bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — De nationella mål som regeringen har antagit för dessa riktmärken är att andelen unga vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning ska vara och att andelen med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan 2020. Svårigheterna med statistikjämförelser mellan länder i detta sammanhang beskrivs närmare i propositionen. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub498 av m.fl. yrkande 2 behandlas frågan om utbildningspolitiska mål för grundskola, gymnasiekompetens och högre utbildning. Socialdemokraterna föreslår som utbildningspolitiskt mål att alla elever ska nå målen i . Partiet vill till 2020 halvera andelen elever i som inte är behöriga att påbörja ett av gymnasieskolans nationella program, från nuvarande till . Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 3 behandlas frågan om utbildningspolitiskt mål för . Partiet föreslår även att det ska införas ett mål om att alla ska inneha en fullständig gymnasieexamen. Till 2020 ska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller som inte studerar på gymnasienivå minska från nuvarande till . Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. yrkande 5 behandlas frågan om utbildningspolitiskt mål för gymnasiekompetens. Partiet föreslår också att det ska införas ett mål om att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) till 2020. Det innebär enligt Socialdemokraterna en ökning från till . Det faktum att regeringens mål om andelen 3034-åringar med eftergymnasial utbildning redan är uppnått visar, enligt Socialdemokraterna, tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. yrkande 3 behandlas frågan om ett högre mål för andelen unga med högre utbildning. Utskottet kan inledningsvis konstatera att mål- och resultatstyrningen genomsyrar utbildningsområdet. har beslutat som mål för utgiftsområde 16 att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Därutöver har regeringen fastlagt mål för vart och ett av de fem verksamhetsområden som ingår i utgiftsområdet. För varje verksamhetsområde har regeringen även fastställt vilka centrala indikatorer som används för att följa måluppfyllelsen. Utskottet kan därmed noga följa utvecklingen och resultaten på olika nivåer inom utbildningssystemet. Regeringen framhåller i propositionen att andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i skolan. Regeringen betonar vidare att det är viktigt att gymnasieungdomarna ges förutsättningar att nå målen för utbildningen inom utsatt tid och följer i detta syfte indikatorn andelen elever med slutbetyg . Bedömningen av måluppfyllelsen inom fokuserar på indikatorn andelen examinerade från som är i arbete året efter avslutad utbildning, eftersom det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av arbetskraft med eftergymnasial utbildning. Inom ramen för EU:s utbildningssamarbete fastställs riktmärken för gemensamma mål. Regeringen har antagit nationella mål för två av EU:s riktmärken. De nationella målen överensstämmer med EU:s riktmärken. Utskottet kan konstatera att uppfyller dessa mål och ligger väl till i jämförelse med genomsnittet inom EU. De svenska nationella målen är enligt utskottets uppfattning väl avvägda. I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) avstyrkte utskottet motionsyrkanden med motsvarande innebörd som de nu aktuella (bet. 2011/12:UbU1 s. 2628 och 6870). Utskottet motiverade sitt dåvarande ställningstagande bl.a. med att har goda möjligheter att uppnå en hög utbildningsnivå inom ramen för den beslutade politiken. Utbildningssystemets alla delar samverkar, och inte minst läggs grunden för en framgångsrik utbildning . Sedan början av förra mandatperioden har en rad reformer inom utbildningsområdet påbörjats och genomförts med ambitionen att öka förutsättningarna för ett förbättrat framtida utbildningsväsende. Utskottet beskriver närmare i sitt ställningstagande avseende anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet olika satsningar som regeringen nu gör på lärarnas kompetens, lärarlegitimationen och för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub494 (S) yrkande 5, 2012/13:Ub496 (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub498 (S) yrkande 2. 4 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen). I samband med behandlingen av budgetpropositionen följde utbildningsutskottet upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (bet. 2011/12:UbU1 och bet. 2011/12:UbU2). Uppföljningen genomfördes av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen . Regeringens beskrivning av politikens inriktning och budgetförslag i propositionen behandlas inte i detta sammanhang. Utskottet har särskilt följt upp regeringens redovisning av uppgifter av lärares behörighet och utbildning. Vidare har en fördjupningsstudie av vissa frågor som rör lärarutbildningen genomförts. I bilaga 5 i betänkandet redovisas den del av underlaget som avser uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser med anledning av regeringens resultatredovisning (inklusive lärares behörighet och utbildning) i kapitel 2. Fördjupningsstudien om lärarutbildningen redovisas i kapitel 3 (huvudsakliga resultat) och kapitel 4 (studiens tabeller med kommentarer). Utskottet behandlar i detta avsnitt resultatredovisningen med fokus på form och struktur, t.ex. målstrukturen och redovisningen av indikatorer. Det innebär att utskottets diskussion i detta avsnitt inte avser innehållet i de uppnådda resultaten. I propositionen återges det mål för utgiftsområde 16 som godkänt (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98): Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Inom utgiftsområdet finns fem verksamhetsområden: barn- och ungdomsutbildning, kommunernas vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, universitet och högskolor samt forskning. Det övergripande målet för utgiftsområdet som beslutat gäller som mål för respektive verksamhetsområde. Under varje verksamhetsområde redovisas delmål och centrala indikatorer som regeringen har lagt fast och som ligger till grund för resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen. Enligt regeringen bör man bedöma måluppfyllelse för respektive verksamhetsområde och inte samlat för hela utgiftsområdet på grund av verksamhetsområdenas olika karaktär. En sammanställning över mål och indikatorer för utgiftsområdet redovisas i tabellform. Utöver mål för utgiftsområdet och verksamhetsområdena finns mål för verksamheterna som fastställts i lagar och andra författningar. Vidare finns EU:s gemensamma utbildningsmål. Resultatredovisningen görs utifrån de fem verksamhetsområdena. För varje område presenteras indikatorer som belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Flertalet indikatorer jämförs med motsvarande resultat . Utskottet välkomnar () arbete med att se över mål- och resultatredovisningen med anledning av de iakttagelser som utskottet förde fram i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UbU1). Utskottet noterar också med intresse det arbete med att utveckla resultatredovisningen som bedrivs inom med stöd av . Enligt utskottets önskemål om en bättre överblick när det gäller målstrukturen och resultatuppföljningen för utgiftsområde 16 redovisas en sammanställning över mål för utgiftsområdet, mål för verksamhetsområdena och indikatorer i en tabell. Det övergripande målet för utgiftsområdet som beslutat gäller som mål för respektive verksamhetsområde. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att tabellen ger en bra överblick över utgiftsområdet och en god förståelse för målstrukturen inom utgiftsområdet. Utskottet välkomnar vidare regeringens precisering av vilka indikatorer som bedöms vara centrala för att följa måluppfyllelsen för varje verksamhetsområde. Regeringen har även för avsikt att ta fram en indikator som mäter sysselsättningen (arbete, studier etc.) efter avslutad gymnasieutbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringen avser att återkomma i fråga om indikatorer när det gäller att följa utvecklingen av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och nyttiggörandet av forskningsresultat. I samband med genomgången av regeringens indikatorer har utskottet även studerat vilka indikatorer som (och utveckling) publicerar i sina kvantitativa, jämförande studier inom utbildningsområdet (t.ex. Education at a Glance 2011 indicators) och vilka indikatorer som publiceras av Kommuner och Landsting (SKL) i den årliga rapport som jämför resultat- och resursindikatorer för på kommunnivå (t.ex. Öppna jämförelser Grundskola 2012). Utskottet konstaterar att SKL bl.a. redovisar en indikator för likvärdighet. Utöver de indikatorer som är centrala för att följa måluppfyllelsen redovisas indikatorer som beskriver tillståndet eller utvecklingen inom utgiftsområdet. Det är enligt utskottets mening i grunden bra med en bred resultatredovisning som ger en god helhetsbild av hur området utvecklas. Det förutsätter dock att de indikatorer som är centrala för att kunna följa måluppfyllelsen lyfts fram så tydligt som regeringen gör i sin redovisning. Enligt regeringen bör man bedöma måluppfyllelse för respektive verksamhetsområde och inte samlat för hela utgiftsområdet på grund av verksamhetsområdenas olika karaktär. Utskottet har förståelse för att resultatredovisningen behöver anpassas efter de olika verksamhetsområdena inom utgiftsområdet. Det vore ändå önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition konsekvent redovisade sin bedömning av måluppfyllelsen för de olika verksamhetsområdena. Redovisningen av statistik för de indikatorer som regeringen anser vara centrala för att följa måluppfyllelsen omfattar utvecklingen , i vissa fall en tioårsperiod. Det underlättar, menar utskottet, en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen. Utskottet vill understryka vikten av statistik för längre perioder för att kunna se trender i utvecklingen inom utgiftsområdet. Regeringen konstaterar i propositionen att verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom flera andra utgiftsområden, t.ex. utgiftsområdena 13, 15, 17 och 25. Vidare delas huvudmannaskapet mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän för vissa verksamheter. Utskottet inser att dessa komplexa förhållanden gör det svårt att urskilja vilka statliga insatser eller vilka anslag som har bidragit till att nå de resultat som redovisas men tycker ändå att det vore intressant att få ta del av regeringens analys av dessa förhållanden. Utskottet värdesätter en fortsatt dialog om hur regeringens resultatredovisning till kan förbättras ytterligare ur ändamåls- och läsbarhetssynpunkt och gör därför ovanstående iakttagelser inför det fortsatta utvecklingsarbetet med resultatredovisningen. Lärares behörighet och utbildning I propositionen framhåller regeringen att lärares behörighet är en viktig kvalitetsfaktor i samtliga verksamheter och att flera av åtgärderna inom utbildningsområdet berör detta område. Under verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning redovisas indikatorer och övriga resultat om lärares kompetens och behörighet samlat i ett avsnitt. I avsnittet redovisas följande indikatorer: andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning, andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen samt andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen. Under verksamhetsområdet kommunernas vuxenutbildning redovisas andel av lärarna i vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och utbildning i svenskundervisning för vuxna som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. I propositionen påpekas att det med anledning av reformer som är under genomförande inte kommer att vara möjligt att ha en indikator som avser behörighet som är jämförbar . Utvecklingsarbete pågår när det gäller lärarstatistik, och det är regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare när legitimationssystemet införts fullt ut. Tills dessa uppgifter är tillgängliga kommer regeringen att redovisa lärarbehörighet enligt tidigare modell. kan man behöva använda båda sätten att redovisa. Utskottet välkomnar denna särredovisning av lärares behörighet och utbildning och betonar vikten av att särskilt kunna följa utvecklingen i kommande års budgetpropositioner. Inom ramen för fördjupningsstudien om lärarutbildningen har utskottet identifierat några områden där det vore värdefullt med kompletterande statistik och uppgifter. Sammantaget anser utskottet att följande uppgifter vore av intresse att kunna följa för att få en samlad bild av lärares behörighet och utbildning: andel legitimerade och behöriga lärare andel av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet antal sökande till och söktrycket på lärarutbildningen samt de antagnas medelbetyg antal lärare och lärarstudenter som deltar i internationellt utbyte antal citeringar i internationell jämförelse när det gäller utbildningsvetenskaplig forskning. Vidare vore det enligt utskottet intressant att kunna följa utvecklingen när det gäller fortbildning av den pedagogiska personalen och kopplingen mellan aktuell praktiknära skolforskning och lärarutbildningen. 5 Barn- och ungdomsutbildning I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för inom området barn- och ungdomsutbildning (anslagen 1:11:11) och motioner. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter behandlas anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning och motioner om förslag till nya anslag. Ansvaret för en skola delas mellan , regeringen, kommunen, myndigheterna på skolområdet samt den enskilda skolan. och regeringen anger mål och riktlinjer för arbetet i skolan. Dessa gäller för alla skolor i och ska garantera att utbildningen dels har hög kvalitet, dels är likvärdig i hela landet. Huvudmannen ansvarar för genomförandet av skolverksamheten inom de ramar som staten anger i skollagen, läroplaner och andra förordningar. Huvudmannen har stor frihet att avgöra hur skolan ska organiseras för att de nationella målen ska uppnås. Kommunen ansvarar för att skolorna får de resurser och de förutsättningar som behövs för en likvärdig skola. Den ska även ta hand om uppföljning och utvärdering av skolan. Myndigheterna stöder arbetet med att öka kvaliteten och måluppfyllelsen i utbildningssystemets alla delar. I den enskilda skolan ska all personal bidra till att skolans mål uppfylls, även om huvudansvaret vilar på rektor och lärare. har beslutat om en ny skollag (2010:800), som började tillämpas på barn- och ungdomsutbildning fr.o.m. . har även beslutat om en ny gymnasiesärskola som innebär att bestämmelserna för gymnasiesärskolan i skollagen i stora delar anpassas till bestämmelserna för den reformerade gymnasieskolan. Huvuddelen av bestämmelserna ska tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . I och med den nya skollagen har vissa ändringar gjorts av vad som ingår i skolväsendet. Skolväsendet omfattar nu även förskolan, som har blivit en egen skolform. Vidare ingår i skolväsendet, utöver vuxenutbildningen, skolformerna förskoleklass, grundskola, grundsärskola (som även omfattar inriktningen träningsskola), specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. De nya skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola har ersatt den tidigare skolformen särskola. Även fritidshemmet ingår i skolväsendet. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har utmönstrats. I det här betänkandet kommer den nya skollagens verksamhetsindelning att ligga till grund för redovisningen. I de följande avsnitten redovisas främst resultat som avser 2011. För betyg, meritvärde och provresultat innebär det /11. Uppgifter om barn, elever och personal avser /12. Uppgifterna om kostnaden för de olika verksamhetsformerna 2011 bygger på preliminär statistik. Vid jämförelser av verksamhetskostnader omräknas utgifter från löpande till fasta priser med hjälp av konsumentprisindex (KPI). Målet för den svenska barn- och ungdomsutbildningen är att den ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. I budgetpropositionen aviserade regeringen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet skulle följas per verksamhetsområde med hjälp av en rad indikatorer som kommer att följas . Dessa indikatorer har därefter preciserats och redovisas nedan. De ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Följande indikatorer används för barn- och ungdomsutbildningen: deltagande i förskola, andelen barn inskrivna i förskola deltagande i förskoleklass, andelen 6-åringar inskrivna i förskoleklass resultat på nationella prov i grundskola och gymnasieskola andelen elever som uppnått målen i samtliga ämnen i årskurs 9 och andelen nybörjare i gymnasieskolan som har fått slutbetyg genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 och genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan andelen elever i årskurs 9 som uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program och andelen elever i gymnasieskolan som uppnår grundläggande högskolebehörighet övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan resultat i internationella studier i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. Andelen barn i åldern som är inskrivna i förskola har ökat och uppgick till . Andelen sexåringar som var inskrivna i förskolan var 2011 liksom föregående år. Antalet barn inskrivna i förskolan uppgick till 472 200, vilket motsvarar av gruppen 15-åringar. Det är en ökning med drygt 14 000 barn jämfört med . Trots att fler barn gick i förskolan jämfört med året innan blev den genomsnittliga barngruppen inte större. Personaltätheten ökade något då det fanns i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,8 barn per grupp, jämfört med då motsvarande var 5,4 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat mellan 5,1 och 5,4 barn per årsarbetare. Antalet årsarbetare var ca 3 300 fler jämfört med , vilket innebar att det fanns ca 88 900 årsarbetare . Förskollärarna var den vanligaste personalkategorin och utgjorde av antalet årsarbetare, därefter kom barnskötarna som utgjorde . Övriga grupper var bl.a. fritidspedagoger och lärare. Könsfördelningen bland personalen i förskolan var ojämn då var kvinnor och män. har andelen män ökat från , vilket innebär att ca 1 000 fler män arbetar i förskolan jämfört med . Andelen anställda med pedagogisk högskoleutbildning var högre i kommunala förskolor, , än i fristående, . Andelen barn i fristående skolor var 2011. I storstäder och förortskommuner är det relativt sett vanligare med fristående förskolor; av förskolebarnen i dessa kommungrupper gick i en fristående skola, medan motsvarande andel endast uppgick till i kommungruppen varuproducerande kommuner. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till 2011. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadsökningen beror bl.a. på att det genomsnittliga antalet barn har ökat , men också att den genomsnittliga kostnaden per barn beräknas ha ökat till . I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen barn i åldern av befolkningen som var inskriven i pedagogisk omsorg var , en minskning jämfört med . fanns totalt 439 öppna förskolor i riket, vilket var en minskning jämfört med då antalet var 457. Öppna förskolor erbjöds i 179 kommuner, vilket var något fler än 2010 då denna verksamhet erbjöds i 175 kommuner. fanns 593 öppna fritidsverksamheter, vilket var en minskning jämfört med då antalet var 617. var 4 551 barn i åldern inskrivna i omsorg under s.k. obekväm arbetstid. Motsvarande antal 2010 var 4 035 barn. Antalet kommuner som erbjöd sådan omsorg uppgick till 130, vilket var en ökning med 12 kommuner jämfört med . De totala kostnaderna för pedagogisk omsorg beräknas uppgå till 2011. Detta innebär en minskning jämfört med föregående år (uttryckt i fasta priser). De lägre kostnaderna kan förklaras av att antalet barn i pedagogisk omsorg har minskat. Andelen av landets sexåringar som var inskrivna i förskoleklass var 2011, vilket var samma andel som . De sexåringar som inte var inskrivna i förskoleklassen återfanns bl.a. i förskolan och i årskurs 1. /12 gick 103 900 elever i förskoleklass, vilket är det största antalet . Nästan samtliga, 101 900, var elever som fyllde . Av eleverna i förskoleklass gick i en verksamhet med fristående huvudman. I förskoleklasserna arbetade 11 730 personer 2011, vilket motsvarade 6 736 heltidstjänster. Motsvarande siffror var 11 494 och 6 386. De största personalgrupperna var förskollärare (57,) och lärare (19,), utöver dessa fanns också fritidspedagoger och fritidsledare. Av de anställda var kvinnor. Den totala kostnaden för kommunala förskoleklasser beräknas ha uppgått till , vilket var en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till , vilket var en minskning jämfört med . Elevantalet i vände uppåt och uppgick till 888 700, vilket var en ökning med drygt 2 000 elever jämfört med föregående läsår. Andelen elever som går i fristående grundskolor har ökat successivt och uppgick hösten , vilket är en ökning jämfört med föregående år. fanns det sammanlagt 4 616 grundskolor, varav 761 var fristående skolor. Jämfört med /11 hade antalet kommunala skolor minskat med 30 stycken, medan det fanns 20 fler fristående skolor. Antalet elever per skola har varit ungefär detsamma i kommunala skolor. I fristående skolor har det genomsnittliga elevantalet ökat från 136 elever 2007/08 till 147 elever 2011/12. För måluppfyllelsen inom används indikatorn resultat på nationella prov. För redovisas andelen elever som har nått kravnivån eller fått minst provbetyget Godkänt i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 3, 6 och 9. Nationella prov i årskurs 3 genomfördes första gången . När det gäller denna årskurs har andelen av de elever som genomfört har samtliga delprov och som har nått kravnivån på samtliga delprov i matematik ökat från 2011. I svenska har däremot motsvarande andel minskat från 2011 och i svenska som andraspråk från 2011. Resultaten visar att flickor når kravnivån i klart högre utsträckning än pojkar i svenska och svenska som andraspråk. Skillnaden är till flickornas fördel i bägge dessa ämnen. I matematik är skillnaden mellan flickor och pojkar marginell. Nationella prov i årskurs 6 genomfördes första gången , och resultaten från dem finns att tillgå först . Regeringen avser att kommande år redovisa dessa resultat tillsammans med betygsresultat som en indikator på måluppfyllelse i årskurs 6.