bet · GZ01KrU8 · 2012-05-30 00:00:00 — 2011/12:KrU8 Politik för det civila samhället Politik för det civila samhället I betänkandet behandlas motionsförslag från allmänna motionstiden som rör det civila samhället, idrott, allmänna samlingslokaler och friluftsliv. För det civila samhället handlar motionerna om regelverk, ekonomiskt stöd, forskning och statistik. På idrottsområdet berör frågorna värnande av idrotten, föreningsavgifter, Idrottslyftet, bolagisering, resekostnader, stora mästerskap och , idrott för äldre, jämställdhet, hbtq-frågor och diskriminering, sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer, miljöarbete och ridning för personer med funktionsnedsättning. Stödet till allmänna samlingslokaler tas upp. Motionsyrkandena som rör friluftsliv har utskottet valt att behandla i förenklad form eftersom dessa är likalydande med förslag som utskottet behandlade . Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns 11 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser för det civila samhället 2011/12:Kr303 av (M). Reservation 1 (SD) 2011/12:Kr270 av och (båda S). 2011/12:N402 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Reservation 2 (S) 2011/12:Kr229 av (FP), 2011/12:Kr301 av (KD) och 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 3 (MP) 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 4 (S, V) 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 25. Reservation 5 (S, V) 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2011/12:Kr210 av och (båda S). 2011/12:Kr204 av (S). 2011/12:Kr225 av och (båda S). Stora mästerskap och till 2011/12:Kr255 av och (båda S) och 2011/12:Kr308 av Per Åsling och (båda C). Reservation 6 (S) 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (SD, V) 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 31, 2011/12:Kr311 av (S) och 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 4. Reservation 8 (S, MP, V) Trakasserier och diskriminering inom idrotten 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:Kr313 av m.fl. (S). Reservation 9 (S, MP, V) Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 32. Reservation 10 (S) 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 11 (V) Ridning för personer med funktionsnedsättning 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 3. och förbättra stödet till allmänna samlingslokaler 2011/12:Kr218 av och (båda S) och 2011/12:Kr306 av och (båda C). behandlade förslag om friluftsliv 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP) yrkandena 25. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning Såväl Svenskt Friluftsliv som informerade utskottet om sitt arbete med frågor om friluftsliv. redovisade bl.a. regeringsuppdraget att lämna förslag på mätbara mål för friluftslivspolitiken (Förslag till mål för friluftslivspolitiken, Rapport 6476, ). Insatser för det civila samhället Utskottet vill först allmänt understryka att ett starkt civilsamhälle är både en förutsättning och ett uttryck för ett fritt och demokratiskt samhälle. Det civila samhället har en central roll i demokratin i sin egenskap av röstbärare, opinionsbildare och motvikt till den offentliga maktutövningen. Genom att det civila samhällets aktörer kan agera fritt och självständigt skapas dynamik och en nödvändig polemik i demokratin, där argument och åsikter får mötas och där den offentliga makten står under ständig extern uppsikt och granskning. Genom att engagera sig inom det civila samhället kan enskilda gå samman för att driva en angelägen fråga. Ett starkt civilsamhälle stärker demokratin. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att strama upp regelverk när det gäller stöd till det civila samhället med hänvisning till att motionen till stora delar får anses tillgodosedd. Jämför reservation 1 (SD). I motion Kr303 anser (M) att man bör se över möjligheterna att strama upp regelverket när det gäller stöd till organisationer och föreningar som aktivt uppmanar till brott mot svensk lag. I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) gjorde regeringen bedömningen att följande strukturella villkor bör gälla som grundläggande förutsättningar för statliga organisationsbidrag till organisationer inom det civila samhället och andra statliga bidrag av motsvarande karaktär. Bidrag kan lämnas till en organisation som har ett syfte som överensstämmer med syftet för bidraget och som är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive principerna om jämställdhet och förbud mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning samt ålder, om det inte finns ett legitimt ändamål för särbehandling har en riksomfattande organisation med lokalt eller regionalt förankrad verksamhet eller har ett riksintresse har ett antal enskilda medlemmar eller är en sammanslutning av organisationer som har enskilda medlemmar har bedrivit verksamhet under minst två år inte har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller är i likvidation eller försatt i konkurs. Regeringen angav att dessa villkor bör införas successivt för statsbidrag till organisationer inom det civila samhället i samband med att bidragssystem ses över och förändras. Enligt uppgift från arbetar departementet nu med att införa dessa villkor i bidragsförordningar och i regleringsbreven för de myndigheter som fördelar stöd till organisationer inom det civila samhället. Utskottet anser att de strukturella villkor för statligt bidrag till organisationer inom det civila samhället som lades fast i propositionen En politik för det civila samhället, och som införs i bidragsförordningar och regleringsbrev, täcker in det som motionären efterlyser. Motion Kr303 (M) får till stora delar anses tillgodosedd och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ekonomiskt stöd ur en gemensam pott till sociala föreningar med hänvisning till att det inte finns skäl att frångå den ordning som gäller för stöd till dessa föreningar på nationell nivå. och (båda S) framhåller i motion Kr270 att förutsättningarna för sociala föreningar, som arbetar för att stötta utsatta människor, ser olika ut i landet och att man därför bör se över möjligheten att skapa förutsättningar för dessa föreningar att söka pengar ur en gemensam pott, för att underlätta för dem att driva sitt arbete. Enligt uppgift från omfattar statsbidraget till ideella organisationer totalt ca . Sammanlagt har inom sitt ansvarsområde ca som fördelas i över 25 olika bidragssystem. Stöd till organisationer inom det sociala området fördelas av . har enligt uppgift sett över bidragsförordningar och har inrättat fler bidragsformer för föreningar inom det sociala området. På nationell nivå ges bidrag inom det sociala området i första hand till riksorganisationer. Det finns dock undantag. Ett exempel på ett sådant undantag är ett uppdrag som regeringen gett att fördela utvecklingsmedel med syfte att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt våldsutövare. ska totalt fördelas till kommunerna för prestationsbaserade insatser och totalt avsättas för att stödja ideella föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå på området. Bidrag till lokala föreningar lämnas i stor utsträckning av kommuner. Hur dessa bidrag fördelas är en fråga. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå den ordning som gäller för stöd på nationell nivå, och motionen bör därför inte leda till någon åtgärd från sida. Motion Kr270 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till forskning kring idéburet företagande med hänvisning till de möjligheter som redan finns att söka stöd. Jämför reservation 2 (S). m.fl. (S) nämner i motion N402 att forskningen kring idéburet företagande bör främjas för att nå ökad kunskap om och förståelse för de idéburna företagen (yrkande 4). Med idéburet företagande menar motionärerna förenings- och stiftelseanknuten affärsverksamhet, enskilda icke vinstdrivande företag och kooperativa företag. Motionärerna framhåller att om det idéburna företagandet får bättre möjligheter kan tusentals nya jobb skapas. Det finns i forskningsmedel till det civila samhället, och motionärerna anser att en del av dessa medel skulle kunna avsättas för forskning om idéburet företagande (yrkande 2). Regeringen har sett det som angeläget att öka kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor och inrättade därför 2009 ett tioårigt forskningsprogram som gäller dessa frågeställningar och som hanteras av . I den första utlysningen beviljades 13 forskningsprojekt vid universitet och högskolor sammanlagt i ett flervetenskapligt grundforskningsprogram om det civila samhället. Projekten löper och är uppbundna till 2014. I den andra utlysningen beviljades 4 projekt sammanlagt för att stödja forskning om det civila samhället inom identifierade behovsområden. Dessa projekt är uppbundna till 2013. Samtliga projekt är valda på grundval av högsta vetenskapliga kvalitet och relevans. Medlen hanteras under utgiftsområde 17 anslag 13:6 Insatser för den ideella sektorn. disponeras för ändamålet. Bidrag för forskning om idéburet företagande kan också sökas från vanliga och årliga utlysning som belastar andra anslag. En sådan ansökan konkurrerar då med ansökningar på andra områden och kan gälla olika frågeställningar. Det generella krav som ställs på ansökningar är att de ska uppfylla krav på vetenskaplig kvalitet. Det är fullt möjligt att ansöka om medel för forskning kring idéburet företagande från bl.a. det ovan nämnda anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Utskottet anser därför inte att motion N402 (S) yrkandena 2 och 4 bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statistik om det civila samhället med hänvisning till att yrkandena till stora delar får anses tillgodosedda. Jämför reservation 3 (MP). m.fl. (MP) anser i motion N252 att regeringen omgående bör uppdra åt () och andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin (föreningar, stiftelser, kooperativ och liknande). Tillgången till statistik är enligt motionärerna en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser (yrkande 2). I motion Kr301 lyfter (KD) fram behovet av statistik över idéburna organisationer och företag (den sociala ekonomins företagande). Hon framhåller att det idéburna företagandet och tillhörande organisationer växer i men att det inte finns någon helhetsbild över det i den offentliga statistiken. (FP) anser i motion Kr229 att hushållens icke vinstdrivande organisationer (HIO) (föreningar och stiftelser etc.) bör föras upp som ett område i den officiella statistiken och att SCB bör vara statistikansvarig myndighet. Motionären påpekar i motionen att bl.a. äldres ideella insatser som är betydande på så sätt skulle kunna synliggöras. I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) angavs att den statistik som finns belyser viktiga delar av det civila samhället och dess verksamheter, men att statistiken är fragmentiserad, delvis otillräcklig och i vissa fall missvisande. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen dels att hushållens icke vinstdrivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet, dels att SCB bör få i uppdrag att ta fram samlad, kompletterad statistik om det civila samhället och att statistiken bör sammanställas och analyseras regelbundet. Mot bakgrund av de bedömningar som regeringen gjorde i propositionen har regeringen i regleringsbrev , 2011 och 2012 gett SCB i uppdrag att ta fram en sådan mer samlad statistik av det civila samhället som regeringen efterfrågade i propositionen. Regeringen anslog 2010 och har anslagit de två efterföljande åren för detta ändamål. Enligt uppgift från är avsikten att SCB även framöver regelbundet ska redovisa samlad statistik. Dessutom är det enligt departementet regeringens ambition att hushållens icke vinstdrivande organisationer ska föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. Med hänvisning till det ovan redovisade om det uppdrag som SCB fått och regeringens ambition framöver med statistik som rör det civila samhället får motionerna N252 (MP) yrkande 2, Kr301 (KD) och Kr229 (FP) till stora delar anses tillgodosedda, varför de avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att värna idrotten med hänvisning till att yrkandet får anses tillgodosett. Jämför reservation 4 (S, V). I motion Kr297 framhåller m.fl. (S) att idrotten måste värnas som en del av vår gemensamma välfärd samt understryker att såväl det folkliga engagemanget som det samhälleliga stödet är mycket viktigt (yrkande 24). Statens stöd till idrotten uppgår 2012 till . Det är samma belopp som anslogs 2011. genomför () en årlig undersökning av hur det kommunala stödet till svensk idrott ser ut och förändras över tiden. Av undersökningen framgår att nästan var fjärde kommun ökade sitt stöd till idrotten det året som bara drygt var tjugonde kommun sänkte stödet. Det är enligt undersökningen en stor förändring jämfört med då siffrorna var nästan de omvända. Men undersökningen visar också stora skillnader mellan kommunerna. Mer än per invånare skiljer den kommun som ger mest och den som ger minst i kontant stöd. Det kommunala stödet består inte bara av kontanta bidrag. I de flesta kommuner är stödet i form av idrottsanläggningar ännu viktigare. Även här har det enligt undersökningen skett en positiv förändring. av kommunerna ökade sin driftsbudget för kommunala idrottsanläggningar och höjde bidragen till föreningsägda anläggningar. Motsvarande siffror 2010 var . Antalet kommuner som subventionerar föreningarnas lokalhyror har också ökat från 215 till 225. Den fria och självständiga idrottsrörelsen har enligt utskottets uppfattning en betydelsefull roll i vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern är ca 3,3 miljoner, varav ca 2,4 miljoner är aktiva medlemmar. Det folkliga engagemanget inom idrotten är således mycket stort. Med hänsyn till det omfattande stöd som idrotten också får från offentligt håll anser utskottet att idrotten i högsta grad värnas och att motion Kr297 (S) yrkande 24 därmed får anses tillgodosett och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som berör höga avgifter till idrottsföreningar med hänvisning till idrottsrörelsens självständiga ställning och kommunernas självstyre. Jämför reservation 5 (S, V). m.fl. (S) påtalar i motion Kr297 att idrottsföreningarnas avgifter ökat mycket . Enligt motionärerna har de stora skattesänkningarna urholkat de gemensamma finanserna, vilket lett till att var femte kommun har dragit ned på stödet till idrottsföreningar. Motionärerna anser att regeringen bör få i uppdrag att starta en dialog med se över olika möjligheter att lösa problemet med de ökande medlemsavgifterna och återkomma till med förslag till insatser (yrkande 25). När det gäller idrottsföreningars intäkter har gjort jämförande studier , 2003 och 2009. Av dessa går det att utläsa att andelen intäkter från medlemmar var 2009. Andelen intäkter från kommunerna var 2009. Från staten var andelen intäkter 2009. Lotteriintäkterna minskade från 2009. Det statliga stödet till idrotten har som framgår ovan ökat . Däremot har de kommunala bidragen minskat, vilket bl.a. har bidragit till att idrottsföreningar har kompenserat inkomstbortfallet med ökade medlemsavgifter. Såväl idrottsföreningar som kommuner är självständiga i förhållande till staten och staten kan därför inte gå in och styra över vare sig medlemsavgifter eller kommunala bidrag. Utskottet kan dock konstatera att det är olyckligt om medlemsavgifterna höjs kraftigt och att det är en angelägen fråga att bevaka. Motion Kr297 (S) yrkande 25 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om Idrottslyftets inriktning med hänvisning till att motionsyrkandena till stora delar får anses tillgodosedda. m.fl. (FP) begär i motion Kr202 ett tillkännagivande om värdet av att ambitionen, i samband med Idrottslyftet, om en ökad samverkan mellan idrottsrörelsen och friluftsrörelsen efterlevs (yrkande 1). Motionärerna utgår från att ska se värdet av en ökad integration med friluftsrörelsen. och (båda S) anser i motion Kr210 att regeringen bör se över möjligheten att göra en statlig satsning även på aktiviteter och anläggningar som inte ingår i men som ändå har stor betydelse för barn och ungdomar. För Idrottslyftet, som är inne på sitt femte år, har huvudinriktningen varit att få barn och ungdomar att börja idrotta och att få fler att idrotta längre upp i åldrarna. Arbetet har utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. För att öppna dörrarna för fler och för att få fler att idrotta längre upp i åldrarna har idrottsrörelsen arbetat med att utveckla förbund och föreningar öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer rekrytera och utveckla ledare samverka med skolan. Regeringen har för år 5 angett att satsningen dels bör ha en ännu närmare koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor, dels bör breddas och även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, t.ex. samverkan med friluftsorganisationer. () lämnade till regeringen en övergripande beskrivning av hur RF vill arbeta med Idrottslyftet (). Av beskrivningen framgår att RF huvudsakligen vill fortsätta arbeta i samma riktning som tidigare och med utgångspunkt i regeringens intentioner (se ovan). RF anger dock att det finns anledning att tydliggöra och stärka förbundens och föreningarnas prioriteringar av verksamhet för ungdomar samt att satsningen dessutom måste få en starkare fokusering på mångfald, så att olika grupper i samhället bättre inkluderas i verksamheten. RF anger vidare att de fortsatta satsningarna tydligare ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv och att flickors och pojkars möjlighet till lika villkor bättre ska uppmärksammas och tillgodoses. har betalats ut för Idrottslyftet, och regeringen har angett att samma belopp även fortsättningsvis bör betalas ut . Idrottslyftet föregicks av Handslaget som möjliggjorde att RF (20032007) fick totalt av staten att användas för idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Inför Idrottslyftet år 5, dvs. 2011/12, uppmanades idrottsrörelsen av regeringen som framgår ovan att bredda satsningen till att även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer. RF har därför, enligt uppgifter till utskottet, i samband med olika sammankomster och i informationsdokument gjort förbund och föreningar uppmärksamma på detta. Merparten av Idrottslyftets medel fördelas till föreningarna via specialidrottsförbunden. Förbunden har enligt RF uttryckt att de är välvilligt inställda till satsningar som genomförs i samverkan med organisationer utanför RF-familjen. Flera förbund förlitar sig på att föreningarnas egen initiativförmåga ska vara tillräcklig i detta sammanhang och kommer inte att med några särskilda påtryckningsmedel tvinga fram samverkansprojekt. Enligt RF kan det behövas vissa stimulansinsatser för att bana väg för extern samverkan, och RF känner ett extra ansvar för detta. De insatser som har initierats 5 är dels kontakter med Svenskt Friluftsliv, dels förbundssamarbeten. När det gäller kontakter med Svenskt Friluftsliv har RF regelbundna möten med personer i ledande befattning inom Svenskt Friluftsliv för att om möjligt hitta beröringspunkter och lämpliga samarbeten. När det gäller förbundssamarbeten kan det påpekas att för att tydliggöra för förbunden att samverkan med andra organisationer är viktig har RF för avsikt att stödja en del förbundsaktiviteter med centrala medel. Ett projekt mellan och har redan inletts. RF har också haft kontakter med som i samverkan med planerar att initiera ett projekt för att öka simkunnigheten i socioekonomiskt svaga områden. utlyser dessutom RF projektmedel som samtliga förbund inom RF-familjen kan söka. För att medel ska beviljas är ett kriterium att samverkan måste finnas med minst en organisation utanför RF-familjen. Med hänsyn till vad som ovan redovisats om bl.a. RF:s samarbete med Svenskt Friluftsliv och om Idrottslyftets breddade inriktning får såväl motion Kr202 (FP) yrkande 1 som Kr210 (S) anses tillgodosedda, varför de avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att idrott inte bör bedrivas i vinstsyfte utan bör vara en folkrörelse, med hänvisning bl.a. till att idrottsverksamhet som bedrivs i bolagsform inte subventioneras med statliga bidrag. (S) påtalar i motion Kr204 att idrottsföreningar i stället för att drivas på ideell basis har börjat ändra form och bildat aktiebolag som drivs i vinstsyfte. Detta är enligt motionären ett hot mot den stora folkrörelsen, och sådana vinstdrivna bolag bör enligt motionären inte få samhällsstöd. Ett medlemskap i () förutsätter att medlemmen är en ideell förening. Ett bolag kan således inte vara medlem. Däremot kan en förening äga ett idrottsaktiebolag (idrotts-AB) och i detta bolag driva delar av sin idrottsliga verksamhet. Detta framgår av reglerna om idrotts-AB i (11 kap. 3 §) som i praktiken innebär att verksamheten kan delas upp på två separata juridiska personer och att det görs en funktionell skillnad mellan å ena sidan den del av verksamheten som finansieras genom egna medlemsgenererade intäkter och bidrag, å andra sidan den del som finansieras genom kommersiella intäkter. Vid de bolagiseringar som skett inom idrotten är det enligt RF inte föreningar som ändrat form till bolag. finns det ett 25-tal idrottsföreningar som bedriver idrottslig aktivitet i ett idrotts-AB. har enligt RF intresset för att bilda idrotts-AB med idrottslig verksamhet varit begränsat. Den verksamhet som bedrivs i bolagsform fungerar på marknadsmässiga villkor och subventioneras enligt RF inte med offentliga bidrag eller andra subventioner. Enligt nuvarande regelverk har specialidrottsförbund (SF) rätt att i sina tävlingsregler medge att föreningar överlåter sin plats i seriesystemet till ett idrotts-AB. Dock finns begränsningarna att föreningen ska ha röstmajoritet på bolagets stämma och att bolaget ska ha idrott som sin huvudsakliga verksamhet. På RF-stämman 2009 prövades en motion om att slopa kravet på röstmajoritet för föreningen, den s.k. 51-procentsregeln. Motionen vann inte bifall. Samma fråga var uppe under RF-stämman 2011. Stämman beslutade att behålla regeln men gav Riksidrottsstyrelsen, dvs. RF:s beslutande organ, i uppdrag att utreda frågan vidare till nästa stämma. Det finns dock enligt RF ingen tvekan om att den ideella föreningen även fortsättningsvis ska utgöra grunden för svensk idrott. Det är också utgångspunkten för en annan utredning, , som enligt RF ska försöka definiera olika framtidsscenarier och skapa verktyg för föreningar att förhålla sig till dessa. En presentation av utredningen kommer enligt RF att ske på RF-stämman 2013. Som framgår ovan understryker RF att det inte är någon tvekan om att den ideella föreningen även fortsättningsvis ska utgöra grunden för svensk idrott. Dessutom vill utskottet framhålla att idrottsverksamhet som bedrivs i bolagsform inte subventioneras med statliga bidrag. Med hänsyn till detta bör motion Kr204 (S) inte leda till någon åtgärd från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att () i sin bidragsgivning ska ta hänsyn till dem som har långa resor till och från idrottsaktiviteter med hänvisning till dels att RF redan i viss mån tar sådan hänsyn, dels idrottsrörelsens självständiga ställning.