bet · GZ01NU13 · 2012-03-13 00:00:00 — Enligt motionärerna finns det varken handelspolitiska eller arbetsmarknadspolitiska argument som talar för regeringens agerande i denna fråga. I stället bör regeringen agera sakligt och opartiskt samt lyfta fram de vetenskapliga fakta som finns om snus. I kommittémotion 2011/12:N416 (MP) förordas att uppmanar regeringen att utarbeta en strategi för att anpassa verksamheten vid den svenska statens exportfrämjande verksamhet till den politik för global utveckling som antagit. Det innebär enligt motionärerna att frågor som mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning måste få en större betydelse än de har . En anpassning av det svenska exportfrämjandet till politiken för global utveckling inbegriper enligt motionärerna bl.a. ökad transparens, utökad informationsspridning, förbättrade överklagandemöjligheter och tydligare regler och rutiner för uppföljning och utvärdering. I motion 2011/12:N394 (C) efterfrågas en uppgradering av det svenska miljöteknikexportarbetet. Vid sidan av , och pekar motionären ut , och som viktiga marknader. , vilket har beretts tillfälle att yttra sig, överlämnade ett yttrande (2011/12:SoU2y) till näringsutskottet över de motioner som rör exportförbudet för snus. I yttrandet begränsar sig socialutskottet till de frågor som ligger inom utskottets beredningsområde. framhåller i yttrandet att det ser positivt på att kommissionen har initierat en revidering av tobaksdirektivet. En sådan revidering ger, enligt socialutskottet, unionen en möjlighet att åstadkomma en enhetlig och ansvarsfull produktreglering med ett högt hälsoskydd i fokus. Vidare redogörs bl.a. för olika åtgärder som vidtagits på nationell nivå för ett minskat tobaksbruk. I detta sammanhang erinras bl.a. om det nationella målet om ett minskat tobaksbruk och det arbete som bedriver när det gäller en systematisk kunskapsöversikt om hälsoeffekter av snus. Avslutningsvis konstaterar socialutskottet, mot denna bakgrund, att regeringen och ett antal myndigheter kontinuerligt och aktivt arbetar med tobaksfrågorna utifrån det övergripande målet inom tobaksområdet. Yrkande 2 i motion 2011/12:N319 (MP) bedöms därmed av utskottet som åtminstone delvis tillgodosett. I en avvikande mening (S, MP, V) noteras att det övergripande målet för de statliga insatserna inom tobaksområdet är ett minskat tobaksbruk. Vidare påtalas de hälsorisker som finns när det gäller snus. Mot bakgrund av dels dessa hälsorisker, dels det folkhälsopolitiska målet om ett minskat tobaksbruk förordas det i den avvikande meningen att regeringen ska ompröva sina ansträngningar när det gäller att få snusförbudet upphävt inom EU och att motion 2011/12:N319 (MP) ska tillstyrkas. Frågan om exportförbud för svenskt snus har återkommande behandlats av näringsutskottet. Vid det senaste tillfället, (bet 2010/11:NU13), vidhöll ett enigt utskott att förbudet mot försäljning av snus inom EU inte är förenligt med principen om den fria rörligheten av varor på den inre marknaden. I detta sammanhang uppmärksammade utskottet att andra snusliknande produkter finns i flera EU-länder och får säljas fritt, t.ex. tuggtobak, tobakspastiller, snuspuder och luktsnus. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att EU:s snushandelsförbud borde avskaffas, men menade att ett riksdagsuttalande kunde undvaras med hänvisning till att regeringen redan verkade med denna inriktning. I tobaksdirektivet (2001/37/EC) föreskrivs i artikel 8 att medlemsstaterna i EU ska utfärda förbud mot att tobak för användning i munnen släpps ut på den inre marknaden. Under de svenska medlemskapsförhandlingarna fick tillstånd till ett undantag i anslutningsfördraget. Enligt artikel 151 och bilaga XV i anslutningsfördrag gäller förbudet i artikel 8 inte i . Undantaget för är permanent. I anslutningsfördraget föreskrivs att ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att nämnda produkt inte släpps ut på marknaden i övriga medlemsstater. Med anledning av bestämmelsen i anslutningsfördraget har beslutat om förordningen (1994:1266) om förbud mot utförsel av snus. pågår en översyn av tobaksdirektivet för att säkerställa att det ligger i linje med vetenskaplig forskning och en väl fungerande inre marknad. Inför översynen genomförde kommissionen en öppen konsultation som avslutades . lämnade synpunkter och framförde att utförselförbudet av snus inom EU borde upphävas. Handelsminister har även skickat brev till sina europeiska kollegor där hon uppmanade dem att liksom verka för att utförselförbudet ska avskaffas. Kommissionens ambition är att lägga fram ett förslag på ett reviderat tobaksdirektiv . Med anledning av den då förestående revideringen av tobaksdirektivet anmälde punkten En enhetlig och ansvarsfull tobaksproduktsreglering för som övrig punkt vid konkurrenskraftsrådets möte . Inför rådets möte uttalade statsrådet vid ett sammanträde i att på EU-nivå vill komma överens om en enhetlig och ansvarsfull produktreglering för alla tobaksprodukter, som till skillnad från nuvarande ordning ligger i linje med såväl principen om fri rörlighet för varor som en god folkhälsa. Statsrådet uttalade vidare att regeringen anser att det är viktigt att det finns en enhetlig och ansvarsfull reglering av tobaksprodukter, även oral tobak. Statsrådet besvarade en interpellation om svenskt snus som exportvara (ip. 2011/12:86) från (S). Statsrådet anförde, bl.a. mot bakgrund av att det pågår en revidering av tobaksdirektivet, att regeringen till kommissionen framfört att vill ha en enhetlig och ansvarsfull tobaksproduktsreglering samt att har en mycket restriktiv hållning mot tobak med bra information och en åldersgräns samt ser till att det inte finns farliga ämnen i rökfri tobak. lämnade kommissionen en rapport till rådet om genomförande av de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att svenskt snus inte släpps ut på marknaden (KOM(2010) 399). Med anledning av rapporten upprättade en faktapromemoria (2009/10:FPM113), vilken anmäldes i utskottet . I den ståndpunkt som redovisas i promemorian sägs, när det gäller utförselförbudet för snus, att regeringen anser att svenskt snus bör likställas med andra tobaksprodukter på EU:s inre marknad. exportråd () bildades genom ett avtal mellan staten och näringslivet. har till uppgift att ge stöd till svenska företags internationella affärsutveckling. Inom ramen för det statliga uppdraget genomför grundläggande exportservice, kompetensutveckling för företag och riktade insatser för internationellt affärsfrämjande. Därutöver utför ett antal företagsanpassade tjänster mot avgift. hade 484 anställda varav 378 i utlandet. I utlandet har ca 60 utlandskontor i drygt 50 länder. I finns drygt 20 regionala exportrådgivare som tillsammans täcker alla de svenska länen och regionerna. är flera av dem placerade vid samma kontor och täcker närliggande län därifrån. De arbetar i stort sett uteslutande med kompetensutveckling kring export för små och medelstora företag inom ramen för det statliga uppdraget. Statsrådet tillsatte en utredning som skulle göra en översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet. Utredningen hade i uppdrag att lämna förslag till en mer preciserad och ändamålsenlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de handels- och investeringsfrämjande samt Sverigefrämjande verksamheterna på exportråd (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) och , göra en kartläggning och analys med syfte att utröna förutsättningarna att samordna export- och investeringsfrämjandet på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt, och redovisa de statliga åtagandena och dessas förenlighet med gällande EU-regler om statligt stöd. Utredningen (utredare: kanslirådet ) redovisade sina slutsatser i skrivelsen Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande (Ds 2011:29). I skrivelsen föreslås bl.a. att investeringsfrämjandet förs över till och blir en del av det statliga uppdraget. Det innebär att Myndigheten för utländska investeringar i läggs ned. I statsbudgeten skapas ett gemensamt anslag för export- och investeringsfrämjande. Vidare innebär det att avtalet mellan staten och näringslivet om får ändras. I skrivelsen framhålls också att en integration av det av staten delägda företaget bör övervägas när en sammanslagning av är slutförd. En proposition i ärendet är planerad till . I detta sammanhang kan det erinras om att kommissionen i meddelandet På väg mot en inre marknadsakt (KOM(2010) 608), vilket presenterades , pekade på att EU måste realisera en fungerande digital inre marknad och föreslog åtgärder på området. Meddelandet behandlades av utskottet i utlåtandet På väg mot en inre marknadsakt (utl. 2010/11:NU10). Utskottet påpekade att det är angeläget att den elektroniska handeln på den inre marknaden fungerar. presenterade kommissionen ett meddelande om en inremarknadsakt Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden, Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt (KOM(2011) 206). I inremarknadsakten identifieras tolv prioriterade områden och det fastställs en nyckelåtgärd för vart och ett av dem, som bör antas senast och som anses vara grundläggande för att stimulera tillväxten, skapa jobb och stärka förtroendet för den inre marknaden. Ett av dessa områden är den digitala inre marknaden. publicerade kommissionen ett meddelande om samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (KOM(2011) 942). I meddelandet identifieras fem huvudsakliga hinder mot fullbordandet av en inre e-marknad samt en handlingsplan för att undanröja dessa. De fem områden som kommissionen anser ska prioriteras är en utveckling av det legala och gränsöverskridande utbudet av nätprodukter och nätvaror, bättre information för operatörer och ökat konsumentskydd, tillförlitliga och effektiva betalnings- och leveranssystem, effektivare bekämpning av missbruk och förbättrad tvistlösning samt en utbyggnad av bredbandsnät och avancerade tekniska lösningar. Regeringen har i en faktapromemoria (2011/12:FPM110), vilken överlämnats till , sammanfattat förslaget i nyssnämnda meddelande och redogjort för sin ståndpunkt. Av faktapromemorian framgår att regeringen delar kommissionens bedömning om vikten av att stärka förutsättningarna för den digitala inre marknaden. Vidare välkomnas meddelandet som enligt regeringen ligger väl i linje med de prioriteringar och föreslagna åtgärder som identifierats på nationell nivå. Vidare kan nämnas att presenterade en rapport om kartläggning av e-handelshinder inom EU (2011:2). I rapporten redovisas 20 exempel på handelshinder på den digitala inre marknaden. Dåvarande Verket för näringslivsutveckling () lämnade 2008, på uppdrag av regeringen, ett förslag till handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse inom vård och omsorg. I programmet föreslogs bl.a. satsningar på entreprenörskap i utbildningar, främjande av innovation och företagande, vägledning för offentlig upphandling samt främjande av export och internationalisering för vård- och omsorgsföretag. Uppdraget att stödja entreprenörskap inom området vård och omsorg har sedermera övergått till . Denna myndighet driver en riktad statlig satsning för småföretag inom vård- och omsorgssektorn som benämns utvecklingscheckar av tjänster, arbetssätt och varor till små företag i vård och omsorg. Programmet omfattar ca och genomförs i samarbete med fyra lokala partnerskap (, och ; ; ; ). ger små företag som är eller vill bli verksamma inom vård och omsorg möjlighet att utveckla en ny eller en befintlig tjänst, ett arbetssätt eller en vara. Tjänsteföretag prioriteras framför varuproducerande företag. fick i uppdrag av regeringen att främja internationalisering och export av svensk vård och omsorg. Därefter har konceptet Symbio care Health by lanserats, vilket numera är ett av affärsområden. Inom ramen för projektet har definierat varumärket svensk vård och omsorg i marknadsföringssyfte och tagit fram ett material och en kommunikationsplattform att använda vid marknadsföring av svensk vård och omsorg internationellt. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om patienträttigheter vid gränsöverskridande vård (KOM(2008) 414). Förslaget syftar i första hand till att utveckla den inre marknaden genom att skapa ett tydligare rättsläge för patienters rätt till ersättning för planerad vård i andra EU-länder. Direktivet syftar även till att förstärka samarbetet inom hälso- och sjukvårdssektorn, bl.a. när det gäller Europeiska referensnätverk och e-hälsa. En överenskommelse om förslaget träffades och EU-länderna har därefter 30 månader på sig att införa nödvändiga ändringar i sina nationella lagar. pågår arbetet med att ta fram en departementspromemoria. När det gäller frågan om tjänstedirektivet faller hälso- och sjukvårdssektorn utanför dess nuvarande tillämpningsområde. Inom ramen för WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS) täcks hälsovårdstjänster dels av sektorn hälsotjänster och sociala tjänster som inkluderar sjukhustjänster, andra hälsovårdstjänster (t.ex. ambulanstjänster) och sociala tjänster, dels av sektorn professionella tjänster där bl.a. undergrupperna medicin- och tandläkartjänster ingår. Färre än 50 WTO-medlemmar har gjort åtaganden i någon av undergrupperna inom hälsotjänster och sociala tjänster, vilket innebär att det är en av de sektorer där medlemmarna gör minst åtaganden. Det är även den sektor där minst antal länder erbjudit nya åtaganden i den pågående Doharundan. På uppdrag av utskottet har en översikt och framtidsanalys om e-hälsa, E-hälsa nytta och näring (2011/12:RFR5), tagits fram. I rapporten konstateras bl.a. att det finns en stor potential för att konkurrenskraftiga företag ska växa fram inom e-hälsosektorn och utveckla produkter som är attraktiva även på en internationell marknad. Rapporten föredrogs inför utskottet . Vidare kan det påminnas om att e-hälsa var ett av de ämnen som diskuterades i samband med framtidsdag . beslutade regeringen att förordna en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas (dir. 2011:25). Utredningen (särskild utredare: regiondirektör ), som antagit namnet , ska bl.a. se över hur patientens valmöjligheter i vården kan stärkas ytterligare. I uppdraget inryms att föreslå en reglering av ett fritt vårdval över hela och en reglering som underlättar möjligheten att utnyttja privata vårdgivare i ett annat landsting än patientens hemlandsting. Arbetet ska redovisas i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . presenterade regeringen en ny miljöteknikstrategi för att stödja och utveckla förutsättningarna för svensk miljöteknik. Sammanlagt omfattar strategin , fördelat på . Regeringens miljöteknikstrategi har följande tre huvudmål. Att åstadkomma goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i . Att främja export av svensk miljöteknik och därmed bidra till hållbar ekonomisk tillväxt i och globalt. Att främja forskning och innovation inom miljöteknik och underlätta för innovationer att kommersialiseras. Strategin syftar till att skapa förutsättningar för att såväl export av svensk miljöteknik som antal anställda och omsättning i svenska miljöteknikföretag bör kunna öka mer än genomsnittet för svenskt näringsliv . Arbetet med att ta fram miljöteknikstrategin har föregåtts av ett analys- och beredningsarbete som involverat ett stort antal aktörer. har på regeringens uppdrag analyserat vilka marknader som och svenska företag bör prioritera utifrån bl.a. behov och mognad (regelverk, lätthet att göra affärer etc.). analys visar att områden som är särskilt intressanta för svensk del är hållbart stadsbyggande, transporter, energi, vatten och avlopp samt avfall. De länder som i första hand bedömer som intressanta är , , , , , , , , , , , och . Andra marknader som bedömer kan vara intressanta utifrån ett exportfrämjande perspektiv är Förenande , , , och . har fått regeringens uppdrag att ha huvudansvaret för att samordna exportaktiviteter av olika slag, driva arbetet med (samlingsnamnet för marknadsföring av svensk miljöteknik i utlandet) och fungera som koordinator för inkommande besök. Regeringens avsikt, enligt vad som framgår av den miljöteknikstrategi som presenterades , är att ge Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), tillsammans med en extern konsult, i uppdrag att följa och utvärdera resultatet av de insatser som görs inom ramen för miljöteknikstrategin. Avsikten är att analyser ska genomföras med avrapportering och . Enligt regleringsbrevet ska Tillväxtanalys inom ramen för uppdraget om förutsättningar för en grön strukturomvandling göra en analys av investeringar i miljöteknik i samt identifiera marknadsförutsättningar och om det i området finns specifika och generella hinder för ökade privata investeringar. Delar av uppdraget ska redovisas . Slutredovisning ska ske . Den svenska miljötekniksektorn sysselsätter drygt 40 000 anställda och omsätter ca enligt och miljöteknikråd (i dessa siffror ingår inte verksamhet som t.ex. drift av vattenreningsverk). Exporten uppgick till . har , på regeringens uppdrag, i rapporten tillväxt inom miljöteknik (ER 2011:07) presenterat hur ett samlat grepp kan tas för att skapa bättre förutsättningar för finansiering och affärsutveckling av miljöteknik i tidiga kommersiella skeden. Export av svenska bär När det gäller vad som anförs i motion 2011/12:N229 (M) om exportpotentialen för svenska bär som lingon, blåbär och hjortron kan erinras om att regeringen lanserade visionen om att ska bli nya matland. Visionen innehåller fem fokusområden offentlig mat, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Ett av målen inom visionen är att livsmedelsexporten ska fördubblas till 2020, från ca till . Inom ramen för konceptet det nya matlandet genomförs olika insatser som kan nämnas i detta sammanhang. Bland annat erbjuds svenska livsmedelsföretag, däribland bärföretagen, hjälp via programmet Food from (FFS-programmet). Programmet genomförs huvudsakligen i regi och finansieras via Landsbygdsdepartementet och . genomförs aktiviteter med målsättningen att hjälpa svenska livsmedelsföretag ut i världen i form av kampanjer för återförsäljare, inköpssamarbeten, marknadsbesök och deltagande på internationella mässor m.m. Inom ramen för programmet erbjuds också marknadsanalyser, som identifierar och beskriver marknadsaktörer, kanaler och trender m.m. Via FFS-programmet får företagen en rabatt () på avgifter och arvoden. Livsmedelsföretag, branschorganisationer m.fl. kan söka medfinansiering vid för projekt som syftar till att utveckla livsmedelssektorn i olika avseenden, bl.a. export. Projekten ska vara av allmän nytta och resultatet spridas till flera personer, företag och organisationer (t.ex. inom bärindustrin). Inte minst uppmuntras projekt som kan bidra till ökad produktivitet, och olika projekt med inriktning mot bär har genomförts. Satsningen finansieras delvis med medel från landsbygdsprogrammet. sjösätts ett mentorsprogram inriktat på livsmedelsexport. Programmet kommer att erbjuda livsmedelsföretag en exportmentor som stöd i planerade eller pågående exportsatsningar. Programmet är en del av FFS-programmet och genomförs av . I detta sammanhang bör även några av de motioner från allmänna motionstiden som miljö- och jordbruksutskottet har att hantera nämnas. I dessa motioner, däribland 2011/12:MJ72 (M), 2011/12:MJ392 (M) och 2011/12:MJ261 (KD), behandlas allemansrätten och de problem som en storskalig och kommersiell bär- och svampplockning medför och markägarnas äganderätt betonas. Dessa motioner kommer att behandlas av miljö- och jordbruksutskottet . När miljö- och jordbruksutskottet senast hanterade liknande frågor med anledning av då aktuella motioner (bet. 2010/11:MJU19) betonade utskottet bl.a. vikten av ökad kunskap samt dialog mellan kommersiella nyttjare och markägare. Svenskt exportfrämjande och politik för global utveckling En politik för global utveckling beslutades av 2003 (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3). I propositionen presenterade regeringen politik för global utveckling, vars mål föreslogs vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta mål föreslogs gälla för samtliga politikområden. Handels-, jordbruks-, miljö-, säkerhets- och migrationspolitiken samt den ekonomiska politiken var exempel på områden där åtgärder skulle utformas på ett sätt som främjar global utveckling. Förslaget skulle lägga grunden för en sammanhållen och samstämmig politik för att bidra till en rättvis och hållbar utveckling i världen. Vidare skulle politiken bidra till att FN:s millennieutvecklingsmål uppfylldes. presenterade och en gemensam rapport till priset av mänskliga rättigheter? vari de granskat i vilken utsträckning de svenska exportorganen (AB (), () och ) säkerställer att den verksamhet de stödjer respekterar mänskliga rättigheter i enlighet med politiken för global utveckling. Den kritik som framförs i rapporten sammanfaller i stort med den som här redovisas i den aktuella motionen. De svenska exportorganen och politiken för global utveckling samt den kritik som framfördes i ovan nämnda rapport har även behandlats i en interpellationsdebatt med anledning av en interpellation (ip. 2010/11:401) av (MP) till statsrådet . I sitt anförande redogjorde handelsministern för att regeringen i EKN:s regleringsbrev anger att och riktlinjer ska följas i verksamheten. Vidare ställer regeringen krav på att EKN ska vidareutveckla arbetet med företags sociala ansvar (CSR) inklusive mänskliga rättigheter. Myndigheten ska även informera kunderna om riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. I EKN:s affärsbedömning ingår en analys av miljöpåverkan och mänskliga rättigheter. EKN har förstärkt sin kompetens på området genom att inrätta en specialisttjänst med ansvar för socialt ansvarstagande. När det gäller , vilket är ett helägt statligt aktiebolag, ställer regeringen i statens ägarpolicy, vilken omfattar SEK, krav på att statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för miljöhänsyn och socialt ansvarstagande, korruption, jämställdhet och mångfald. Bolagen ska göra en hållbarhetsredovisning enligt riktlinjer från organisationen . Bolagen ska vidare stödja och följa de riktlinjer om miljö, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter och bekämpning av korruption som finns, främst riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. Regeringen lämnade specifika ägaranvisningar till SEK där det framgår att SEK i sin kreditgivning ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter samt att SEK ska arbeta i linje med FN:s Global Compact. Vad gäller , vilket ägs gemensamt av staten och näringslivet, ställer regeringen krav via ett riktlinjebrev. I riktlinjebrevet anges att verksamheten ska bedrivas i enlighet med internationell standard för affärsetik och företags sociala ansvar (CSR), inklusive politik för global utveckling. ska i enlighet med riktlinjebeslutet informera företagen om riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact inklusive mänskliga rättigheter, miljö och korruption. Utskottet tar först ställning till de motioner som gäller exportförbudet av snus. Därefter behandlar utskottet motioner som i tur och ordning rör handel med sjukvårdstjänster, export av miljöteknik, regional exportrådgivning, svenskt exportfrämjande samt svenska exportorgan och politiken för global utveckling. Avslutningsvis hanteras övriga motionsyrkanden om handels- och investeringsfrämjande. Det har i två motioner 2011/12:N319 (MP) och 2011/12:N401 (S) förordats riksdagsuttalanden som på olika sätt berör exportförbudet för svenskt snus. I den förstnämnda motionen argumenteras bl.a. för att ska uppmana regeringen att upphöra med ansträngningarna att avskaffa exportförbudet, medan det i den sistnämnda motionen pläderas för att genom ett uttalande ska ge regeringen sitt stöd när det gäller att avskaffa detta exportförbud.