bet · GZ01JuU14 · 2012-02-02 00:00:00 — För att belysa den första aspekten har gjort en särskild studie av polisens arbete med strukturerade hot- och riskbedömningar och skyddsåtgärder (Brå rapport 2010:20). Med strukturerade hot- och riskbedömningar avses sådana som bygger på vetenskapligt utvecklade instrument för riskanalys, t.ex. (Spousal Assault Risk Assessment). Av ovannämnda studie framgår att polisen gör strukturerade hot- och riskbedömningar i större utsträckning än före handlingsplanen, även om olika myndigheter kommit olika långt i användandet av dessa instrument. Däremot har inte arsenalen av skyddsåtgärder ökat i någon större utsträckning. Åtgärderna utgörs i huvudsak av att polisen hjälper kvinnan att ansöka om besöksförbud eller förser henne med en larmtelefon. Antalet kvinnor som beviljas besöksförbud har inte heller ökat under de år handlingsplanen avser. Av 2010:8 Inspektion av polismyndigheternas hantering av rutiner vid bl.a. riskanalyser framgår bl.a. följande. Polisen har använt sig av strukturerade bedömningar (checklistor) för att bedöma risken för framtida våld i parrelationer (), stalkning () och hot vid hedersrelaterade brott (Patriark). Utbildning i och de båda övriga checklistorna har genomförts vid de flesta polismyndigheterna. I många fall har inte utbildningen lett till att checklistorna har börjat användas i någon större omfattning av polismyndigheterna. Den kartläggning som inspektionsgruppen gjort visar att checklistorna används regelbundet vid sju polismyndigheter. I åtta polismyndigheter används inte checklistorna alls eller så används de i mycket liten omfattning, detta trots att det vid många polismyndigheter finns tjänsteföreskrifter eller andra styrdokument som anger att checklistorna ska användas. Från har inhämtats att det inom polisen pågår ett arbete med en förstudierapport för att utveckla arbetet med riskanalyser för våld. Målsättningen med förstudien är att polisen ska arbeta nationellt enhetligt med att analysera risker för våld och använda sig av metoder som är tillförlitliga. I regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) gav regeringen (s. 28) i uppdrag att vidta åtgärder för att öka polisens kompetens och förmåga att förebygga, upptäcka och utreda hedersrelaterad brottslighet. redovisade sitt uppdrag i samband med årsredovisningen . I länsstyrelsernas regleringsbrev anger regeringen att länsstyrelserna inom sitt ansvarsområde ska stödja samordningen i länet av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. i ansvarar för att samordna redovisningen av uppdraget. Uppdraget ska genomföras . Genomförandet av uppdraget och kostnaderna för det ska redovisas i en delrapport till regeringen () . Utskottet noterar att funnit att den handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer som regeringen lade fram 2007 och som det sammansatta justitie- och socialutskottet behandlade i betänkande 2007/08:JuSoU1 medfört en mer strukturerad hot- och riskbedömning inom polisen. Utskottet ser positivt på detta och noterar vidare att ett arbete pågår för att polisen ska arbeta nationellt enhetligt med att analysera risker för våld och använda sig av metoder som är tillförlitliga. Något skäl till tillkännagivande med anledning av motion Ju310 (C) föreligger därför inte. Motionen bör avslås. Utskottet anser att arbetet mot hatbrott är mycket viktigt. Någon särskild handlingsplan för detta område är dock utskottet inte berett att initiera. Motion Ju328 (S) bör därför avslås. Utskottet konstaterar vidare att i sin utvärdering har funnit att handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer medfört en ökad medvetenhet om hur viktigt det är att arbeta med dessa frågor och att kunskapsnivån höjs. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att något tillkännagivande om ökad kunskap hos de myndigheter som arbetar med dessa frågor är nödvändigt. Motion Ju359 (S) yrkande 65 bör därför avslås. I motion A378 (SD) yrkande 2 efterfrågas en nationell handlingsplan för att eliminera hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet konstaterar att den handlingsplan som regeringen lade fram 2007 innefattar hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet noterar vidare att en särskild utredare har i uppdrag att skaffa kunskap om tvångsäktenskap och barnäktenskap samt även föreslå åtgärder för att motverka sådana äktenskap (dir. 2010:54). Uppdraget ska redovisas . Något initiativ från sida med anledning av motionen bör därför inte tas, utan den bör avslås. Behandling av sexualbrottsdömda män Utskottets förslag i korthet avslår en motion om bättre behandling av sexualbrottsdömda män. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I motion Ju359 (S) yrkande 35 efterfrågas bättre behandling inom kriminalvården av sexualbrottsdömda. Enligt motionärerna måste även frisläppta före detta sexualförbrytare följas upp och erbjudas hjälp och stöd på ett bättre sätt än . Kriminalvården arbetar med vetenskapligt kvalitetstestade programverksamheter för bl.a. sexualbrottsdömda och personer dömda för våld i nära relationer. Dessa program ska på vetenskaplig grund kunna påvisas ha effekt på risken för återfall i brott. Programmen syftar till förändrade attityder och beteenden, men det ingår även motivationshöjande moment i dem. Samtliga program ska granskas och godkännas av ett vetenskapligt råd, en ackrediteringspanel, för att säkerställa att programmen har vetenskapligt dokumenterade effekter på återfall i brott. har genomfört en uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer. Uppföljningen har publicerats i en rapport (Rapporter från 2007/08:RFR9). Av rapporten framgår bl.a. att det vetenskapligt baserade och ackrediterade behandlingsprogrammet Idap (Integrated Domestic Abuse Programme), som har använts inom kriminalvården , är föremål för en relativt snabb utbyggnad i landet. Inom finns vidare ett behandlingsprogram för sexualbrottsdömda män, Relation och samlevnad (). Regeringen har i ett beslut givit Kriminalvården i uppdrag att genomföra en särskild satsning på åtgärder ägnade att öka insatserna för sexualbrottsdömda samt män som dömts för våld i nära relationer. Satsningen inriktades på att samtliga män som dömts för dessa typer av brott i samband med planering av verkställigheten ska kunna erbjudas att delta i adekvat programverksamhet. Vidare skulle Kriminalvårdens insatser för dessa klientgrupper när det gäller såväl riskbedömning, metoder, utslussning samt samverkan med andra huvudmän utvecklas. Efter en delredovisning av uppdraget till lämnades en slutredovisning . Av slutredovisningen framgår att Kriminalvården genomfört en rad åtgärder. Bland annat har en riktad utbildning i programdelen brottsanalys för Idap genomförts. Brottsofferslussarbete har införts på nio anstalter med specialplatser för sexualbrottsdömda samt män dömda för partnervåld. Syftet med brottsofferslussen är att skydda brottsoffer och förhindra återfall i brott under verkställigheten då intagna ansöker om telefon- eller besökstillstånd för en målsägande eller ett brottsoffer. Vidare framgår av redovisningen att ett arbete pågår inom med att förbättra matchningsrutinerna för att säkerställa att klienter erbjuds den behandling som bäst matchar behoven. Behandlingsinsatserna behöver enligt Kriminalvården differentieras tydligare för att klienter med hög risk för återfall ska ges de mest kraftfulla insatserna både avseende intensitet och tidslängd. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 4 s. 29) anför regeringen att den övervägande delen av de fängelsedömda som tas in i anstalt har en strafftid eller kortare. Av detta följer att Kriminalvården endast har möjlighet att initiera insatser som är anpassade till dessa klienters behov. Det är därför enligt regeringen angeläget att ansvaret för att förebygga återfall i kriminalitet och missbruk inte ensidigt framstår som Kriminalvårdens under verkställigheten. Kommuner, landsting och arbetsförmedling m.fl. måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. I Kriminalvårdens regleringsbrev för såväl 2011 som 2012 upptas återfallsförebyggande arbete som ett prioriterat område. Vidare har Kriminalvården av regeringen getts i uppdrag att ta fram en plan för hur tillämpad forskning och utveckling kan omsättas i praktisk verksamhet för att minska återfall i brott. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har beslutat att finansiera ett fyraårigt projekt för vidareutveckling av programmet för prevention av sexuella övergrepp som drivs vid och Sexualmedicin vid . Vid sjukhuset finns en nationell hjälptelefonlinje för personer som är i riskzonen för att begå sexuella övergrepp. Utskottet behandlade (bet. 2010/11:JuU11 s. 33 f.) ett motionsyrkande om att Kriminalvården ska utveckla obligatoriska behandlingsprogram för män som begått vålds- och sexualbrott. Utskottet anförde att det vidhöll sin uppfattning att det är angeläget att programverksamheter som riktar sig till män som dömts för sexualbrott och för våld i nära relationer blir föremål för fortsatt utveckling samt att de metoder som används för riskbedömning av dessa klienter, och som bl.a. ligger till grund för beslut under verkställigheten, utvecklas vidare. Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom initiativ till obligatoriska behandlingsprogram för män som begått vålds- och sexualbrott. Utskottet konstaterade vidare vid beredningen av allmänna motioner att flera åtgärder vidtagits i syfte att minska återfallsfrekvensen bland våldtäktsdömda och avstyrkte bl.a. ett yrkande om att ytterligare åtgärder ska vidtas (bet. 2009/10:JuU14 s. 16). Utskottet vidhåller alltjämt uppfattningen att det är angeläget att programverksamheter som riktar sig till män som dömts för sexualbrott och för våld i nära relationer blir föremål för fortsatt utveckling samt att de metoder som används för riskbedömning av dessa klienter, och som bl.a. ligger till grund för beslut under verkställigheten, utvecklas vidare. Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning att det är viktigt att de som dömts för sexualbrott följs upp och erbjuds hjälp och stöd. Det är därför angeläget, som regeringen också anfört i årets budgetproposition, att kommuner, landsting och arbetsförmedling m.fl. i samverkan med Kriminalvården ansvarar för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion Ju359 (S) yrkande 35 är inte nödvändigt utan yrkandet bör avslås. Förstärkt skydd för personer som utsätts för hot eller förföljelse Utskottets förslag i korthet Med bifall till ett motionsyrkande från S tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att rekvisitet påtaglig risk i bestämmelsen om kontaktförbud avseende gemensam bostad bör utgå samt att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad utskottet anför. Vidare avslår motionsyrkanden om att bestämmelserna om kontaktförbud i kombination elektronisk övervakning som trädde i kraft ska utvärderas och att kvinnor med hotbild ska ges bättre stöd från samhället. Jämför reservation 6 (S, MP, V) och särskilt yttrande 1 (M, FP, C, KD). I motion Ju336 (V) yrkande 2 begärs att de nya bestämmelser om kontaktförbud i kombination med elektronisk fotboja som trädde i kraft ska utvärderas . I motion Ju359 (S) yrkande 29 begärs att kravet i 1 a § lagen om kontaktförbud förbättras på så sätt att kravet på påtaglig risk tas bort när det gäller kontaktförbud i gemensam bostad. Enligt motionärerna bör regeringen återkomma med ett sådant förslag . I motion So352 (S) yrkande 3 efterfrågas ett bättre stöd från samhället när det gäller kvinnor som har en hotbild. Motionärerna pekar på att många anhöriga till misshandlade och mördade kvinnor har vittnat om hur man upplevt att vare sig psykiatri eller polis tagit deras oro och rädsla för mannen på allvar. trädde ett antal ändringar i kraft när det gäller reglerna om besöksförbud (prop. 2010/11:45, bet. 2010/11:JuU5, rskr. 2010/11:236). Förslagen var ett led i regeringens strävanden att förbättra situationen för de personer som på olika sätt riskerar att utsättas för eller har utsatts för våld, hot eller trakasserier, ofta vid upprepade tillfällen, s.k. stalkning. En av ändringarna var att uttrycket besöksförbud ersattes med kontaktförbud. En annan ändring var att 2 § lagen (1988:688) om besöksförbud, som genom ändringen fick det nya namnet lagen (1988:688) om kontaktförbud, försågs med ett nytt tredje stycke enligt vilket ett beslut om särskilt utvidgat kontaktförbud ska förenas med villkor om elektronisk övervakning, om det inte finns särskilda skäl mot det. Ytterligare en ändring var att ett särskilt brott, olaga förföljelse, infördes i . Ändringarna trädde i kraft . Av 1 a § lagen om kontaktförbud framgår att ett kontaktförbud får avse förbud mot att uppehålla sig i en gemensam bostad om det på grund av särskilda omständigheter finns en påtaglig risk för att den som förbudet avses gälla kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid. I propositionen Förbättrat skydd mot stalkning (prop. 2010/11:45 s. 64) uppgav regeringen att det, mot bakgrund av att elektronisk övervakning införs i ett nytt sammanhang, var av stor vikt att följa upp hur lagen tillämpas och vilka effekter ändringarna får för den enskilde, såväl ur skyddssynpunkt som i ett integritetsperspektiv. borde därför få i uppdrag att utvärdera lagstiftningen. Vid denna utvärdering skulle det enligt regeringen särskilt uppmärksammas vilken genomslagskraft elektronisk övervakning av särskilt utvidgat kontaktförbud fått och om det område som förbudet gäller är väl avvägt. I det av godkända betänkandet Förbättrat skydd mot stalkning (bet. 2010/11:JuU5, rskr. 2010/11:236), med anledning av ovannämnda proposition, föreslog utskottet två tillkännagivanden till regeringen. För det första föreslog utskottet att rekvisitet påtaglig risk i bestämmelsen om kontaktförbud avseende gemensam bostad borde utgå och att regeringen borde återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad utskottet anfört. För det andra föreslog utskottet att den uppföljning som regeringen förutskickat i propositionen skulle bli bredare än vad regeringen angett. Enligt utskottets uppfattning borde en utvärdering, utöver vad regeringen anfört, avse såväl tillämpningen av det nya brottsbalksbrottet olaga förföljelse som hur reglerna om kontaktförbud tillämpas i praktiken. , vars betänkande Stalkning ett allvarligt brott (SOU 2008:81) legat till grund för regeringens förslag i proposition 2010/11:45, har haft i uppdrag att utreda vilka skyddsåtgärder som är lämpligast för att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. I utredningen lämnas ett antal förslag utöver dem som behandlas i ovannämnda proposition. Bland annat anförs att det ofta saknas samordning inom kommunen och mellan kommunen och andra myndigheter. Insatser görs då inte sällan planlöst och det i då brottsoffret är som allra mest sårbar. Utredningen föreslår att det bör finnas utbildade skyddshandläggare tillgängliga i samtliga kommuner. En skyddshandläggare bör vara en länk mellan brottsoffret och kommunala funktioner, myndigheter och ideella organisationer. Vidare anför utredningen att polisens särskilda personsäkerhetsarbete, som formaliserades , bör utvärderas. Den utbyggnad av polisens lokala personsäkerhetsarbete som har påbörjats kommer enligt utredningen att möjliggöra för fler brottsoffer att få relevant skydd och annan hjälp. Utredningen anför att den anser att en effektiv och likformig utbyggnad av det lokala personsäkerhetsarbetet förutsätter att tar initiativ till nationella riktlinjer och nationell samordning. Dessa förslag är föremål för fortsatt beredning inom . Justitieministern gav en utredare i uppdrag att lämna de förslag som behövs med anledning av tillkännagivande om kontaktförbud avseende gemensam bostad. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har i Brottsförebyggande rådets regleringsbrev gett rådet i uppdrag att förbereda för ett kommande uppdrag om att följa upp och utvärdera reformen om förbättrat skydd mot stalkning som trädde i kraft . Uppdraget kommer att ta sikte på tillämpningen av brottet olaga förföljelse och hur bestämmelserna om kontaktförbud tillämpas i praktiken. I uppdraget ingår att uppmärksamma vilket genomslag elektronisk övervakning av särskilt utvidgade kontaktförbud fått och om det område som förbudet gäller är väl avvägt. Från har inhämtats att det inom polisen pågår ett arbete med en förstudierapport för att utveckla arbetet med riskanalyser för våld. Målsättningen med förstudien är att polisen ska arbeta nationellt enhetligt med att analysera risker för våld och använda sig av metoder som är tillförlitliga. Riskanalyserna ligger till grund för att bedöma om skyddsåtgärder ska vidtas, vilket leder till att minska brottsligheten. Polisen har tagit fram ett skyddspaket för hotade personer Skydd av brottsoffer. Skyddspaketet medför ett gemensamt nationellt arbetssätt vad gäller information och stöd till brottsoffer. Skydd av brottsoffer bygger på en obligatorisk information och en stödjande del som består av information, säkerhetssamtal, motivationssamtal, övrig rådgivning till brottsoffer och samverkan med andra stödorganisationer. Vid behov byggs detta på med en teknisk del som kan bestå av en larmenhet med gps-funktion, möjlighet till inspelning av telefonsamtal samt akustiskt larm. gav, som redovisats ovan, i samband med behandlingen av betänkandet Förbättrat skydd mot stalkning (bet. 2010/11:JuU5) regeringen till känna att den av regeringen förutskickade utvärderingen av bestämmelsen om kontaktförbud i kombination med elektronisk övervakning, med ikraftträdande , skulle ges en bredare utformning än vad regeringen angett i sin proposition. Utskottet noterar att det uppdrag som har fått, att förbereda för ett kommande uppdrag om att följa upp och utvärdera bl.a. den nya bestämmelsen om kontaktförbud i kombination med elektronisk övervakning, är bredare än det som föreslogs i regeringens proposition. Något skäl för att ta något initiativ i denna fråga föreligger inte. Motion Ju336 (V) yrkande 2 bör därför avslås. Utskottet vidhåller att rekvisitet påtaglig risk i bestämmelsen om kontaktförbud avseende gemensam bostad bör utgå. Utskottet konstaterar att justitieministern har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som behövs med anledning av tillkännagivande i detta avseende. Utskottet ser positivt på att detta uppdrag har lämnats men anser att det är angeläget att den nya lagstiftningen kan träda i kraft . Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad utskottet anfört. Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion Ju359 (S) yrkande 29 ge regeringen till känna. Det är givetvis viktigt att kvinnor och andra som har en hotbild ges ett bra stöd av samhället. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete som bl.a. innefattar ett utvecklingsarbete av att analysera risker för våld, pågår för att förbättra detta stöd. Något initiativ från sida med anledning av motion So352 (S) yrkande 3 är därför inte nödvändigt. Motioner som bereds förenklat De i bilaga 2 upptagna motionsyrkandena överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som behandlats tidigare . De behandlades i betänkande /11:JuU11 Våldsbrott och brottsoffer. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ofödda barns status som brottsoffer, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ju409. Jag anser att det behövs ett starkare skydd för gravida kvinnor och deras barn. Av 24 § fjärde stycket folkbokföringslagen följer att en anmälan ska göras till för en nyfödd, som efter födelsen andats eller visat något annat livstecken, samt för dödfödd som avlidit efter utgången av 22:a havandeskapsveckan. Trots att en anmälan således ska göras fr.o.m. den 22:a veckan när det gäller dödfödda så har dessa inget juridiskt skydd. När en gärningsman i misshandlar en gravid kvinna och det ofödda barnet skadas eller dör, så finns det enligt svensk lag bara ett brottsoffer. Den nuvarande ordningen riskerar att förvärra traumat för de utsatta kvinnorna. Den förnekar dessutom brottsoffer rätt till upprättelse och medför att gärningsmännen får för låga straff, som inte står i rimlig proportion till det brott de har begått. Jag anser därför att ofödda barn, som mot moderns vilja utsätts för våld, ska ges status som brottsoffer. Målsägandebiträden, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ju359 yrkande 30. Vi anser att målsägandebiträden bör komma in tidigare i processen än vad som är fallet. Målsäganden bör ha rätt till ett målsägandebiträde redan när brottsanmälan sker. Det stöd och den hjälp ett målsägandebiträde kan ge betyder mycket för den som utsatts för våld eller sexualiserat våld och ofta befinner sig i en traumatiserad situation. Handlingsplan mot hatbrott, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ju328. Vi anser att det saknas ett helhetsgrepp kring arbetet mot hatbrott. I många fall är det svårt att skilja mellan t.ex. hatbrott, hedersrelaterat våld och våld i nära relationer. Detta kan t.ex. vara fallet när en person utsätts för våld eller hot om våld från sin ursprungsfamilj, för att personen är homosexuell. Insatserna som måste göras för att komma till rätta med de olika former av våld och andra hatbrott som drabbar hbt-personer är svåra att skilja från varandra. Vi anser att detta måste få följder för regeringens insatser och prioriteringar på området. Ett annat problem som har framkommit är bristen på förebyggande arbete. Det saknas en strategi för att förebygga att brotten sker. Vi anser därför att en nationell strategi mot hatbrott bör komma till stånd. Områdena hatbrott, hedersrelaterat våld och våld i nära relationer bör ingå i planen, och inriktningen bör vara tydligt förebyggande. Ökad kunskap om hedersvåld, punkt 7 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ju359 yrkande 65. Vi anser att ökad kunskap om hedersvåld är nödvändig hos alla myndigheter som arbetar med denna fråga. I sammanhanget är polisen en viktig myndighet. Vi anser därför att polisen måste utveckla och samordna sitt arbete mot hedersrelaterat våld. Vidare vore det bra om den tidigare resurs för detta ändamål som funnits på infördes på nytt. Behandling av sexualbrottsdömda män, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ju359 yrkande 35.