Vi har två viktiga debatter . är det debatten om allmän miljö- och naturvård. Därefter ska vi debattera de viktiga areella näringarna. Det är två debatter och två utgiftsområden som har starka kopplingar till varandra.Herr talman! Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöutmaningarna är lösta, och det utan att öka miljö- och hälsoproblemen utanför gränser. För att nå detta mål måste vi bedriva en ambitiös miljöpolitik i , i EU och i internationella sammanhang, och vi måste investera för framtiden. Investera för framtiden är passande nog titeln på Alliansens sjunde raka gemensamma budgetproposition. kan, tack vare Alliansens ansvarsfulla ekonomiska politik, investera för framtiden när andra länder får låna för att kunna betala räntan på sina allt större statsskulder. Alliansen gör historiska satsningar på bland annat infrastruktur och på forskning och innovation. Det är investeringar som är viktiga och centrala för att stärka svensk konkurrenskraft men som också är viktiga för att klara den nödvändiga omställningen till ett mer hållbart samhälle. Mot Alliansens politik står en även djupt splittrad opposition.Herr talman! är och har länge varit ett föregångsland inom energi-, klimat- och miljöfrågor. Det ska vi fortsatt vara. Vi har redan visat att det är möjligt att kraftigt minska våra utsläpp och ha en god ekonomisk tillväxt. har utsläpp av växthusgaser minskat , som vår tillväxt har ökat med omkring 50 procent.Vi har långt kvar till att nå vårt mål , och därför måste vi göra mer. Därför stärker vi satsningen på energiforskning. Därför ger vi stöd till förnybara energikällor. Därför genomför vi en rad skatteförändringar i syfte att med hjälp av ekonomiska styrmedel fortsatt minska våra utsläpp och påskynda en teknisk utveckling.Grunden i en effektiv klimatpolitik är breda och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som sätter pris på utsläpp. Förorenaren ska betala. Därför är det bra att har världens högsta koldioxidskatt. Därför är det bra att flyget nu äntligen kommer under vingarna på EU:s utsläppshandelssystem. Därför är arbetet med att fasa ut olika branschers nedsättningar och undantag från energi- och koldioxidbeskattning viktigt.I detta arbete är det dock väsentligt att säkerställa att beskattningen leder till sjunkande utsläpp och inte bara flyttade utsläpp. För vi en politik som driver industri, produktion, tillverkning och jordbruk ur blir vi alla förlorare, såväl miljön och klimatet som som nation.Sverige har EU:s mest klimateffektiva ekonomi. Detta innebär på intet sätt att vi ska slå oss för bröstet, utan det innebär att vi måste vara smarta när vi fortsatt utformar våra miljö- och klimatskatter och att vi fortsatt måste vara pådrivande för att fler länder ska anamma principen om att förorenaren ska betala. Det långsiktiga målet måste självfallet vara att nå globala överenskommelser om minskade utsläpp och hitta mekanismer som sätter ett pris på utsläpp oavsett var i världen de sker.Herr talman! Vid de avslutade klimatförhandlingarna i fattades glädjande nog beslut om en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Avtalet omfattar tyvärr av världens samlade utsläpp, vilket understryker betydelsen av att fortsatt verka för en global överenskommelse som gör det möjligt att minska utsläppen i en sådan omfattning och i en sådan takt att vi kan hålla oss under det uppsatta tvågraderstaket.Parallellt med detta arbete tas många kompletterande initiativ för att hejda den globala uppvärmningen. Ett sådant är det av initierade partnerskapsavtalet för att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande ämnen, såsom sot och metan. Partnerskapet har snabbt vuxit till att omfatta såväl en lång rad enskilda länder som och . Att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande ämnen är nödvändigt för att vi ska klara tvågradersmålet, och det ger dessutom goda hälsoeffekter.Vidare är det viktigt att operationalisera den gröna klimatfond som det beslutades om vid klimattoppmötet i . I uppbyggandet av fonden fokuserar på att säkerställa att fonden blir effektiv och att den får en struktur och funktion som är ändamålsenlig. Fonden är oerhört viktig för att ge stöd till klimatåtgärder i . Då måste transparens och effektivitet uppnås.Herr talman! åter till vad vi gör på hemmaplan för att minska våra utsläpp och anpassa oss till ett förändrat klimat.Av klimatutsläpp kommer uppemot en tredjedel från våra inrikestransporter. Att snabbt ställa om vår fordonsflotta och minska transportsektorns klimatpåverkan är därför angeläget. Mot bakgrund av detta har Alliansen bland annat ökat anslagen till järnvägen, höjt koldioxidskatten och energiskatten på diesel, gett skattebefrielser för miljöbilar och skapat en mer miljöstyrande fordonsbeskattning.För att vi ska nå Alliansens vision om en fossiloberoende fordonsflotta behöver vi ta ytterligare steg. I detta arbete är satsningarna på fordonsforskning och andra generationens biodrivmedel viktiga, liksom det nationella demonstrationsprogrammet för elbilar och laddhybrider. Supermiljöbilspremien hoppas vi kommer att påskynda introduktionen av ny teknik. Men det viktigaste styrmedlet är trots allt vår koldioxidskatt.Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska återkomma med åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp. överlämnade sitt underlag för en svensk färdplan för att nå visionen om ett utan nettoutsläpp . I budgeten presenterar regeringen också fortsatta satsningar på klimatanpassning. Arbetet handlar till stor del om att ta fram modelleringar och underlag för att kunna bedriva ett bra klimatanpassningsarbete på nationell, regional och lokal nivå.Herr talman! Låt mig även nämna något om de övriga miljöfrågor som Alliansen särskilt fokuserar på vid sidan om klimatet.Arbetet med en giftfri miljö fortsätter. Kemikalieinspektionen tilldelas extra resurser på för i syfte att genomföra den handlingsplan som är framtagen. Fokus ligger på att minska förekomsten av farliga kemikalier i människors vardag.Havsmiljöpolitiken har Alliansen tagit ett samlat grepp om och inrättat Havs- och vattenmyndigheten och gjort stora satsningar i syfte att intensifiera detta mycket viktiga arbete. Före Alliansens tid i regeringen fanns inte ens ett särskilt anslag. satsas över en halv miljard kronor.Det räcker dock inte att ensamt bedriver ett ambitiöst arbete för att till exempel lösa den mycket bekymmersamma situationen i , utan vi måste möta denna och andra stora, svåra miljöutmaningar tillsammans med andra. Därför är pådrivande i de internationella sammanhangen, såsom inom Helcom och Europeiska unionen.Herr talman! Jag vill också lyfta fram Alliansens fortsatta prioriterade arbete med den biologiska mångfalden. En bra havspolitik och en förvaltning av våra fiskebestånd är en viktig del.En annan oerhört viktig del är vår skogspolitik. Den svenska skogsbruksmodellen, med frihet under ansvar, har i stort varit framgångsrik. Den skapar en mångfald i brukandet. Den har gjort att skogsägarna utifrån en egen ambition och genom de olika certifieringar som finns inom skogsbruket har tagit större miljöhänsyn än vad lagstiftningen har krävt. Man har frivilligt avsatt skogsmark från produktion. De frivilliga avsättningarna är betydelsefulla, men grunden för det hållbara brukandet är god generell miljöhänsyn. Dagens skogsbruk tar allt större och bättre miljöhänsyn. behöver mycket fortsatt bli bättre.Även om det viktigaste är att bra miljöhänsyn tas vid all markanvändning behöver vissa områden få ett särskilt skydd. Under Alliansens tid har stora områden framför allt skogsmark getts ett långsiktigt skydd. Det arbetet utvecklar vi och går vidare med . Därför tillför regeringen ytterligare utöver redan anslagna medel för i syfte att skydda värdefull natur. Därigenom kan ytterligare naturreservat inrättas och nya naturvårdsavtal tecknas.Avslutningsvis, herr talman, fortsätter Alliansen att utveckla miljöprövningen. Inrättandet av mark- och miljödomstolarna har skapat goda förutsättningar att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen. ger vi domstolarna ökade anslag för att förbättra sin verksamhet och på ett bra sätt hantera de många tillståndsärenden som rör till exempel gruvindustrin och snabba utbyggnad av den förnybara energin.Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Ja, det låter ganska bra, kan man tycka. Det händer saker på miljöområdet. Vi kan gå hem och behöver inte stanna här hela natten.Men ser vi att vi klarar bara två av 16 miljömål. Jag vet inte om brukar lyssna på radioprogrammet . Det kanske är obligatorisk lyssning för miljö- och jordbruksutskottet. Där var det några forskare som pratade om att börjar tappa stilen på miljöområdet. Vi var tidigt ute och gjorde en massa bra saker, men har vi börjat halka efter.Någonstans började det svänga. Jag vet inte om det har något samband med att vi bytte regering någonstans där . Det kan vara en slump eller också hänger det ihop.I vilket fall som helst varnar de här forskarna för att andra länder springer om oss, inte bara springer i fatt utan verkligen har sprungit förbi, en del av dem. Frågan är hur länge vi kan leva på de gamla meriterna och när vi faktiskt måste börja anpassa oss till att världen förändras snabbt och att det är vi - om vi inte anpassar vår miljöpolitik - som kommer att halka efter och andra länder som kommer att ta fram framtidens teknik, som vi vet att vi kommer att behöva.Jag har först en allmän fråga om hur ser på det faktum att vi bara når två av 16 miljömål. Är svaret på det att dra ned på miljöbudgeten trots ett stort reformutrymme i resten av budgeten?Sedan vill jag snäva in mer på klimatet. Vi vill ju alla få framgångar i de internationella klimatförhandlingarna, men det räcker liksom inte att bara åka ned dit och tala om för andra att de får skärpa sig. Ofta är det lättare om man kan visa att man verkligen gör läxan på hemmaplan. Då är det oroväckande om forskare klagar på att vi börjar halka efter. Det är också oroväckande om vi inte lever upp till de åtaganden vi har om att komma med nya, additionella pengar - alltså pengar som inte är gammalt bistånd - till klimatfinansiering. Det är en fråga som verkligen blockerar förhandlingarna. Hur vill att vi ska få fram de pengar som behövs till klimatfinansiering? På låter det som om ingenting blir bättre i svensk miljöpolitik. Så är ju inte fallet. Regeringen för en ambitiös miljö- och klimatpolitik och har kanske de mest ambitiösa och högst uppställda målen inom klimatpolitiken i EU.Sedan kan man naturligtvis diskutera om vi ska gå ännu längre, i vilken takt vi ska gå före och så vidare, men jag hävdar med en dåres envishet att är ett sant föregångsland inom miljö och klimat. Jag tror att det viktigaste sättet för oss att vara ett föredöme och leda en utveckling är genom att just lyckas kombinera minskade utsläpp med en stark tillväxt.När jag har rest runt och träffat andra miljöpolitiker eller politiker i största allmänhet i världen träffat någon som säger sig vara beredd att ge upp målet om att alla människor i deras land ska få ett arbete eller målet om en fortsatt tillväxt. Man vill nå bägge delarna. har visat att det går, och det är ett hoppfullt budskap som vi kan förmedla till andra länder i världen som kan skapa en förändring.Därför vill jag vara tydlig med att den miljöpolitik som jag och Alliansen företräder ska leda just till att minska våra utsläpp i och till att vi gemensamt tar ansvar för de miljöproblem som vi har i utan att exportera vår miljöpåverkan till andra länder.När vi för en för tuff politik mot svenska företag eller mot svenska jordbrukare är risken att den produktionen bara flyttar någon annanstans och att utsläppen blir ännu större. Därför tycker jag att man ibland ska ha en viss försiktighet för att nå resultat och inte bara framstå i en tävling som det mest engagerade landet. Att faktiskt nå resultat är det som är viktigt för mig. Svaret på frågan hur vi ska göra för att nå alla våra 16 miljömål är alltså att vi inte ska göra för mycket, för då riskerar företagen att flytta utomlands. Jag tycker absolut att man ska ha med sig det perspektivet. Det innebär att man behöver titta på konsumtionsaspekten och inte bara på hur man styr produktionen, men jag tror inte att lösningen är att inte göra något alls, vilket man nästan kan få känslan av här. Det är inte det att det inte händer något. Jag vill ändå framhålla att jag började med att säga något snällt i min replik. Jag tror säkert att Alliansen vill väl, men frågan är om man vill tillräckligt väl och om det räcker. Jag kan lova att om jag hade varit politiker i hade jag minsann tagit repliker som varit ännu argare. Då hade jag stått och spottat och fräst i talarstolen, men är jag svensk politiker, och då får jag verka i det land som jag har, nämligen . Jag ser att vi kan göra så mycket bättre och mer än vad vi gör . Det sätt som finns att komma framåt i klimatarbetet är att vi verkligen gör vad vi kan och på så sätt försöker få med oss fler. Det handlar om vad vi gör hemma och om att vi kommer loss med pengarna, som jag frågade om. talade om den dröm som finns i många länder om att kunna öka sin tillväxt. I rika länder som kan man diskutera om det verkligen är mer tillväxt som gör oss lyckligare, men i ett fatigt land där man inte ens har sina basbehov tillgodosedda är det självklart att man vill ha tillväxt. Då ser man det som ett hot om vi kommer och säger att de inte får släppa ut på det sätt som vi en gång gjorde. Vi säger: Ni måste också ta på er utsläppsminskningar, men vi tänker inte ställa upp med några pengar.Här skulle vi verkligen kunna underlätta om vi i stället kunde säga att vi inser att vi har sabbat klimatet och att de inte har möjlighet att använda billig fossil energi på samma sätt som vi en gång gjorde när vi byggde upp vårt välstånd. sitter de i skiten. Då är det rimligt att vi faktiskt är med och pröjsar. Därför behövs det att vi kommer loss med pengar, antingen från vår egen budget eller från de nya finansieringskällor som diskuteras - internationella skatter och så vidare. Hur ska vi komma loss där, ? Jag försökte i mitt anförande vara ganska öppen med att vi alltjämt står inför stora miljöutmaningar. Jag tycker också att det är viktigt att vi ger en nyanserad beskrivning av dels hur tillståndet ser ut, dels om den politik vi bedriver. Alla de människor som kämpar för att minska sina utsläpp och minska sin avfallsmängd och alla de företagare som tar stort ansvar i oavsett om det handlar om biologisk mångfald eller om klimatutsläpp inte riktigt känner igen sig i den nattsvarta beskrivning som ger.Jag är fullt medveten om att vi har långt kvar för att nå många av våra miljömål. Det är också så att Alliansen nu har en ärlig redovisning av hur vi ligger till när det gäller miljömålen. har det varit en beskrivning som inte har stämt riktigt överens med verkligheten. har vi fakta att utgå ifrån, vilket underlättar när vi nu utformar en politik.När det gäller miljöbudgeten tror jag att det absolut bästa sättet att se till att ha ordentliga resurser att satsa på skydd av natur, på klimatinvesteringar eller vad det nu kan tänkas vara är att föra en politik som skapar tillväxt och leder till fler jobb. Det är just vad Alliansen gör.Hade fört en politik som oppositionen har argumenterat för här i riksdag hade haft en växande statsskuld och inte haft möjligheter att göra investeringar som vi nu har. är ett av de få länder som faktiskt har levererat klimatinvesteringar till fattiga länder utifrån de avtal som man har tecknat.I snabbstartsfinansieringen satsar trots allt , vilket är av EU:s totala åtagande. Vi satsar mest per capita, och det tycker jag att vi kan ha en viss anledning att känna stolthet över. När den gröna fonden är på plats kommer att leverera till den och fortsatt ta ansvar genom att stötta fattiga länder genom till exempel CDM-projekt. Jag tycker att det är beklagligt att inte vill vara med och utveckla CDM-politiken och på det sättet hjälpa fattiga länder att komma en bit på väg när det gäller hållbar tillväxt. nämner klimatinvesteringar, men problemet är att ni har avskaffat klimatinvesteringarna. Klimatinvesteringsprogrammet var extremt framgångsrikt i den meningen att det genererade mycket kapital, och det gjorde mycket nytta på det lokala planet. Det tar ni bort. Vilka är de nya klimatinvesteringar som och regeringen föreslår med den här budgeten? Jag hittar dem inte.Johan talar också om den nya gröna klimatfonden. Men, ärligt talat, vad är en fond utan pengar? Om ni inte anslår nya, additionella medel till de fattiga ländernas klimatarbete, hur mycket är det då värt att man verkar för transparens, effektivitet och så vidare för den nya gröna klimatfonden?Nu vill jag få veta av : Exakt hur mycket anslår regeringen i nya, additionella klimatpengar till syd? Jag har sett lite olika uppgifter. Din kollega och pratade om 2 miljarder i nya pengar. Annars har jag hört att man talat om 500 miljoner. Det vore bra med ett klargörande där.När det gäller CDM och uppköpen av billiga, osäkra utsläppskrediter i andra länder finns det ett konkret exempel med det stora vattenkraftsprojektet i norra , som har lett till att människor har varit tvungna att flytta därifrån. Det har varit jättestora problem förbundna med att odla och med den biologiska mångfalden. Man leder om hela flodens flöde för vattenkraftsprojektet. Det har varit med och stöttat. Tycker att det är sådana projekt som ska ge sig in i?Jag vill påminna om att med den här budgeten ökar regeringen anslagen till CDM. Vad är det då för slags projekt som regeringen tänker satsa på? Det var intressant att beskrev Klimp som extremt framgångsrikt.