bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — let tillåtna undantag utökas från två till fem. Den fria arbetskraftsinvandringen som infördes har inneburit stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Den har lett till stora undanträngningsef- fekter på svensk arbetskraft och innebär att det är fritt fram för lönedumpning eller lönesammanpressning. kar ett gästarbetarsystem där tillfälliga luckor på den svenska arbetsmark- naden kan täppas till genom tillfälliga arbetstillstånd. ambitionen vara att eventuella efterfrågeöverskott kompenseras genom utbildningssatsningar så att den arbetskraft som finns i vårt land utbildas till att kunna ta de arbetstillfällen som erbjuds inom landet. finns en lagstadgad diskriminering på den svenska arbetsmarkna- den genom de s.k. instegsjobben, vilka infördes under förra mandatperio- betraktar detta som skattefinansierad svenskfient- lighet på arbetsmarknaden och menar att det strider mot principen om en rättvis arbetsmarknad, där alla medborgare har samma rättigheter och skyl- digheter oavsett bakgrund. Rent arbetsmarknadspolitiskt har åtgärden dess- utom misslyckats helt med sitt syfte, då ytterst få av instegsjobbarna ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 lyckas ta klivet in på den ordinarie arbetsmarknaden efter avslutad skattefinansierad anställning. Med tanke på att instegsjobben innebär en nettokostnad för samhället kan satsningen inte beskrivas som annat än katastrofal. vill se ett statligt alternativ till fas 3 som ska garantera meningsfull och framför allt samhällsnyttig sysselsättning för programdeltagare. Det finns många statliga, regionala och kommunala verksamheter där behovet av arbetskraft är skriande högt och där ett statligt alternativ till fas 3 skulle kunna bidra till att lösa även dessa problem. En stor fördel är att detta skulle resultera i att såväl samhället som den enskilde programdeltagaren gynnades. Framför allt skulle det dock leda till att praktikanten genom erfarenheten gavs stora möjligheter att ta ett jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning och att den ska vara solidariskt finansierad. För förefaller en försämrad a-kassa vara en mycket ineffektiv metod för att få arbetslösa i arbete, eftersom de flesta inte vill något hellre än att åter få ett arbete och kunna göra rätt för sig. Därför bör a-kassans tak höjas. Arbetslösa ska också av arbetslöshet ha rätt att begränsa sitt sökande till ett närliggande geografiskt område och inom sitt kompetensområde. ser dessutom behovet av att förbättra för deltidsarbetslösa, som endast är berättigade till 75 dagars a-kassa. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att koncentrera socialförsäkringssystemet till att vara en nationell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik sådan. är arbetslöshetsförsäkringen till stor del utformad på likartat sätt som socialförsäkringssystemen. Att även i fortsättningen hålla a-kas- san skiljd från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. vill se en sammanslagning av , för att undvika en situation där ingen av myndigheterna har ansvar för den medborgare som hamnar mellan stolarna. Med vad som ovan anförts ställer jag mig bakom det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som läggs fram i motion Fi15 (SD). 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) (V) anför: För oss i är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken och vår sysselsättningspolitik bygger på investeringar i stället för skatteavdrag, och på utbildning i stället för låglönepolitik. Trots att har bland de starkaste statsfinanserna i världen har massarbetslösheten blivit vardag. Antalet personer med långvariga arbetslöshetsperioder har i det närmaste exploderat, bl.a. på grund av regering- BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE ens kraftiga försämringar av möjligheterna till omskolning och vidareutbild- I vårpropositionen bedömer regeringen att arbetslösheten kommer att uppgå till , en nivå som finansminister under valrörelsen karakteriserade som just massarbetslöshet. höga totala arbetslösheten döljer sig dock än mer bekymmersamma förhål- landen på arbetsmarknaden i form av låg sysselsättningsgrad bland kvin- nor, osäkra anställningsformer och framför allt en kraftig ökning av Om kvinnors sysselsättningsgrad hade varit i paritet med männens hade 182 000 fler kvinnor varit sysselsatta . sättningsgapet stora skillnader i makt, inflytande och inkomster mellan män och kvinnor. Otrygga, tillfälliga anställningar är vanligare än fasta jobb för unga. Det innebär att många unga drabbas av deltidsarbets- löshet och återkommande arbetslöshet. Allra mest utsatt är den växande grupp unga som saknar fullständiga gymnasiebetyg. Det är dessa unga som löper störst risk att fastna i långvarig arbetslöshet eller helt slås ut Det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden är I detta ligger regeringens största misslyckande med den ekonomiska politiken i allmänhet och arbetsmarknadspolitiken i syn- Trots att arbetslösheten bara ökat sedan regeringen tillträdde har antalet personer med långvariga arbetslöshetsperio- der ökat kraftigt. menar att de finanspolitiska ramverken behöver komplet- teras med ett ramverk för full sysselsättning. Det överordnade målet för den ekonomiska politiken borde vara full sysselsättning. full sysselsättning är att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb. ständigt pågående strukturomvandlingen i ekonomin innebär emellertid att en viss s.k. friktionsarbetslöshet alltid kommer att finnas i form av perso- ner som byter arbeten. Denna arbetslöshetsnivå kan bedömas ligga på Utöver målet om full sysselsättning bör därför den eko- nomiska politiken inriktas på att åstadkomma hög sysselsättningsgrad. Kvinnors sysselsättningsgrad är emellertid fortfarande klart lägre än män- nens varför det är av avgörande betydelse att föra en ekonomisk politik som ökar kvinnors möjligheter och ställning på arbetsmarknaden. politik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av medbestämmande, goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö och goda utvecklingsmöjligheter för löntagarna. som diskriminerar och utestänger måste brytas, och könsrelaterade skillna- der i lön, inkomst och arbetsvillkor måste upphävas. För att uppnå det krävs starka fackliga organisationer som tar till vara löntagarnas rättigheter i kollektivavtalen och en arbetsrätt som garanterar grundläggande skydds- regler och sjysta spelregler på arbetsmarknaden. För att fler ska välja att organisera sig i facket ska en avdragsrätt för medlemskap i en facklig orga- ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 Arbetsrätten behöver stärkas på flera områden, bl.a. genom stärkt rätt till fasta jobb på heltid, bättre skydd för utstationerade arbetstagare och skärpta krav på dem som vill anställa arbetskraftsinvandrare. Det ska inte heller vara möjligt att säga upp anställda för att ersätta dem med inhyrda från bemanningsföretag. Ett systematiskt förebyggande arbete är avgörande för att minska ohälsan i arbetslivet. För dem som redan drabbats behöver rehabiliteringen och anpassningen av arbetet och arbetsplatserna bli bättre. vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor. tillsyns- och informationsarbete måste stärkas och utvecklas, liksom myndighetens utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. vill därför avveckla de s.k. kompletterande aktörerna och avsluta kontrakten med de privata jobbcoacherna. De miljarder som lagts ut på dessa coacher har inte gett någon utdelning alls i positiva resultat för de arbetssökande. Dessa medel ska föras över till Arbetsförmedlingens egen verksamhet som går att kontrollera och utvärdera. vill slopa de rigida garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva insatser med högre kvalitet och utbildningsinnehåll som stärker möjligheterna till anställning. För att minimera undanträngning och garantera att de anställda omfattas av försäkringar och rimliga villkor vill partiet ändra reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen anvisas av Arbetsförmedlingen och så att anvisning bara får ske till företag som omfattas av kollektivavtal. Den som får tjänstledigt för att starta eget ska också kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Många arbetslösa saknar grundläggande utbildning. För att öka människors frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill därför införa en rätt att läsa in gymnasieskolan. Fler platser ska också inrättas i arbetsmarknadsutbildningar, vid och inom yrkesvux. En trepartsöverenskommelse bör slutas mellan staten och arbetsmarknadens parter om en kompetensutvecklingsförsäkring. Eftersom det i konjunkturnedgång är svårare för unga att ta sig in på arbetsmarknaden är det lämpligt att nu satsa på utbildning. lägger därför fram förslag om ett tidsbegränsat utbildningspaket för unga för att förhindra att många ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet eller helt slås ut från arbetsmarknaden. I syfte att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning och en första kontakt med arbetslivet ska stimulansbidrag införas så att fler kommuner, landsting och ideella föreningar kan anordna sommarjobb för skolelever. En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid omställning är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i grunden. Det är dock nödvändigt att BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE genomföra ett antal förändringar i syfte att återupprätta arbetslös- hetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. tiet vill höja taket och golvet och indexera beloppen efter löneutveck- Ersättningsnivån bör enligt partiet höjas till för hela ersättningsperioden och för tid med aktivitetsstöd. minskas med två för att tas bort helt. också ta bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. arbetslöshetsavgiften bör avskaffas. De som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmed- lingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Med vad som ovan anförts ställer jag mig bakom det förslag till riktlin- jer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som läggs fram i motion Fi17 (V). Protokoll från öppen utfrågning om jobbskatteavdraget Tid: kl. 10.0011.55 chef, professor, () , prognoschef, () , samhällspolitisk chef, (M), ordförande (S), vice ordförande Per Åsling (C) Per (MP) BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET Edip Noyan (M) (M), ordförande (S), vice ordförande Ordföranden: Då hälsar jag välkommen till denna öppna utfrågning angående utvärdering av jobbskatteavdraget. För ordningens skull ska jag också förklara det gemensamma finans- och skatteutskottssammanträdet för öppnat. Detta är alltså en utfrågning i de båda utskottens regi om jobbskatteavdraget och dess effekter. Bakgrunden till detta är att det i i samband med behandlingen av vårpropositionen först kom förslag från skatteutskottet och sedan från ett enigt finansutskott, som begärde av regeringen att den skulle återkomma med en utvärdering av jobbskatteavdraget. Det blev också beslut . I årets vårproposition, som presenterades , var denna utvärdering med som bilaga, nummer 5 närmare bestämt. Utvärderingen finns också som särtryck, på regeringens hemsida och här i salen, och den har sänts ut till ledamöterna i förväg. Den ska vi diskutera . PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Presentationerna kommer att inledas av statssekreterare från , som ska presentera utvärderingen som sådan och hur regeringen har genomfört densamma. Sedan har vi bjudit in fyra panelister och kommentatorer som kommer att få ge korta men säkert ändå kärnfulla kommentarer till detta. De sitter här bredvid mig: , biträdande chef och professor, från , , , prognoschef vid , , samhällspolitisk chef på och , chefsekonom på . Därefter har deltagarna möjligheter att kommentera varandras inlägg, och ledamöterna i finans- och skatteutskotten har möjlighet att ställa frågor. Statssekreterare , : Vi har gjort en väldigt grundlig utvärdering av jobbskatteavdraget, och vi är tacksamma för att har gett oss denna möjlighet. har vi haft ett team med åtta ekonomer som har jobbat med de här frågorna. Vi har haft en extern forskargrupp som har granskat deras arbete. Jag tycker att de har gjort ett väldigt bra jobb. Det är rigoröst och robust. De har tittat över den internationella forskningslitteraturen. De har sett på de internationella erfarenheterna av jobbskatteavdrag, och de har gjort långtgående estimeringar och studier på svenska data sedan vi införde jobbskatteavdraget 2007. Resultaten är entydiga. Jobbskatteavdraget ger betydande sysselsättningseffekter. Det ger tydligt högre arbetskraftsdeltagande, högre sysselsättning, och vi ser att arbetslösheten är lägre än väntat . Regeringens slutsats av detta är att tidigare bedömningar ligger fast. Vi förväntar oss alltså att vi genom jobbskatteavdragets fyra första steg får 100 000 fler sysselsatta, varav 25 000 är minskad arbetslöshet. Jobbskatteavdraget stimulerar också till att arbeta fler timmar för dem som redan jobbar. Totalt motsvarar effekten av jobbskatteavdraget alltså ungefär 120 000 årsarbetskrafter. Innan vi går in på utvärderingens olika komponenter tänkte jag att vi skulle titta på utvecklingen på arbetsmarknaden som vi har genomfört jobbskatteavdraget och se hur vi kan koppla den utvecklingen till de olika stegen i jobbskatteavdraget. Den här bilden ger en bra överblick. Arbetskraftsutvecklingen, alltså de som deltar på arbetsmarknaden och är sysselsatta, beror på olika faktorer. En sådan faktor är hur demografin utvecklas, alltså hur många som är i åldern och faktiskt kan jobba. En annan faktor är hur man ligger till åldersmässigt inom denna grupp. Vi i medelåldern tenderar ju att jobba lite mer än de yngre och de äldre. Om vi går och skriver fram den demografiska utvecklingen, alltså den här typen av faktorer, ser vi resultatet i den raka linjen under den gröna kurvan, som visar sysselsättningen, och den svartröda, som visar arbetskraften. Vi ser att de demografiska faktorerna skulle tala BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET för en väsentligt svagare utveckling av arbetskraften och sysselsättningen. Vi har alltså haft en betydligt starkare utveckling av både arbetskraften Svensk ekonomi har genomgått en djup lågkonjunktur under den här Det här diagrammet visar BNP-utvecklingen. 2009 såg vi den Vi får leta oss tillbaka till krigsut- brottet och 30-talskrisen för att hitta en så snabb och djup nedgång. måste man också ta hänsyn till när man studerar effekterna av jobbskatteav- På samma sätt som man rensar för demografin kan man rensa för kon- Den svaga konjunkturutveckling som vi har haft skulle tala för en ännu svagare utveckling av arbetskraft och sysselsätt- Totalt sett har vi dock haft en betydligt starkare utveckling av både arbetskraft och sysselsättning. Detta blir mycket tydligt också när man bryter ned sysselsättningsgra- den för olika åldersgrupper. I så gott som alla åldersgrupper har sysselsätt- ningsgraden och arbetskraftsdeltagandet ökat högst betydligt. ålderskategorier är uppgången, som ni kan se, ett flertal procentenheter. För yngre årgångar, , har vi haft en betydande uppgång. Detta visar att vi har haft positiva effekter av jobbskatteavdraget när det gäller både arbetsutbudet och sysselsättningsgraden. till detaljerna och hur vi kan se att det är just jobbskatteavdraget som lig- ger bakom den här utvecklingen. När ekonomin störtdök 2009 trodde vi att vi skulle få en arbetslöshet på blev det inte så. Ekonomin vände uppåt. tillväxt vi har haft har arbetslösheten klarat sig betydligt bättre. alltså en betydligt lägre arbetslöshet än vi borde ha givet den BNP- utveckling vi har haft . Det här diagrammet visar just det. Här har vi rensat arbetslösheten från inverkan från och sambandet med BNP-tillväxten . Som ni ser borde, givet de samband som historiskt finns mellan BNP-till- växt och arbetslöshet, arbetslösheten ligga högre än den faktiskt gör. Den är alltså betydligt lägre än väntat . Regeringens främsta mål med för den ekonomiska politiken har varit att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. ske varit vårt viktigaste verktyg för att nå detta mål. nämnde pekar etablerade ekonomiska samband och internationella erfaren- heter redan innan vi införde jobbskatteavdraget på att vi skulle få bety- dande effekter av det en bit över 100 000 årsarbetskrafter. Det är 17 länder utöver som har ett jobbskatteavdrag. nomiska debatten får man ibland för sig att skulle vara unikt, men internationellt sett är det en etablerad reform. Det finns två förutsättningar som ska vara uppfyllda för att jobbskatteav- draget ska vara verkningsfullt. Den ena är att det måste finnas ledig Det uppfyller vi med råge i svensk ekonomi. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 dock om vi tittar på sysselsättning och utanförskap i vissa grupper. Man kan titta på dem som är födda utanför , kanske särskilt dem som är födda utanför . Där har vi en oerhört låg sysselsättningsgrad och lågt arbetskraftsdeltagande. Överlag finns det dock ytterligare att ta av. Det finns lediga resurser. Den andra faktorn är att om man nu ska göra ett jobbskatteavdrag måste det finnas några skatter att ta av, alltså att skattetrycket är högt. Det uppfyller vi också med råge i . Som ni ser i det här diagrammet låg vi 2006 med marginal över OECD-genomsnittet när det gäller skattetryck. I det här fallet gäller det en ensamstående utan barn med en genomsnittsinkomst. I figuren ser vi också effekten av de genomförda fyra jobbskatteavdragen. Skillnaden mot OECD-genomsnittet har minskat . Likväl ligger vi en bra bit ovanför genomsnittet. Det har alltså funnit förutsättningar för att jobbskatteavdrag 14 skulle ha effekter. Som ekonomin ser ut finns förutsättningarna fortfarande på plats. Hur verkar då jobbskatteavdraget? Jag tog med den här bilden bara för att få ordning på de olika termer som jag slänger mig med. Ytterst påverkar jobbskatteavdraget sysselsättningen. Sättet att få ökad sysselsättning är dels att jobbskatteavdraget ökar arbetsutbudet, dels att det håller tillbaka arbetslösheten. På så sätt får man ökad sysselsättning. Dessa mekanismer kan man beskriva kortfattat på följande sätt. Jobbskatteavdraget ska till att börja med ge fler i arbete. Hur går det till? Den sänkta skatten ger incitament att arbeta mer. Men en sänkt skatt ökar också hushållens inkomster och ökar deras efterfrågan på varor och tjänster. Det ger i sin tur företagen incitament att nyanställa. Det andra sättet som jobbskatteavdraget påverkar sysselsättning och antalet arbetade timmar på är just genom att det ger fler arbetstimmar hos dem som redan jobbar. Vid lägre marginalskatt får man behålla mer om man jobbar extra, och då är incitamenten för att jobba lite mer större. En annan sak som är viktig med det svenska jobbskatteavdraget är att vi inte har någon avtrappning av det. I kronor räknat når jobbskatteavdraget en topp vid en månadsinkomst på . Sedan ligger det kvar på samma nivå. Om man skulle trappa av jobbskatteavdraget där någonstans skulle det innebära att man höjde marginalskatten för dem som tjänar mer än . Det skulle hålla tillbaka deras arbetsutbud. En bra sak med det svenska jobbskatteavdraget är att vi inte har någon sådan avtrappning, så att incitamenten att jobba fler timmar finns kvar och till och med förstärks. Den här trappan visar tekniken bakom jobbskatteavdraget. Det är dels genomsnittskatten, alltså de mjuka kurvorna här i botten. Genomsnittsskatten har vi sänkt med över hela kurvan. Marginalskatterna är den röda kurvan, som vi har tryckt nedåt. Marginalskatten för en genomsnittlig löntagare har blivit sänkt med . BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET Om man ser till jobbskatteavdragets konsekvenser för olika inkomstlä- gen kan man, vilket framgår av den här kurvan, se att jobbskatteavdraget inte är ett avdrag för miljonärer, som det ibland har hetat i debatten. skatteavdraget är till för låginkomsttagare i första hand. Det är där de procentuella effekterna är störst. Om man ser till hur det har påverkat inkomstströmmarna för vanligt folk kan man konstatera att ett vårdbiträde har fått närmast en extra månadslön genom jobbskatteavdraget. Jag tog med den här kartan också. Syftet med den är att visa att vi i inte är så speciella med vårt jobbskatteavdrag. Det finns över hela Många länder i har det. Det finns i , i I de 17 länder som har ett jobbskatteavdrag varierar det från land till land hur man har lagt upp det hela. De utvärderingar som har gjorts visar generellt på positiva och betydande sysselsättningseffekter. framför allt på sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet. att det ofta är ensamstående och kvinnor som man ser de största effekterna De olika utvärderingarna visar dock att effekten är lite mer osäker. Det beror på att jobbskatteavdraget i många länder inte är generellt, som i , och på att man också har olika typer av avtrapp- Det gör att man inte får positiva effekter , helt Ni som följer svensk ekonomi vet att vi har haft en väldigt stark utveck- ling av medelarbetstiden , vilket har överraskat många. Jag har nämnt hur det svenska jobbskatteavdraget är konstruerat. generellt, det ges till alla med arbetsinkomst, det trappas inte av och det sänker genomsnittsskatten med . tion kan man vänta sig att effekterna bör vara minst lika stora som de är kommer jag till utvärderingen. Hur kan man utvärdera jobbskatteav- Jo, man kan förstås beräkna förväntade effekter från olika skatt- ningar av historiska samband mellan skatter, löner, utbudet av arbetskraft och, till syvende och sist, sysselsättning och arbetslöshet. Ett annat sätt är att studera utfall i sysselsättning kontra förväntat utfall, alltså den typ av diagram som jag visade tidigare. Dessutom kan vi studera skillnader hos dem som har fått olika stora jobbskatteavdrag. Där har vi en möjlighet i och med att vi har ett dubbelt jobbskatteavdrag för äldre . Oavsett vad man använder för metoder för utvärdering får man entydiga Internationell litteratur och internationella erfarenheter visar på Ser vi på svensk ekonomi kan vi se att sysselsättningen är starkare än väntat. Vi har väldigt tydliga effekter av det förhöjda jobbskat- teavdraget för äldre. När vi använder den här typen av mikrosimulerings- modeller får vi också robusta resultat. I utvärderingen presenterar vi också modellskattningar utifrån svenska Allting pekar i samma riktning. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Andra externa utvärderingar ligger i linje med de bedömningar som har publicerat tidigare. Det skiljer några tusen personer hit eller dit, men i stora drag är det samma typ av siffror. Även om det kan vara svårt att utvärdera är det faktiskt möjligt. Vi har haft en finanskris och genomfört andra reformer, men allt det kan vi rensa för. Just i det svenska fallet, där vi har det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre, finns den unik möjlighet att mäta effekterna. Vi kan jämföra 66- och 64-åringar. I och med att det förstärkta jobbskatteavdraget träder in först då man har fyllt 65 kan vi studera skillnaden i beteende mellan dem som är födda tidigt och dem som är födda sent . Här finns det goda möjligheter att ha en kontrollgrupp, och det brukar man inte ha när man genomför ekonomisk politik. Här visar evidensen att vi har väldigt starka effekter av det förhöjda jobbskatteavdraget. Det här diagrammet visar att vi har en påtaglig ökning av både arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden i åldersgruppen . Detta är riktigt fantastiskt.