ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· GZ01NU14 · 2012-03-01 12:03:52 — Jag hörde i debatten att sade att det är bara ett målfoto som skiljer mellan majoritetens förslag och den reservation som de borgerliga partierna har lämnat. Det är möjligt att upplever det på det viset, men jag tror faktiskt att det handlar om sak.Jag kan notera att det redan finns en mineralstrategi utarbetad som SGU tog fram och som vi har haft att behandla i utskottet. Det visar sig att när de själva talar om vad det innebär säger de att det finns andra myndigheter som får ta ansvaret. För forskning och utveckling är det , för återvinning och miljöåtgärder är det , för infrastrukturutbyggnad är det , etcetera. Det är inte deras uppdrag. Mineralstrategin handlar om ett lite smalare uppdrag än det som majoriteten i utskottet pratar om, nämligen att vi måste skapa ett handlingsprogram för hela denna bransch omfattande alla de olika åtgärder som måste till.Här är regeringen väldigt passiv, tycker jag, och faktiskt också historielös. Hur har vi byggt starkt? Jo, det är genom att satsa våra gemensamma resurser på infrastruktur, bygga hamnar, bygga bostäder och skapa förutsättningar för människor att gå från ett arbete till ett annat arbete. Det handlar om en samordning av politiken som skapar en positiv utveckling.Jag kan notera att marknaden också har reagerat negativt . I kan man läsa att när det gäller den gruva som finns i , , är investeringarna nu uppe i 6 miljarder. De har då gått ut på marknaden för att efterhöra intresset. Vilka är det som investerar? Ja, det är inte svenskar. Det är norska intressen och finska intressen. Inte ens AP-fonderna investerar i den nya gruvan i . är svenska investeringar i denna gruva. Vi som har varit där har kunnat notera att det är en stor gruva som har goda möjligheter att få framgång framdeles.Det här är ett uttryck för den passivitet som regeringen står för. Jag har inte hört att finansministern har sagt att det är viktiga infrastrukturinvesteringar i Norrbotniabanan till exempel eller att det är viktiga investeringar i eller i Bergslagen för att lösa alla de praktiska frågorna med tunga transporter. Man pratar om getingmidjan här i och om infrastrukturen i . Jag är från och tycker att det är positivt i sig. Men man pekar inte på de stora investeringar som måste fram för att klara godstransporter och för att näringarna ska kunna utvecklas i . Det är där passiviteten finns.Vi talar också i vår skrivning om betydelsen av vidareförädlingsfrågorna, alltså att gå vidare, inte bara att ska bli en stor gruva utan att man ska vidareförädla våra metaller i industrin i . Då krävs det kapital och intressen för att engagera sig i den utvecklingen.Det handlar om, som så många har sagt - , med flera - att det måste till ett samlat program för att utveckla gruvnäringen i . Då handlar det om politisk vilja.
bet · GZ01SfU6 · 2012-03-14 00:00:00 — Vid bedömning av om behov finns beaktas bland annat - vilket man kan tycka är ganska naturligt - om utlänningen själv uppger att han eller hon behöver översättning, känner att det är ett behov som föreligger.Direktivets krav anses uppfyllt när vi har processat detta genom dessa bestämmelser. Det är alltså regeringens åsikt att vi klarar den marginal som vi bör ha genom att införa direktivet på det här viset. Visst är det så att jag aldrig skulle kunna vara talskrivare. Jag kan klippa och klistra i svaren, men jag kan naturligtvis inte dela uppfattningarna.Nu har vi hört samtliga borgerliga partier och säga att det är jättebra att vi ligger under nivåerna när det gäller förvarstider och så vidare. Men när det kommer till de positiva förändringar som finns i direktivet, till exempel möjligheten till övervakning eller att ändra i svensk lagstiftning så att den garanterade rättigheten ges, är man inte villig att göra dem. Jag förstår inte det och instämmer inte i regeringens slutsatser i det fallet. Det är tillåtet att ha olika uppfattningar, i synnerhet i kammare. Som företrädare för regeringen anser jag dock att vi har en bred marginal. När vi tillsammans med har tagit fram underlaget för den proposition som kommer att besluta om och som kommer att införliva återvändandedirektivet i svensk lagstiftning har vi också tagit höjd i dessa frågeställningar.Jag skulle vilja ta tillfället i akt och korrigera på en punkt. Hon har återkommit till frågan om övervakning och sagt att anser att man måste ha med oberoende observatörer och så vidare när man genomför tvångsverkställigheter. Det är inte korrekt.Vad man har sagt från kommissionens sida är att Frontexförordningen uppställer krav på en oberoende observatör vid EU-gemensamma återvändandeoperationer som samordnas av Frontex. Det är dock en annan fråga än vad som regleras i återvändandedirektivet. Återvändandedirektivet uppställer inga sådana krav, och därför har vi inte heller det problemet. Det är viktigt att understryka så att vi håller isär dessa två saker.
· GZ01SoU11 · 2012-03-01 16:04:35 — Det är kommunerna själva som får stå för det här, och vi vet redan att resurserna har krympt , fast antalet äldre har ökat.Jag tycker att det vore ett väldigt bra krav att göra som man gjorde med skolan, där man öronmärkte pengar, och faktiskt öronmärka pengar till mer personal, för det är ju inte samma sak att de får stimulansbidrag som försvinner eller ställs om till något annat.Jag har varit ute i äldreomsorgen där man har sagt: Det är jättebra med stimulansbidragen. Vi anställde en aktivitetsledare som satsade på verksamheter, på det sociala innehållet och även för mindre grupper och enskilda personer. Men har vi tyvärr fått ta bort den personen, för nu finns inte pengarna längre.Just för det viktiga att få en permanent högre personalbemanning hjälper inte de här stimulanspengarna, som vi också har i vår budget och som jag tror att vi alla partier har i våra budgetar. Och satsningen på de allra mest sjuka är en satsning som vi inte alls har kritiserat utan tycker är bra och också har i våra budgetar.De olika områdena kommer ju från propositionen som lades fram före valet, när vi bytte regeringen, av som socialminister. I den propositionen fanns inriktningarna med vad gällde vad man skulle satsa pengar på.Den fråga som jag vill ställa till dig är hur kommunerna när de nu har ett tufft läge, är hårt trängda och på flera håll ligger på minus ska få fram de här pengarna. Är det inte en vettig satsning att öronmärka pengar i budget för mer permanent personal? Förutsättningarna för att äldreomsorgen ska ha resurser och muskler och att det ska finnas ekonomi i kommunerna att finansiera den är att vi har ordning på den samlade ekonomin i landet. I det avseendet ska vi vara glada över att varken eller jag står i det grekiska parlamentet , för då hade vi haft bekymmer.Sveriges kommuner och landsting har ingen lätt ekonomisk situation. Men i jämförelse med våra länder i i övrigt har vi ändå förutsättningar att prioritera, för ekonomin är i ordning och har en god utveckling.Med detta som utgångspunkt har vi gemensamt, du och jag, i betänkandet på s. 10 formulerat följande: Huvudmännens, det vill säga kommunernas, ansvar för detta måste både betonas och respekteras. Och det gör vi. Vi vill betona och respektera kommunernas ansvar. Vi är beredda att ta fram det som vi nu har gjort, riktlinjer för bemanningen, och utgå från den enskildes individuella behov. Det är dessa som ska tillgodoses. Det är dessa som vi ska ha som utgångspunkt för varje bemanningsbedömning.Utöver det kan jag inte låta bli att säga att när vi tidigare tillförde 5 miljarder för en satsning på kvalitetsutveckling i äldreomsorgen, när vi nu satsar för de mest sjuka äldre, när vi lyfte in 1 miljard för ett särskilt omvårdnadslyft är det ett uttryck för att regeringen har ambitionen att ständigt utveckla kvalitet och trygghet för våra äldre.Jag tror att det är i samspelet mellan regering, riksdag och landets kommuner som vi kan säkerställa att vi har en kvalitet som innebär att det finns både värdighet och välbefinnande i den äldreomsorg som vi formar för morgondagen.
· GZ01UbU10 · 2012-03-14 14:08:38 — Jag tänkte fatta mig kort. Det är i grunden positivt att fristående skolor ges möjlighet att arbeta med elever med särskilt stöd. Problemet med den föreliggande propositionen, Vissa frågor om fristående skolor, är att detta förslag leder till att ytterligare förstärka en situation som innebär att fristående och kommunala skolor inte verkar på lika villkor.Kommunerna har nämligen ingen möjlighet att begränsa mottagandet av elever till vissa grupper utan måste erbjuda en skola för alla. Kommunala skolor är tvungna att anpassa undervisningen efter elevernas behov, detta för att inte exkludera någon elev från undervisningen. Att låta fristående skolor begränsa mottagandet till vissa elevgrupper strider mot principen att fristående och kommunala skolor ska verka på lika villkor.Jag uppfattar det som att såväl som instämmer i detta påstående.Jag menar att utgångsläget måste vara att fristående och kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. Men ska en skola, oavsett om den är fristående eller , ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för till exempel barn med speciella behov. Dessa ska dock vara undantag från regeln, vilket innebär att den huvudman, oavsett om det är en huvudman eller en fristående, som vill skapa en sådan klass eller skola och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper ska vara tvungen att söka ett speciellt tillstånd för detta.Jag menar att denna princip ska gälla både grundskolor och gymnasieskolor, såväl fristående som kommunala. Därför menar jag att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad jag framför i min reservation. Jag yrkar därmed bifall till reservation i frågan.I detta anförande instämde (SD). Samtliga partier i utbildningsutskottet har varit överens om att debatt är överflödig beträffande betänkandet. Då trots detta en ledamot anmält sin uppfattning vill jag yrka bifall till förslaget till beslut och avslag på samtliga reservationer.
bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga i högskolelagen (1 kap. 2 §) att lärosätena har skyldighet att fortlöpande följa upp examinerade studenter avseende hur de upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden samt vilken framgång de rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. 2011/12:Ub515 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om universitet, högskolor och forskning i . 2011/12:T445 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av utbildning för utveckling. 2011/12:MJ308 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer bör få grundläggande utbildning om alternativa metoder.
bet · GZ01UbU19 · 2012-03-30 00:00:00 — 2011/12:UbU19 Stiftelsen verksamhet 2011 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning och redogörelse om revisionsberättelsen över fondens årsredovisning har överlämnats till . Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /12:RR3 och 2011/12:RJ1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (FP), (C) och (MP). Ärendet och dess beredning Styrelsen och verkställande direktören för Stiftelsen lämnade, i enlighet med stiftelsens stadgar, en berättelse till över stiftelsens verksamhet och förvaltning (redog. 2011/12:RJ1). Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för Stiftelsen . Av samma lag framgår att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen lämnats. Efter revidering av Jubileumsfondens årsredovisning överlämnade en redogörelse av revisionsberättelsen (redog. 2011/12:RR3) till . Inga motioner har väckts i ärendet. Det är ansvar att uttala sig om årsredovisningen på grundval av sin revision. har utfört revisionen enligt standarder som kräver att följer yrkesetiska krav samt planerar och utför revisionen för att uppnå rimlig säkerhet att årsredovisningen inte innehåller väsentliga felaktigheter. anför i sin revisionsberättelse att stiftelsens årsredovisning ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning och av dess resultat och finansiering för året enligt årsredovisningslagen. Vidare är det ansvar att med rimlig säkerhet uttala sig om huruvida granskningen, utförd enligt god revisionssed, funnit att någon ledamot i styrelsen eller verkställande direktören handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. uppfattning enligt revisionsberättelsen är att styrelseledamöterna och verkställande direktören inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. Utskottet har vid sin granskning av Jubileumsfondens verksamhet och förvaltning inte funnit behov av något särskilt uttalande från sida. Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /12:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning . Redogörelse /12:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning .
· GZ01UbU8 · 2012-03-14 14:11:47 — Jag tänker fatta mig kort också den här gången.I dag finansieras en del av forskningen på de olika lärosätena genom externa finansiärer. Detta är en fördel då forskningen kan utökas i väsentlig grad på de olika lärosätena. Ofta samfinansieras projekt med resurser från såväl externa bidragsgivare som statens basanslag. En nackdel kan dock vara att basanslagen byggs upp i dessa samfinansierade projekt, vilket kan medföra att högskolornas frihet och integritet minskar. Dessutom kan det innebära att basanslagen inte används på det sätt som regeringen från början har avsett.Riksrevisionen talar i sin rapport om ett bristande underlag för verksamheten. Och man landar i slutsatsen att regeringen borde ha mer kunskap om hur anslaget används än vad som är fallet i dag.Samfinansiering är en finansieringsform som även kommer att utgöra en betydande del av lärosätenas finansiering av forskning. Det är dock mycket angeläget, menar jag, att klara regler utfärdas och att lärosätenas årsredovisningar innehåller följande, som jag framför i min reservation.För det första: Storleken på de externa bidrag som har mottagits under året.För det andra: Hur stor andel av de externa bidragen som har förbrukats samt till vad.För det tredje: Hur stor andel av basanslaget som har förbrukats.För det fjärde: Hur stor andel av basanslaget som har använts till forskning respektive forskarutbildning samt hur stor andel av basanslaget som har använts till samfinansiering.Även här vill jag yrka bifall till reservation. Betänkandet under den här punkten är synnerligen viktigt med ett mycket intressant och viktigt innehåll. Men på grund av att samtliga partier i utbildningsutskottet varit överens om att debatt är överflödig beträffande betänkandet har vi inte anmält oss till den, utan vi avvaktar med debatten till dess att vi kommit vidare med forskningsfrågorna.När nu trots detta en ledamot har anmält sin uppfattning här yrkar jag bifall till förslaget till beslut och avslag på samtliga reservationer.
· GZ01FiU32 · 2012-04-12 19:56:28 — Pengarna ska gå till vård, skola och omsorg åt medborgarna, inte till någonting annat. Jag ska lyfta fram ett perspektiv som jag inte har hört nämnas i debatten. Jag ska börja med att precis som tidigare talare säga att offentlig upphandling är ett utmärkt system, en utmärkt metod att förena pris, kvalitet och utveckling. Men när vi nu kommer till utveckling, fru talman, vill jag lyfta fram uppfinnande, innovationer och de små nystartade företagen.Precis som utskottet skriver i sitt ställningstagande är det färre små företag än stora företag som deltar i offentliga upphandlingar. Detta är naturligtvis ett problem. Det innebär att de idéer som finns i nystartade företag har svårigheter att nå marknaden. Det innebär att vi i värsta fall går miste om företagsidéer och företag som kan växa och blomstra. Därför är det så oerhört angeläget att den offentliga upphandlingen tar hänsyn till att det finns små nystartade idéburna företag.Låt mig ge ett exempel! Det finns inom hälso- och sjukvården företag som kommer ur idéer som medarbetarna utvecklar. Jag tänker till exempel på sjuksköterskan som utvecklade ett nytt rörsystem för provtagning. När skulle upphandla utrustning för provtagning, fru talman, gick man på en bred standardiserad upphandling. Sjuksköterskan som hade tagit fram två specifika rör kunde inte lägga något anbud därför att hennes produkt inte fanns med, inte fanns beskriven. Hon tyckte inte att det var någon idé att skriva ett anbud; det skulle bara ta tid och resurser från henne. Upphandlaren å sin sida tyckte inte att det var någon idé att utforma ett anbudsunderlag som skulle göra det möjligt för denna lilla idé att få plats.Detta är något som vi som politiker har ett stort ansvar för att driva vidare, så att det blir möjligt för små nya företag att delta i upphandlingen. Därför välkomnar jag verkligen det direktiv som finns inom EU för att ta till vara de små företagen. Men gäller det att vi som politiker ser till att följa upp att så blir fallet. Annars måste vi vara beredda att gå vidare, så att vi kan få ett än mer levande företagarklimat.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut.
bet · GZ01NU20 · 2012-04-26 00:00:00 — Det är viktigt att nationell miljölagstiftning inte får stå åt sidan för EU:s infrastruktursatsningar så att utvecklingen inte går i fel riktning och nya lokala miljöproblem skapas. Beroendet av fossila bränslen, i första hand kol, måste brytas. För stora förhoppningar kan emellertid inte ställas till CCS-tekniken, då denna teknik är oprövad och då det återstår en hel del vad gäller teknikutveckling. Till detta kommer avsevärda investeringskostnader för att bygga ut en fungerande infrastruktur för CCS-anläggningar. För att EU ska kunna ha en säker tillgång till energi är det önskvärt att beroendet av import från instabila stater minskas och att sådan import helt fasas ut. Det är av särskild vikt att beroendet av importerad gas inte ökar och att de nationella energiförsörjningsplanerna inte blir beroende av andra nationers energiförsörjningsplaner. Ett viktigt steg är att varje medlemsstat bör sträva mot att vara självförsörjande när det gäller elproduktion. Förteckning över behandlade förslag KOM(2011) 885 Energifärdplan
kam-ap · GZ01UbU17tt · 2012-04-19 13:00:00 — Bara den första delen av debatten är teckenspråkstolkad. Vi beklagar detta. vill att teckenspråk ska kunna ge meritpoäng (UbU17) Elever som läser moderna språk på högre nivåer i gymnasieskolan kan få så kallade meritpoäng. Teckenspråk likställs inte med moderna språk och ger därför inte meritpoäng. vill att teckenspråk ska likställas med moderna språk när det gäller meritpoäng. Detta för att inte missgynna elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå. Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande till regeringen. Bakgrunden är att regeringen och har bedömt att det är viktigt att uppmuntra elever att fortsätta sina studier i moderna språk på högre nivåer i gymnasiet. Därför infördes meritpoäng för moderna språk. finns det tecken på att gymnasie- och högstadieelever väljer bort studier i teckenspråk av strategiska skäl. Detta eftersom teckenspråk inte ger meritpoäng på samma sätt som moderna språk. Utskottet föreslår att säger nej till övriga motioner från allmänna motionstiden om högskolan.
bet · GZ01AU13 · 2012-05-22 00:00:00 — Men borde det inte vara rimligare att på arbetsplatsen bedöma hur arbetstiden ska förläggas och med hur många timmar den kan minskas än att vi här i generellt lagstiftar om det? Är det inte svårt att ha den kunskapen? Jag anser att det är svårt här från . Hur ser på detta? Jag undrar om helt vill avskaffa lagstiftningen om normalarbetstid. Vi har ju nu . Någonstans ska vi väl ha normalarbetstid när nu sådan finns. Det är en skyddslagstiftning för de individer som inte kan välja och som inte har en stark förhandlingsposition gentemot sin arbetsgivare. Ofta gäller det de som har tunga och kanske också lågt betalda jobb.Viktigt är också att normalarbetstiden är normerande. Är det blir det normalt att jobba just så länge samt avvikande att jobba än det. Det finns alla möjligheter att också avtalsvägen, enligt den svenska modellen, förhandla om kortare eller längre arbetstid. De här möjligheterna kompletterar varandra. Det handlar alltså om en skyddslagstiftning när det gäller normalarbetstiden.Det kommer alltid att finnas ett behov av ytterligare lagstiftning vilken normalarbetstid vi än har - detta för att man i olika skeden i livet ska kunna jobba mer flexibelt, exempelvis när man har små barn och behöver jobba mindre. Vi har också sett att det jobbas mycket övertid. Nej, det behövs, som sagt, en klok skyddslagstiftning. Jag undrar om verkligen skulle vilja ta bort 40-timmarsveckan. (HANS (FP): Inga fler frågor kan ställas till mig eftersom jag inte har rätt till ytterligare replik.)
bet · GZ01CU23 · 2012-05-11 00:00:00 — Konventionen syftar alltså till att stärka skyddet för barn i internationella situationer.Genom tillämpning av konventionen vill man nu undvika konflikter mellan olika rättssystem. Dessutom utvecklas det internationella samarbetet vad gäller skydd för barn. Grundprincipen är att barnets hemvistland anses vara det land som är bäst lämpat för beslut om barnets bästa. Konventionen bygger även på att de ingående staterna har förtroende för varandras rättssystem, praxis och beslut. Detta är särskilt viktigt i en alltmer global värld där arbete, hushåll och relationer korsar gränser, språk och kulturer. I en alltmer krympande värld är det viktigt att vi i bidrar till enklare hantering av internationella frågor.Regeringen vill dock att reserverar sig mot användandet av franska språket i meddelanden till svenska myndigheter. Annars anser regeringen att konventionen ska inkorporeras i svensk lagstiftning. Utskottet anser att propositionens skrivning ligger i linje med motion. Jag yrkar därför avslag på motionen och bifall till propositionen.