bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — Men var stolt över att vi lyckades göra en massa bra saker tillsammans över blockgränsen. Det som jag vill se när jag talar om en långsiktig och stabil energipolitik är breda överenskommelser över blockgränsen som håller över mandatperioderna. Det var det ena som jag ville ta upp.Det andra som jag vill ta upp gäller kärnkraften. Det är intressant att höra att du, , vill lägga över hela energipolitiken på marknaden. Det är marknaden som ska styra om det ska byggas nya kärnkraftverk eller vad det kan vara. hörde vid din allianskollega säga att hon ser framför sig att det tillkommer ett antal nya reaktorer när de gamla är slut. Vad har du för synpunkter på det? När 2011 efter debatt tog beslut om kärnkraften var det med anledning av ett yrkande från din partikollega om att regeringen ska återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner till kärnkraft inte kan påräknas. Jag saknar det. Det var många frågor på en gång. Jag tycker att det var en mycket bra blocköverskridande energiöverenskommelse som , och Socialdemokraterna hade när vi tillsammans tog fram de gröna elcertifikaten. Men jag måste bolla tillbaka detta till när hon frågar mig om jag tycker att marknaden har hela lösningen och att det är marknaden som ska styra. Det ligger egentligen i de gröna elcertifikatens natur att vi satte upp sådana spelregler. Det betyder att de som producerar förnybar energi ska tjäna på det och att de som producerar fulel ska få betala för det. Jag tror att det var detta som vi kom överens om tillsammans. Jag vet inte om har missuppfattat det. Men det tror jag egentligen inte. När det gäller en framtida blocköverskridande energiöverenskommelse vill jag naturligtvis inte ge goda råd till Socialdemokraterna. Jag tror att ni socialdemokrater själva kan besluta om er energipolitik. Men i dagens läge har vi en energiöverenskommelse, och ni är välkomna att ansluta er till den. Jag vet att ni då säger: Ni bjuder in med armbågen. Men det känns som om ni socialdemokrater själva är ganska osäkra på var ni står.Jag har sagt det förut här i kammaren, och jag säger det igen, nämligen att snarare verkar vara den som proklamerar att kärnkraften ska fortsätta finnas. Sedan finns det andra företrädare, bland annat här i kammaren, som säger annorlunda. Jag skulle hellre vilja se ett tydligt ställningstagande från Socialdemokraterna innan ni själva bjuder in er till en diskussion. Först och främst: Jag är riksdagsledamot och socialdemokrat för att jag tror på politikens betydelse. Politiken ska staka ut färdriktningen och tala om visioner för att aktörerna sedan ska se till att vi går i denna riktning. Jag vill inte överlåta allting till marknaden. Gröna elcertifikat är en bra lösning för att få i gång förnybar energiproduktion. Men det behövs stöd och åtgärder för solel. Vi har tidigare också talat om vågkraft. Vissa saker måste politiken vara med och stötta för att det ska bli en mogen och bra teknik. Politiken har en otroligt stor betydelse. Det är intressant att från få höra att Socialdemokraterna är otydliga. Vi har varit tydliga i kongressbeslut efter kongressbeslut. Vi har stått här i kammaren och talat om var Socialdemokraterna står i energipolitiken. Och jag förstår att det är kärnkraften som talar om. Jag kan läsa upp följande : Vi socialdemokrater anser att kärnkraften ska fasas ut successivt med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt som kärnkraftsel kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. Detta har vi stått för tidigare, och vi står fortfarande för det. Problemet för är att ni har skiftat väg helt och hållet. säger utskottet att kärnkraftselen kommer att vara en viktig del av den svenska elproduktionen inom överskådlig tid. Vad innebär överskådlig tid, ? Hur många nya reaktorer ser du framför dig till 2050? Jag tror också på politikens kraft. Det är därför som vi var med och skapade de gröna elcertifikaten tillsammans med er. Det tål att upprepas att de gröna elcertifikaten verkligen har satt fart på det förnybara. Precis som jag sade i mitt anförande kommer hälften av all den energiproduktion som finns i från bioenergi. Vindkraften har sex- eller sjudubblats. Dessutom håller jag med om att vi självklart även måste introducera nya färdvägar för marknaden. Du har helt rätt i att när det gäller till exempel biogasen eller solelen behövs det naturligtvis en introduktion för att marknaden ska tycka att det är intressant att satsa på dem. Det håller jag fullständigt med om. Men när det gäller och kärnkraften kan jag säga att vi känner oss trygga med den energiöverenskommelse som vi har tillsammans med våra allianskamrater. Jag har så upprepat här i talarstolen att det förnybara byggs ut kraftfullt. Det görs inte i fråga om kärnkraften. Som jag sade till tidigare bestod av energimixen 2006 av kärnkraft. Ingen ska därför komma och påstå att kärnkraften ökar. tog i sitt anförande upp detta med nettodebitering. Jag måste erkänna att jag inte har tagit del av några utredningar eller rapporter gällande nettodebitering, men jag tror att jag förstår åtminstone grundprinciperna. Man vill alltså ha ett system där man kvittar ett överskott från till exempel solceller eller egenproducerad vindkraft och sedan får tillbaka el vid ett annat tillfälle när den egna produktionsanläggningen inte producerar någonting. Jag talade i mitt anförande lite grann om situationen i . Där uppstår effektspikar. Vi har en spotmarknad där energipriset naturligtvis blir lägre när man har dessa toppar eftersom man då vill att folk ska använda ström. Man kanske till och med måste dumpa den till andra länder. Detta skapar som jag förstår det situationen att priset är väldigt lågt när man har chansen att leverera ut på nätet. Men när man sedan ska ha tillbaka strömmen är det ganska stor sannolikhet att priset på spotmarknaden är betydligt högre. låg priset på spotmarknaden ibland så lågt som . Jag tittade på datorn , och priset ligger på . Då saknas det ca , och det blir en mellanskillnad som någon ska betala. Vem ska betala den mellanskillnaden, är det tänkt? Först vill jag välkomna till utskottsdebatten. Om jag inte tar fel är det din första debatt i näringsutskottet.Nettodebiteringen håller man på att utreda . Det finns de som är betydligt klokare än jag och som sitter och gör detta. Jag kan inte exakt svara på hur det ska vara med spotpriset och mellanskillnaden. Då skulle jag ta mig vatten över huvudet, tror jag.Varför är det då bra med nettodebitering? är vi beroende av några få stora elleverantörer. Kan människor vara med och bidra till att skapa egen förnybar energi och dessutom tjäna en liten slant på det tror jag att vi blir mindre beroende av större aktörer. Dessutom ger det incitament till att skapa mer förnybart. Det ger en större medvetenhet och kanske också ett större utrymme i plånboken för människor. Det är egentligen huvudtanken med nettodebitering. Jag tror att de flesta i det här rummet ser fram emot den möjligheten. Den finns vad jag förstår på en del andra ställen i världen och fungerar rätt bra. Jag tror säkert att vi kan känna oss trygga med att man kommer att ha tittat på detta både en, två och när utredningen är klar. Sedan får vi helt enkelt testa. Jag är inte orolig för detta. Personligen tycker jag att det är en ganska konstig ordning när man delar upp energiproduktionen i förnybart och icke förnybart. Det icke förnybara är vanligtvis per definition någonting dåligt när man pratar om detta, medan det förnybara är någonting bra. Jag håller inte riktigt med. Jag är själv en varm förespråkare för att fortsätta att utveckla kärnkraften till någonting som är både leveranssäkert och tryggt på många sätt och vis.Alla dessa stora satsningar på förnybart innebär väldigt stora samhällskostnader som jag har lite svårt att förlika mig med. Jag förstår att man som kärnkraftsmotståndare vill föra den typen av resonemang och den typen av politik, men när det kommer till nettodebiteringen har jag lite svårt att förlika mig med det. Jag erkänner att jag måste sätta mig bättre in i hur man har tänkt sig systemet, men dessa måste någon betala. Det är helt uppenbart. Skillnaden kan nog vara ännu större än så till och med. Gissningsvis blir det alla övriga elkonsumenter som får ytterligare en pålaga på elräkningen. Annars begriper jag inte riktigt vem det är som ska betala.Det är ofta nedsatt skatt på det förnybara. Till exempel är det nedsatt fastighetsskatt för vindkraften. Det blir en väldigt hög samhällskostnad, i stället för att vi satsar på det som har fungerat , nämligen kärnkraft och vindkraft. Jag ser små skäl till att försöka laga någonting som inte är trasigt. oroar sig för betalningen när det gäller nettodebiteringen, som ännu inte är utredd. Om jag vore tror jag att jag snarare skulle oroa mig för vad den globala uppvärmningen kommer att kosta och andra länder . Vi ska inte tro att är en isolerad ö där vi bara ska satsa på vårt och inte bry oss om vad som händer i omvärlden. Om temperaturökningarna fortsätter kommer att drabbas av detta mer eller mindre, och då kommer vi att få se än större kostnadsökningar.Jag sade det i talet, och jag säger det igen: Vi har ett globalt ansvar. De rika länderna måste gå före när det gäller forskning på det förnybara. Andra länder kanske kan ta efter sedan. Jag är väldigt glad och stolt över att de flesta partier i riksdag är beredda att ta detta globala ansvar. känns det som att vi har hållit på så länge att vi skulle behöva lite energitillskott i debatten. Trots att det handlar om energi känns det lite som att luften har gått ur oss efter denna långa dag.Den svenska energipolitiken bygger naturligtvis på samma grundpelare som det europeiska energisamarbetet. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och energiförsörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning med liten inverkan på hälsan, miljön och klimatet samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. På så sätt främjas också en god ekonomisk och social utveckling i hela . Det är utgångspunkten. Ska jag ta till en kristdemokratisk term kan jag använda det fina ordet "förvaltarskapstanken" för detta. Energipolitiken ska även bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.Flera av oss i utskottet är engagerade även i . Inom det nordiska samarbetet finns en mängd olika frågor som hanteras i olika institut och center. Bland annat finns det nordiska energiforskningscentret i , vars vision är en nordisk region som ska konsolidera och utveckla sin position som ledande region för nya hållbara energilösningar och effektiva och välfungerande energimarknader. Frågan huruvida det sker i avsedd måtto kanske jag får vidarebefordra till statsrådet att svara på, eftersom jag inte vet det.Vad jag kan läsa mig till är att ett antal forskningsprojekt som sker i samarbete mellan de nordiska länderna har fått medel anslagna för att utveckla gemensamma energilösningar, vilket jag tycker är väldigt bra. består av flera länder som har en gemensam historia, liknande samhällen och liknande tankar kring den miljömässiga utvecklingen. Även om vi samarbetar är det klart att målen och visionerna måste uppnås genom klokt agerande, så att man inte äventyrar den svenska industrins konkurrenskraft. Så är det naturligtvis. Alla är sig själva närmast.Det finns tre långsiktiga prioriteringar. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020. fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen . Inom elförsörjningen ska man minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och öka försörjningstryggheten. Då måste en ny förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. Det vet vi. Hur detta ska gå till är det intressanta.Vi kan välja att göra på olika sätt. Det är säkert flera av oss som kommer ihåg den stora satsningen på ute i kommunerna för . Jag kommer själv från en miljökommun, , som har fått flera utmärkelser och priser. har tagit ansvar och utbildat medborgarna på olika sätt, inte minst i avfallshantering, för att få biogas för att driva stadsbussar och så vidare.Jag som kristdemokrat vill att det ska fungera nedifrån och upp i samhället och att subsidiaritetsprincipen ska förverkligas. Den stora utmaningen ligger i att få våra medborgare att ta ansvar för sin egen energiförbrukning - som privatperson, i sitt arbete eller som företagare. Det handlar om vilken mat man väljer, hur transporterna för maten har gått till, vilken resa man väljer, vilket boende man väljer, uppvärmning, aktiviteter man gör och vad det nu kan vara. Det är ditt och mitt val. Vi påverkar mer än vad vi ibland kan tro.Som någon tidigare talare nämnde utgörs av totala energianvändning av uppvärmning, kylning, drift och belysning i våra byggnader. Det kostar för användarna 150-200 miljarder , vilket motsvarar per invånare. Det är ganska mycket pengar.Att svensk basindustri är den som har störst energibehov är ingen nyhet. Men hur ska vi kunna nyttja alla typer av tillgängliga energislag på ett bättre och mer effektivt sätt så att totalt mer energi kan utvinnas? Där har flera aktörer som har kontaktat mig om energifrågor sagt att det behövs en ännu bättre helhetssyn på energisystemet i , tillsammans med nordiska och europeiska samarbetspartner, där nyttjandet av till exempel den svenska kärnkraften skulle gå att förbättra. Man menar att det finns en större kapacitet än vad som nyttjats i de kärnkraftverk vi ändå har. Personligen kan jag säga att jag hade önskat att vi hade kommit så långt att vi hade utvecklat hållbara, förnybara energislag så att vi hade kunnat använda dem mer än kärnkraften. får vi konstatera att när vi har kärnkraftverken måste vi kunna nyttja dem efter den kapacitet som ändå finns.Jag är en gammal linje 3:are. Jag gick i högstadiet när folkkampanjen mot kärnkraft var. Det var linje 2 som vann, och det sades att man naturligtvis skulle forska och utveckla alla de hållbara energislagen. Men vi kan konstatera att med det styre som då hade skedde ingen utveckling av de hållbara energislagen. Inte förrän kom man i gång med detta. Vi kan säga att vi ligger kraftigt efter i det avseendet; sedan kan vi prata hur mycket som helst om vind, våg, vatten, sol, kärnkraft, biogas, bergvärme och vad det nu mer kan heta. Vi behöver alla energislag, och vi måste se att det finns en fungerande forskning och utveckling som är kontinuerlig och som inte sätts efter igen, som under det socialdemokratiska styret.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det brådskar för världen att ställa om till ett hållbart energisystem. Så sent som för presenterade sin nya rapport, som visar att om vi i världen inte gör mer än vi redan gör, och om vi inte höjer våra åtaganden för framtiden kommer jordens medeltemperatur att stiga med hela fyra grader. Internationella energiorganisationen, IEA, presenterade årets World Energy Outlook och landade i ungefär samma slutsats.Återigen har vi fått två tunga vetenskapliga internationella rapporter som bekräftar att vi måste anstränga oss mer och att vi måste göra det . Vi i är, jämfört med många andra delar av världen, väldigt lyckligt lottade. Vi har några av de allra bästa förutsättningarna för hållbar energiproduktion. Vårt land formligen sjuder av rik energi - från våra forsande älvar i norr, från våra djupa rika skogar över hela landet, från värmen i jordens inre och från våra fantastiska vindlägen.Sådana fina förutsättningar förpliktigar. både kan och ska vara ett gott exempel på att det är möjligt att kombinera en stark konkurrenskraft och god tillväxt med ökad hållbarhet genom att dra nytta av naturens rika förnybara resurser.Det är precis på den insikten som vi har byggt Alliansens energi- och klimatpolitik. Med energiöverenskommelsen har fått en riktigt långsiktig energipolitik, som förenar ekologisk hållbarhet med ett minskande beroende av storskaliga energikällor och en allt bättre konkurrenskraft.Den svenska energipolitiken skapar den långsiktighet som är helt nödvändig för att de som ska investera i svensk energimarknad ska våga göra det. De måste kunna lita på att de villkor vi sätter upp inte bara gäller , utan att de också gäller och framöver. Var och en som är mån om att de starka investeringar vi nu ser, inte minst i den förnybara energin, ska fortsätta behöver värna de tydliga och långsiktiga spelregler som Alliansen lagt fast i energiöverenskommelsen.Nu kan vi, efter att överenskommelsen slöts, se de tydliga resultaten och vad det leder till. har den svenska elproduktionen från biobränslen ökat med . har elen från vindkraften ökat sju gånger om. Totalt sett är nästan hälften av energiproduktion förnybar. Det är den högsta andelen i hela EU, bland de bästa i världen.Jag är mycket stolt över att få vara energiminister i en alliansregering som står samlad bakom en framåtsyftande och ansvarsfull energipolitik, en politik som förmår kombinera högt ställda klimat-, miljö- och energiambitioner med en väldigt god tillväxt.Lika stolt är jag över att vara minister i en alliansregering som i dessa tider av stark ekonomisk oro världen över kunnat lägga fram ännu en handlingskraftig budget för , för även på energiområdet är budgeten en stark budget. Bara , 2013, föreslår regeringen att ska satsa på energiforskning, på en utbyggnad av den förnybara energin, på ökad energieffektivisering och på att ge stöd till gryende energitekniker. De tydliga satsningarna märks inte minst på våra satsningar på energiforskning. Ny kunskap och ny teknik är viktiga för att vi ska kunna ställa om vårt energisystem. satsar Alliansen därför på att forska kring framtidens klimatsmarta och energieffektiva teknik. ökar den satsningen till den nya permanenta nivån på 1,4 miljarder kronor.Fru talman! Det är en höjning av den permanenta energiforskningsnivån med 51 procent.Ökade resurser till forskning är en förutsättning för att vi ska kunna lyckas med helheten, för att nå ett hållbart energisystem och ett klimatneutralt samhälle. som vi det gör vi andra tydliga riktade insatser för att stimulera klimatsmart teknik, som ännu inte riktigt klarar sig på egen hand.En sådan viktig insats är vår satsning på biogasen. Biogasen är ett av de kanske allra mest resurseffektiva och miljövänliga fordonsbränslen vi har , men det är en underutnyttjad resurs. Just därför förlänger och förstärker och alliansregeringen satsningen på den innovativa biogasen. kommer vi totalt sett att satsa på att öka produktionen, förbättra distributionen och öka användningen av biogas.Den satsningen ska ses som en väldigt tydlig vilja från regeringens sida om att vi vill skapa goda och långsiktiga förutsättningar för biogasen. Och det är en tydlig signal till alla nuvarande och alla potentiella biogaskonsumenter om att biogasen kommer att bli ett allt viktigare bränsle för Sverige.På samma sätt uppmuntrar och stöder vi från Alliansen den småskaliga solelsproduktionen. inrättade vi det väldigt framgångsrika investeringsstödet till den som sätter upp solceller i liten skala. Så många konsumenter har tack vare det stödet kunnat investera i en småskalig solelsanläggning, för eget bruk eller för att vara med och bidra till det gemensamma.I dag gör solcellstekniken det möjligt att utvinna alltmer energi till en allt lägre kostnad, vilket gör att solelen är ett mycket intressant alternativ också på våra nordliga breddgrader. För att den fina utveckling som vi ser när det gäller solelen i ska fortsätta och för att andelen solel i ska fortsätta växa förlänger vi nu investeringsstödet för solceller. kommer vi sammanlagt att satsa 210 nya miljoner på investeringsstöd till solceller.Med en stark forskning och effektiva riktade stöd utvecklar och stimulerar Alliansen steg för steg det förnybara. gör vi tydliga insatser för att använda energin alltmer effektivt. Potentialen för oss i att öka energieffektiviteten är stor, inte minst i vår bebyggelse. Hela en tredjedel av vår samlade slutanvändning av energi används i våra bostäder och i olika lokaler.Det är just därför som Alliansen nu satsar på att utveckla riktigt energieffektiva byggnader för framtiden. Denna nya satsning sker i ett program som ska ta fram ett bra kunskapsunderlag för att vi ska kunna bygga framtidens riktigt energisnåla hus. De erfarenheterna kommer att ligga till grund för de nya nära-nollenergikrav som ska gälla för alla nya byggnader från och med 2021.Fru talman! Alliansen har höga ambitioner för och för svensk energipolitik. Vi ska minska koldioxidutsläppen , vi ska öka energieffektiviteten och vi ska bygga ut det förnybara i rejäla mått. Vi har höga mål därför att det är bra för . Men vi har också höga mål därför att det är vårt sätt att ta ansvar för att minska vårt lands klimatpåverkan.Med årets budget fortsätter alliansregeringen tydligt och stadigt resan till ett alltmer hållbart samhälle och till ett klimatneutralt år 2050.I detta anförande instämde , , och (alla M). Det är svårt att komma i gång igen. Det här var det andra avbrottet i vår energidebatt, så det gäller att starta om med ny energi.Jag kan hålla med om mycket av det statsrådet säger angående de rapporter som kommer. pratar om fyra graders uppvärmning, och vi måste, precis som statsrådet säger, ta tag i de här frågorna och jobba intensivt med dem.Klimatfrågan och energipolitiken hänger väldigt nära ihop, så jag ser fram emot Färdplan 2050 och arbetet med den. Vi får se hur vi kan hitta varandra och vad det är för åsikter och synpunkter som vi kan lägga fram när det gäller det arbetet. Jag skulle också önska att statsrådet var positiv till vårt förslag om att utreda förnybart för att även titta på hur det skulle kunna se ut.När man lyssnar på statsrådet och alla företrädare för borgerligheten som står här och pratar om, tror jag statsrådet sade, en riktigt långsiktig överenskommelse, ställer man sig frågan hur långsiktig den är. Vi har val 2014. Vad kan hända efter valet? Säg att det blir en socialdemokratisk regering - då gäller ju inte er energiöverenskommelse. Det går inte att säga att den är långsiktig i och med att det inte är över blockgränserna.Vi hade en blocköverskridande överenskommelse 1997-2008 som var stabil och bra där mycket hände, inte minst elcertifikaten. Jag skulle vilja höra statsrådets åsikter om det här. Hur stabil och långsiktig är energiöverenskommelsen, och vilka signaler ger den till investerare, branscher, företag med mera? Låt mig börja med Färdplan 2050. Det har påståtts i den här debatten att regeringen skulle ha presenterat Färdplan 2050. Det har ingenting med verkligheten att göra.Det som har hänt är att har tagit emot ett förslag från när det gäller Färdplan 2050. Den handlar om utsläppen. Den handlar inte om att ta fram en ny energipolitik. Den handlar inte om energiförsörjningen. Den handlar inte om framtidens energimix.Tittar man på underlaget till färdplanen ser man att den ansvariga myndigheten, , har tagit fram två olika scenarier - ett scenario som bygger på att det kommer att byggas ny kärnkraft i och ett annat scenario som bygger på att det inte kommer att byggas ny kärnkraft i Sverige.Hur det kommer sig att inte har valt att ta med båda dessa scenarier i sin slutrapport är en fråga som man bör ställa direkt till myndigheten.Jag är den första att understryka - jag gör det ofta och väldigt gärna - att det är bra att nu har en väldigt långsiktig energipolitik. Vad som är unikt med den klimat- och energipolitik som har antagit är att den är bred och täcker alla samhällssektorer. Den är också unik genom att det är högt ställda ambitioner och målsättningar, att vi täcker in allt från klimatfrågan till det förnybara till energieffektivisering men också anger tydliga spelregler och villkor gentemot dem som eventuellt skulle vilja investera i ny kärnkraft i Sverige.Den bredden i energipolitiken har vi faktiskt inte haft i förut.