bet · GZ01SkU13 · 2012-03-20 00:00:00 — För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger (från ). Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och en resa från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I ett sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderar inte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses vara en icke avdragsgill levnadskostnad. Inte heller medges avdrag för att det blir dyrare att resa till och från ett sommarställe. Har cykel använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, eller del av sträckan, kan avdrag medges med (allmänna råd och meddelanden, SKV A 2009:1, SKV M 2009:01). I likhet med vad som gäller för resor med andra färdmedel medges avdrag endast om den sammanlagda kostnaden för resor överstiger . En idrottsdomare eller funktionär anses normalt ha sitt tjänsteställe på respektive plats för den match eller tävling han eller hon dömer. Idrottsdomare som är anlitade av idrottsförbund på riksnivå eller distriktsnivå för att döma i matcher eller tävlingar får normalt anses ha sitt tjänsteställe i bostaden och inte på de platser där idrottstävlingarna äger rum. Detta gäller även om den lokala arrangören betalar ut en mindre del av ersättningen till domaren, t.ex. reseersättning. Om en resa inte bedöms som en tjänsteresa och domaren blir beskattad för reseersättningar och traktamenten etc. finns det normalt sett möjlighet att få avdrag för resekostnader enligt reglerna om avdrag för resor till och från arbetet. och (båda FP) föreslår i motion 2011/12:Sk271 yrkande 1 och 2 att frågan om att räkna in transporter till och från barnomsorgen i den sträcka som man kan göra reseavdrag för bör utredas. Vidare föreslås en uppräkning av reseavdraget när bensinpriset stiger. I motion 2011/12:Sk298 av m.fl. (MP) föreslås att regeringen utreder möjligheten att införa ett nytt reseavdrag som inte missgynnar dem som reser med kollektivtrafik eller cykel. och (båda M) föreslår i motion 2011/12:Sk413 att regeringen ser över möjligheterna att främja användandet av cyklar för transporter till och från arbetet. I motion 2011/12:Sk303 av och (båda S) föreslås att regeringen ser över möjligheten till ett färdsättsneutralt reseavdrag. Avdraget bör vara i form av en fastlagd summa baserad på avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen. Cykel- och kollektivtrafik skulle på så sätt gynnas och bli mer ekonomiskt fördelaktigt. Även i motion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 20 anförs att regeringen bör se över möjligheten att införa ett fordons- eller färdsättsneutralt reseavdrag med inriktningen att främja cykel- och kollektivtrafiksresande i de fall dessa är möjliga och rimliga alternativ till bilen. I motion 2011/12:Sk272 av (FP) anförs att domare och funktionärer inom idrotten i skatterättslig mening borde anses ha hemmet som tjänstgöringsställe, med följden att resor till och från idrottsevenemang ska anses som tjänsteresor. Enligt utskottets mening bör skattereglerna så långt som möjligt utformas generellt för hela landet och i första hand bör andra medel än skattereglerna användas för att åstadkomma en regional utjämning. Gränsbeloppet för reseavdrag höjdes och uppgår fr.o.m. till . Utskottet är inte berett att tillstyrka förändringar vad gäller reseavdragets eller gränsbeloppets nivå. Utskottet har avstyrkt yrkanden om ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt reseavdrag och finner inte skäl att nu ställa sig bakom ett tillkännagivande om en översyn av frågan. Eftersom det finns en möjlighet att få avdrag för resor med cykel till och från arbetet, finns det enligt utskottets mening ingen anledning att tillmötesgå motionsförslag om att utreda en sådan avdragsmöjlighet. När det gäller förslagen om att räkna in tiden för att lämna barn på daghem, förskola och liknande eller att dra av kostnaden för sådana resor har utskottet vid upprepade tillfällen uttalat att det finns skäl att hålla gränsdragningen kring avdragsrätten för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Utskottet har anfört att de bedömningar som måste göra vid beräkningen av tidsvinsten skulle kompliceras om hänsyn också skulle tas till resan för att lämna och hämta barn inom barnomsorgen. Vidare har utskottet åberopat fördelningspolitiska skäl mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnadskostnader. Utskottet finner inte skäl att ompröva detta ställningstagande. Utskottet är inte heller berett att medverka till ändrade regler när det gäller tjänsteställe och möjlighet till bl.a. reseavdrag för domare och funktionärer inom idrotten. Med detta avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlats i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med yrkande om inledande av förhandlingar avseende ett dubbelbeskattningsavtal med . Vidare avslår en motion om en ändring av det nordiska dubbelbeskattningsavtalet avseende sjömän. Jämför reservation 14 (SD). Åtgärder för att lindra eller undvika dubbelbeskattning När två eller flera stater utövar sin rätt att beskatta samma skattesubjekt för en och samma inkomst, och den slutliga skatten därmed överstiger den skatt som tas ut på sådan inkomst i den stat som har den högsta skattenivån, uppkommer internationell dubbelbeskattning. En sådan dubbelbeskattning kan lindras genom ensidiga åtgärder, t.ex. sexmånaders- och ettårsregeln (3 kap. 9 § IL), rätt till omkostnadsavdrag för utländsk skatt (16 kap. 19 § IL) och genom bestämmelserna om rätt till avräkning av utländsk skatt enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Vidare kan internationell dubbelbeskattning undvikas genom bilaterala eller multilaterala skatteavtal. Dessa avtal utgör ett viktigt medel för att förhindra dubbelbeskattning genom att de avtalsslutande staterna ömsesidigt avstår från sina skatteanspråk. Skatteavtal med andra länder är av stor vikt för att undanröja dubbelbeskattning, skapa goda konkurrensförhållanden och förhindra skatteflykt. Informationsutbytesavtalen har en stor betydelse när det gäller arbetet mot internationell skatteflykt. Avtalen bör ge goda villkor såväl för utländska investeringar i som för svenska investeringar utomlands. Dubbelbeskattningsavtal är vanligtvis bilaterala och förhandlas fram mellan länderna när de finner ett behov av att reglera förhållandena dem emellan, t.ex. när ett tillräckligt stort utbyte av handel och investeringar sker mellan dem. Detta för att på förhand ha lösningar på de problem som kan uppstå vad gäller rätten att beskatta olika inkomster. För personer som blir föremål för dubbelbeskattning i de fall det inte finns något gällande dubbelbeskattningsavtal finns möjligheten till avräkning enligt avräkningslagen. Att på detta sätt mildra en dubbelbeskattning görs genom en ansökan till . För att kunna få avräkning av utländsk skatt måste det dock vara fråga om en skatt i lagens mening. Med sjöinkomst avses i skattelagstiftningen inkomst (lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till , 64 kap. 3 § IL) ombord på ett svenskt fartyg som av klassificerats till närfart eller fjärrfart eller är registrerat i ett fartygsregister i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfart. Sådan inkomst ger rätt till sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst. Sjöinkomstavdraget är i närfart och i fjärrfart (64 kap. 2 § IL). Skatte-reduktionen för skattskyldiga som har sjöinkomst är i närfart och i fjärrfart (67 kap. 3 § IL). Om inkomsten inte klassificeras som sjöinkomst hanteras den som en vanlig inkomst enligt svensk intern rätt och om personen är obegränsat skattskyldig i ska inkomsten således tas upp till beskattning i . I det nordiska dubbelbeskattningsavtalet är huvudregeln (art. 15.1) att hemviststaten har beskattningsrätten. Det finns dock undantag i artikel 15.3 i vilken föreskrivs att utan hinder av föregående bestämmelser i denna artikel får inkomst av arbete som utförs ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt, norskt eller svenskt skepp i internationell trafik beskattas i den avtalsslutande stat vars nationalitet skeppet har; vid tillämpningen av denna bestämmelse likställs utländskt skepp, som befraktas på så kallad bareboat basis av en person med hemvist i en avtalsslutande stat, med danskt, färöiskt, finskt, isländskt, norskt respektive svenskt skepp. I motion 2011/12:Sk203 av Arhe Hamednaca (S) yrkas att regeringen ser till att förhandlingar inleds med om ett dubbelbeskattningsavtal utifrån modellavtal och att dessa förhandlingar bedrivs skyndsamt så att ett avtal snabbt kan komma till stånd. Detta mot den bakgrund att eritreansk lag enligt uppgift föreskriver att alla eritreaner i utlandet måste betala av sin inkomst till . Även svenska medborgare beskattas. I motion 2011/12:T235 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ändras så att svenska sjömän inte diskrimineras. En växande del av den internationella sjöfarten ägnar sig åt andra aktiviteter till sjöss än transport av gods eller passagerare, t.ex. undersökning av havsbotten, kabelläggning och konstruktionsarbeten i marin miljö. De svenska näringsvillkoren medför att det inte går att bedriva sådan sjöfart med fartyg under svensk flagg och att arbetsmarknaden inom denna sjöfart, till följd av nuvarande skatteregler, är stängd för svenska sjömän så länge dessa är bosatta i . Mellan och finns inget dubbelbeskattningsavtal då behovet av ett sådant inte har visat sig föreligga länderna emellan. Allmänt sett kan konstateras att det är oklart på vilken grund som eritreanska staten kräver att exileritreaner i ska bidra med medel till den eritreanska staten. Även de metoder som enligt uppgift används för att driva in dessa medel, tyder på att frågan sannolikt inte skulle kunna lösas genom ett skatteavtal mellan och . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Sk203. När det gäller beskattning av svenska sjömän har frågor om bl.a. villkoren och konkurrenskraften hos den svenska sjöfartsnäringen utretts. Av trafikutskottets betänkande 2010/11:TU16 framgår bl.a. att det har inletts ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete inom EU för att sjöfarten ska utvecklas och stärka sin konkurrenskraft. Även i pågår ett arbete för att stärka svensk kvalitetssjöfart och konkurrenskraften hos den svenska sjöfartsnäringen. Utredningsbetänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar har remitterats och beredning pågår i (). Regeringen avser att förelägga ett samlat dokument om sjöfarten . Utskottet finner därmed inte skäl att föregripa detta arbete varför utskottet avstyrker motion 2011/12:T235 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om en översyn av SINK-skatten och förändringar i skatteavtalet med . (M) anför i motion 2011/12:Sk416 att tillämpningen av den s.k. SINK-lagen är ett stort problem för många svenska pensionärer som bor i . I många fall får den enskilda pensionären ligga ute med stora summor skatt innan han eller hon kan få sin skatt reglerad. Regeringen bör driva på för att få till stånd ett nytt skatteavtal med där man ser över SINK-skattens effekter. Målet måste vara en harmonisering där svenska pensionärer som bor i ett annat EU-land från svenskt håll beskattas likvärdigt oavsett vilket land han eller hon är bosatt i. Enligt modellavtal (artikel 18) beskattas pension och livränta som utbetalas på grund av tidigare enskild tjänst endast i mottagarens hemviststat. När det gäller lön och annan liknande ersättning samt pension som utbetalats på grund av tidigare offentlig tjänst är huvudregeln att beskattningsrätten uteslutande tillkommer källstaten, dvs. utbetalarstaten (artikel 19 i modellavtalet). I många av skatteavtal finns en särskild bestämmelse som behandlar utbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen. Denna bestämmelse är då tillämplig på t.ex. inkomst- och tilläggspension. Åtgärder för att lindra eller undvika dubbelbeskattning När två eller flera stater utövar sin rätt att beskatta samma skattesubjekt för en och samma inkomst, och den slutliga skatten därmed överstiger den skatt som tas ut på sådan inkomst i den stat som har den högsta skattenivån, uppkommer internationell dubbelbeskattning. En sådan dubbelbeskattning kan lindras eller undanröjas genom ensidiga åtgärder. Exempel på sådana åtgärder är bestämmelser om befrielse enligt den s.k. sexmånaders- eller ettårsregeln (3 kap. 9 § IL) och om rätt till omkostnadsavdrag för utländsk skatt (16 kap. 19 § IL) samt bestämmelserna om rätt till avräkning enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Vidare kan internationell dubbelbeskattning undvikas genom bilaterala eller multilaterala skatteavtal. Dessa avtal utgör ett viktigt medel för att förhindra dubbelbeskattning genom att de avtalsslutande staterna ömsesidigt avstår från sina skatteanspråk. Detta sker med tillämpning av de två metoder som utvecklats i modern mellanstatlig skatterätt för att undanröja internationell dubbelbeskattning exemptmetoden (undantagandemetoden) och creditmetoden (avräkningsmetoden). innehåller ett och samma avtal båda metoderna. Creditmetoden är huvudmetoden i de svenska skatteavtalen. Denna metod innebär att bosättningslandet enligt intern rätt eller hemviststaten enligt skatteavtal beskattar den utländska inkomsten men medger avräkning från dess egna skatt för den skatt som betalats i utlandet. Utbetalningar till personer med hemvist i Omvänd credit (omvänd avräkning) innebär att källstaten medger avräkning för skatt som betalats i hemviststaten. tillämpar denna metod bl.a. i fråga om utbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen till personer med hemvist i . Begränsat skattskyldig innebär att endast vissa inkomster som har anknytning till beskattas här (källstatsprincipen). Bestämmelserna har utformats så att de i stor utsträckning stämmer överens med skatteavtalens regler om fördelning av beskattningsrätten. Vad gäller källbeskattning av förvärvsinkomster i som uppbärs av personer som är bosatta utomlands finns det två lagar. Dessa är lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) och lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Särskild inkomstskatt för personer som är bosatta utomlands och återbetalning av svensk skatt Personer som är bosatta utomlands beskattas med en definitiv källskatt på inkomst av tjänst, t.ex. vissa pensioner, enligt SINK. Skatten är en statlig definitiv källskatt. Detta innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten och att någon taxering av inkomsten inte sker. Skatt tas ut av den skattepliktiga inkomsten (bruttoinkomsten), och någon möjlighet till kostnadsavdrag finns inte. finns en valmöjlighet för begränsat skattskyldiga att beskattas enligt inkomstskattelagens (IL) regler i stället för enligt SINK. En sådan begäran ska avse hela den del av inkomståret som personer är begränsat skattskyldig. Vid beskattning enligt reglerna i IL medges avdrag för utgifter som kan hänföras till intäkternas förvärvande samt rätt till vissa skattereduktioner. Beskattning sker enligt en för riket genomsnittlig skattesats. Valet att bli beskattad enligt IL kan göras antingen i en ansökan eller direkt i självdeklarationen. Bestämmelserna har införts som en anpassning till bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare. Av samma skäl har det också införts en möjlighet till s.k. personliga avdrag för begränsat skattskyldiga som väljer att beskattas enligt IL. Med personliga avdrag avses grundavdrag, pensionsavdrag, allmänt avdrag för debiterade egenavgifter, allmänt avdrag för utländska socialförsäkringsavgifter och avdrag för periodiskt understöd samt skattereduktion för arbetsinkomst. En förutsättning för sådana avdrag är att överskottet av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . års taxering finns det också möjlighet att under vissa förutsättningar dra av sådana ränteutgifter som inte är utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. En skattskyldig som beskattas enligt SINK och som uppbär inkomst på vilken omvänd avräkning ska tillämpas måste begära återbetalning av det belopp med vilket den svenska skatten ska sättas ned. Detta hänger samman med att det inte görs någon taxering av inkomster som omfattas av SINK och att avräkning av betald spansk skatt kan medges först sedan den spanska skatten betalats. Pensioner från som betalas ut till personer som är bosatta i ska beskattas endast i om pensionerna betalas ut på grund av enskild tjänst. Tjänstepension från den svenska offentliga sektorn beskattas enbart i . Socialförsäkringspension, dvs. garantipension (tidigare folkpension) och inkomstgrundande ålderspension (tidigare ATP) får beskattas i om mottagaren är svensk medborgare. Den svenska skatten är om beskattningen sker enligt SINK-reglerna. Pensionerna får beskattas även i . Dubbelbeskattningen undanröjs i med s.k. omvänd avräkning, vilket innebär att ska avräkna den spanska skatten på dessa pensioner från den svenska skatten på samma pensioner. Skattskyldiga som beskattas enligt SINK och som uppbär inkomst på vilken omvänd avräkning ska tillämpas måste begära återbetalning av det belopp med viket den svenska skatten ska sättas ned. Detta hänger samman med att det inte görs någon taxering av inkomster som omfattas av SINK och att avräkning av betald spansk skatt kan medges först sedan den spanska skatten betalats. Återbetalning sker så snart den skattskyldige har redovisat till hur mycket skatt som betalats i på inkomsten. Med anledning av motionsyrkanden om omförhandling av skatteavtalet med (bet. 2008/09:SkU25) uttalade utskottet följande: med innehåller som alla skatteavtal vissa kompromisser som är ett resultat av att de avtalsslutande staterna har olika utgångspunkter och gjort olika prioriteringar vid avtalsförhandlingen. hävdar av både ekonomiska och principiella skäl rätten att beskatta pensioner som intjänats i och utbetalas från till mottagare i andra länder. Vanligen leder detta till att beskattningen i de andra länderna sätts ned i motsvarande mån. accepterade emellertid inte denna ordning utan insisterade på att få den primära beskattningsrätten till pensionerna. Som en eftergift gick med på att medge avräkning av den spanska skatten från den svenska skatten, dvs. Utskottet har förståelse för att nuvarande ordning kan upplevas som en onödig omgång och dessutom vara besvärlig för pensionärer med låga inkomster. Det är dock resultatet av den kompromiss som länderna nådde fram till när det gällde beskattningsrätten till bl.a. pensioner. kan inte ensidigt göra någon ändring i nuvarande skatteavtal. Enligt utskottets mening skulle det också vara förenat med stora svårigheter att förändra reglerna så att avräkning kan medges innan den spanska skatten erlagts. Utskottet vidhöll ställningstagandet när liknande motioner behandlades (bet. 2010/11:SkU23) och noterade att finansministern i svar på en skriftlig fråga (fr. 2010/11:117) anfört att arbetet med de generella skatteavtalen pågår och kan förväntas öka i omfattning . Man underströk även vikten av att har ett konkurrenskraftigt skatteavtalsnät som bidrar till att svenska företag kan konkurrera utomlands på fördelaktiga villkor. Vidare noterades att regeringen tagit initiativ till en omförhandling av skatteavtalet med . Utskottet avstyrker härmed motion 2011/12:Sk416. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändring av reglerna om s.k. artistskatt. I motion 2011/12:Sk351 av (S) anförs att spelarflykten till bl.a. varit mycket stor , särskilt inom fotboll och handboll. Problemet är de stora skillnaderna när det gäller klubbarnas ekonomiska förutsättningar. Som exempel nämns att artistskatten (A-SINK) medges i , medan i är . Motionären begär en översyn av de svenska skattereglerna i syfte att få ett mer enhetligt nordiskt regelverk för idrottsutövarnas beskattning. En idrottsman eller artist som skatterättsligt anses vara bosatt utomlands och som vistas i än är begränsat skattskyldig för kontant ersättning eller annat vederlag för idrottslig eller artistisk verksamhet som bedrivs här i landet. Skatten är av den skattepliktiga inkomsten. Beskattningsreglerna för artister och idrottsmän som är bosatta utomlands finns i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Skatten är en statlig definitiv källskatt och skattesatsen uppgår till . Att skatten är en definitiv källskatt innebär att skatten tas ut på bruttoinkomsten och att möjlighet till kostnadsavdrag saknas. Utbetalaren av inkomsten innehåller och betalar in skatten till och mottagaren behöver inte deklarera i . finns en möjlighet artister, idrottsmän och artistföretag som är bosatta utomlands att välja att i stället bli beskattade enligt inkomstskattelagen. Med denna valmöjlighet får artisterna och idrottsmännen möjlighet att göra avdrag för utgifter som kan hänföras till intäkternas förvärvande samt rätt till vissa skattereduktioner. Den danska motsvarigheten till den svenska artistskatten är de danska reglerna om expertskatt. I beskattas artister och idrottsmän på samma sätt som experter. Detta innebär att de som är skattskyldiga i kan välja att , dvs. , beskattas på uppburen lön. Bestämmelsen infördes för att främja forskning och produktutveckling och därmed stärka internationella konkurrenskraft. Lagen väckte snabbt offentlig debatt, bl.a. för att danska professionella idrottsklubbar använt sig av bestämmelserna för att kunna locka utländska spelare och tränare till landet. I kan således en expert, idrottsman eller artist som är bosatt utomlands vistas i landet utan att vistelsen betraktas som stadigvarande. Efter träder vanliga regler in om artisten etc. väljer att stanna i , och eftertaxering kan då bli aktuell. Förenklade svenska regler om expertskatt Reglerna om skattelättnader för experter, forskare och andra utländska nyckelpersoner infördes . Skattelättnaden innebär enligt 11 kap. 22 och 23 §§ inkomstskattelagen att vissa delar av ersättningen för arbetet inte ska tas upp till beskattning . En utökning av de befintliga reglerna om expertskatt trädde i kraft . De nya bestämmelserna innebär en utökning jämfört med tidigare och medför att en utländsk arbetstagare som har en lön som överstiger en bestämd nivå alltid ska ges skattelättnaden utan att det görs någon prövning av arbetstagarens kvalifikationer. De nya reglerna omfattar samtliga arbetstagare, dvs. oavsett vilken kompetens eller andra egenskaper de i övrigt besitter eller vilken associationsform arbetsgivaren har. Därmed kommer fler personer än tidigare att omfattas av reglerna om expertskatt. För arbete i som har påbörjats före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser. De svenska reglerna innebar sammanfattningsvis tidigare att en idrottsman eller artist som var bosatt utomlands beskattades enligt reglerna om A-SINK. Fortsatte anställningen betraktades vistelsen i som stadigvarande, och beskattning skedde efter vanliga regler.