bet · GZ01TU12 · 2012-05-11 00:00:00 — 2011/12:TU12 Trafiksäkerhet I betänkandet behandlar utskottet ett antal trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt från 42 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet anser att det långsiktiga målet, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet välkomnar det pågående arbetet med att bl.a. utveckla indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Utskottet betonar barnperspektivet och vikten av att miljön kring förskolor och skolor utformas med beaktande av att trafiksäkerheten ska vara hög. Utskottet konstaterar att flera myndigheter har överblick och ansvar när det gäller att säkra barns trafiksäkerhet på ett offensivt sätt och att det i första hand inte är en fråga för att i detalj styra hur hastighetsbegränsningar ska sättas. Utskottet pekar på vikten av att värna en hög säkerhet för de vägarbetare som arbetar med att bygga och underhålla vägnätet och välkomnar arbete med att identifiera åtgärder som ska vidtas för att öka säkerheten för vägarbetarna. Utskottet framhåller att det är angeläget att både privata förare och yrkesförare använder bilbälte, då detta kan rädda många liv i samband med trafikolyckor. Utskottet pekar på den tekniska utveckling som har skett och att andelen nya fordon som är utrustade med system för bältespåminnare har gått från en relativt blygsam nivå till ett nästan 100-procentigt genomslag. Utskottet konstaterar att alkoholen ligger bakom en hög andel av dödsfallen och skadorna i trafiken och framhåller därför att det är viktigt med kraftfulla insatser för att eliminera förekomsten av alkohol i trafiken. Utskottet välkomnar att myndigheter, organisationer och teknikindustri på olika sätt, såväl nationellt som internationellt, bidrar med åtgärder för att öka nykterheten på vägarna. Utskottet konstaterar att frågan om mobiltelefonanvändning i trafiken har utretts med anledning av ett tillkännagivande från och att bereder utredningsrapporterna. Utskottet inväntar regeringens återrapportering senare och konstaterar att frågan om mobiltelefoni är betydelsefull för trafiksäkerheten, varför utskottet kommer att fortsätta att följa frågan ingående. Med hänvisning till sina ställningstaganden och pågående beredningsarbete för att stärka trafiksäkerheten avstyrker utskottet samtliga motionsförslag. I betänkandet finns tio reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:T351 av och (FP, C) yrkande 4 och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 20. Reservation 1 (S, V) 2011/12:T214 av (FP) och 2011/12:T384 av (S). Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:T240 av och (båda S). Reservation 3 (S, MP, V) 2011/12:T221 av och (båda S), 2011/12:T323 av (S), 2011/12:T366 av (S) och 2011/12:T401 av de (M). Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:T245 av (S). 2011/12:T293 av (S). Insatser mot alkohol vid bilkörning 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 41, 2011/12:T212 av (S) i denna del, 2011/12:T328 av (KD) yrkandena 13, 2011/12:T351 av och (FP, C) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:T352 av (FP). Mobiltelefoni och elektronisk utrustning 2011/12:T207 av (S), 2011/12:T236 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T321 av (S), 2011/12:T367 av (S), 2011/12:T386 av (S) och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 6 (SD) 2011/12:T212 av (S) i denna del, 2011/12:T229 av (S), 2011/12:T243 av och (båda S) och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 7 (S) 2011/12:T208 av (S), 2011/12:T349 av och (båda M) och 2011/12:T379 av m.fl. (S). 2011/12:T204 av i (S). Reservation 8 (S) 2011/12:T453 av (M). 2011/12:T420 av (M). 2011/12:Ju406 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 9 (SD) 2011/12:T440 av och (båda C). 2011/12:T326 av (M). 2011/12:T313 av (KD) och 2011/12:T361 av (S). Reservation 10 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 42 motionsyrkanden som väcktes under den allmänna motionstiden . Förslagen berör olika trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken, bl.a. åtgärder mot alkohol vid bilkörning, mobiltelefoni, reflexvästar, hastighetsbegränsning vid skolor och förskolor samt automatisk hastighetsövervakning av motorcyklar. Utskottet har tidigare under behandlat andra frågor som rör trafiksäkerhetsområdet. Det gäller bl.a. dubbdäck på personbilar och tunga lastbilar (bet. 2011/12:TU8 och bet. 2011/12:TU10) samt alkolås (bet. 2011/12:TU4). I samband med beredningen av ärendet sammanträffade utskottet med () som lämnade information om mobiltelefoni vid bilkörning och om trafikantutbildning. and (Irtad), som tillhör , har sammanställt uppgifter för 34 länder om antalet trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. hade 2,8 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer, vilket var den lägsta andelen omkomna bland de studerade länderna. var motsvarande genomsnitt för EU-länderna 6,2. Som framgår av tabellen nedan uppgick antalet dödade per 100 000 invånare i till 3,3, exklusive självmord. Det finns ännu inte någon redovisning av uppgifter för de övriga länderna som visar utvecklingen av antalet omkomna i vägtrafiken . Omkomna i vägtrafiken per 100 000 invånare 2010 respektive 2011 Av uppgifter som har hämtat från Nordiskt Vägforum framgår att utvecklingen av omkomna i vägtrafikolyckor /11 har gått i olika riktning i de nordiska länderna. I ökar dödsfallen medan de i ligger kvar på samma nivå. I och minskar dödsfallen. För ingår suicidfallen medan siffror är exklusive suicid . Som framgår av tabellen nedan har utvecklingen i de nordiska länderna varit positiv med allt färre dödade i trafiken. Omkomna i vägtrafikolyckor i 20022011 (rullande tolvmånadersvärden) Källa: Nordiskt Vägforum, 2012. När det gäller utvecklingen i visar den officiella statistiken att totalt 266 personer beräknas ha omkommit . Det kan särskilt noteras att antalet som omkom i trafiken är det lägsta i och att det året innan omkom 358 personer i trafiken. Mätningar visar att antalet omkomna i trafiken uppgick till totalt 319 personer, vilket är en ökning jämfört med det år då siffrorna var som lägst som det är färre än åren innan. Av de omkomna var män och kvinnor. En jämförelse visar att antalet omkomna har ökat i alla åldersgrupper, förutom bland barn och ungdomar i åldern där antalet uppgick till 19 . Bland personer som var eller äldre ökade antalet omkomna från 64 till 91 personer . Mätt per 100 000 invånare omkom flest i åldersgruppen följt av gruppen . Den ökning av antalet omkomna som kan ses skedde till största delen på det statliga vägnätet. Antalet omkomna i vägtrafikolyckor 20062011 samt nödvändig utveckling för att nå målet Källa: , 2012. Av de omkomna i trafiken 2010 var bilförare eller bilpassagerare, vilket kan jämföras med 2011 då motsvarande andel var . Detta visar att det främst är bland de oskyddade trafikanterna som ökningen har skett . Den största ökningen av omkomna i trafiken återfinns bland gående, som ökat till 53 från 31 . Bland de gående som omkom inträffade olyckorna i åtta fall vid ett övergångsställe. Antalet cyklister som omkom uppgick för både 2010 och 2011 till totalt 21 personer. Nedanstående tabell visar utvecklingen av antalet omkomna per trafikantgrupp . Antal omkomna per trafikantgrupp 19962011 Källa: , 2012. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om mål och utgångspunkter. Det långsiktiga målet, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet välkomnar det pågående arbetet med att bl.a. utveckla indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Jämför reservation 1 (S, V). fattade ett beslut som innebar att de sex delmålen om tillgänglighet, regional utveckling, transportkvalitet, miljö, trafiksäkerhet och jämställdhet som varit kopplade till det övergripande transportpolitiska målet ersattes av ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa. Enligt hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvisionen, som gäller fortfarande, innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller alla lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströks att nollvisionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör vara delat mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportstystmetet samt de som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. fastställde ett etappmål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) om att antalet personer som dödats till följd av trafikolyckor skulle minska , dvs. 270 personer, . beslutade att fastställa ett nytt etappmål, (bet. 2008/09:TU14). Etappmålet ska återigen motsvara en halvering av antalet dödade i trafiken. En utgångspunkt för regeringen när den valde målnivåer och målår var EU:s trafiksäkerhetsmål, dvs. färre antal dödade . För att jämna ut årliga variationer beräknades antalet omkomna för basåret som ett medelvärde för de tre åren 20062008. Detta innebar att etappmålet fastställdes till 220 döda i trafiken 2020. I målet ingår också allvarligt skadade som ska minskas med en fjärdedel. Utskottet konstaterade att etappmålet kunde komma att revideras. I arbetet med att uppnå det nya etappmålet har 13 indikatorer fastställts som extra viktiga för att uppnå etappmålet 2020. Etappmålen rör bl.a. hastighetsefterlevnad, säkra fordon och säkra statliga vägar. Samverkan mellan olika aktörer betonas också. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 20112020 (KOM(2010) 389) anges principer och mål för trafiksäkerheten inom EU. Utskottet har i utlåtande /11:TU10 välkomnat att trafiksäkerheten lyfts upp på europeisk nivå. Utskottet uttalade att ställningstagandet att utformarna av systemet har det slutliga ansvaret för trafiksäkerheten är viktigt, som det är viktigt att också lyfta fram trafikantens eget ansvar. Utskottet framhöll också att det bör vara möjligt för att agera förebild och att sprida goda exempel till länder som inte har kommit lika långt i trafiksäkerhetsarbetet. och (FP, C) anger i flerpartimotion 2011/12:T351 att det 2009 omkom 358 personer och 2010 omkom 266 personer i den svenska vägtrafiken. Denna minskning är dock inte tillräcklig, och det krävs ett ytterligare och kontinuerligt arbete för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Det är viktigt med en effektiv informationsinsats för ett säkert beteende i trafiken och för spridning av goda exempel på trafiksäkerhetsarbete. Nollvisionen har tillfört trafiksäkerhetsarbetet nya inslag som bygger på att minimera följderna av mänskliga misstag, vilket har lett till en omprövning av vilka åtgärder som ska prioriteras. Nollvisionen har dock inneburit en sammanblandning av vision och mål, vilket i sin tur har skapat orealistiska förväntningar på stora trafiksäkerhetseffekter . Nollvisionen betonar att alla som påverkar och deltar i vägtrafiken har ett ansvar för att upprätthålla trafiksäkerheten, men det finns fortfarande en obalans i det delade ansvaret. Stora framsteg görs genom utformningen av en säkrare trafikmiljö, medan få förbättringar sker i fråga om trafikanternas beteende. Det finns samband mellan höga hastigheter och trafikolyckor och det är därför angeläget att ansträngningar görs för att bemästra ett beteende där hastighetsbegränsningar alltför ofta överskrids. Motionärerna yrkar att en oberoende och kritisk granskare ska utvärdera gjorda nollvisionsinsatser (yrkande 4). I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) anförs att länge, mycket tack vare nollvisionen som antog 1997, har varit ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. 2011 har dock antalet dödade och skadade i trafiken åter ökat. Det finns flera relativt enkla åtgärder som kan höja trafiksäkerheten i . En mycket effektiv åtgärd för att minska antalet dödade och skadade i trafiken är utbyggnaden av mötesfria två-plus-ett-vägar som måste fortsätta. Motionärerna yrkar att en kommission ska granska de tio farligaste vägarna i och komma med förslag på hur dessa vägar kan bli säkrare. Motionärerna anför vidare att måste arbeta än mer aktivt i EU och på internationell nivå när det gäller trafiksäkerhet. Att det omkommer 1,3 miljoner människor världen över i trafikolyckor gör trafiksäkerhetsfrågan till en global folkhälsoutmaning. Det är positivt att intresseorganisationer som NTF, Cykelfrämjandet och Motorcyklister driver ett aktivt trafiksäkerhetsarbete, och motionärerna yrkar mot bakgrund av detta att intresseorganisationer som arbetar för att höja trafiksäkerheten bör ges tydliga uppdrag och bra villkor för ett fortsatt aktivt arbete (yrkande 20). Till det övergripande målet för transportpolitiken finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill inledningsvis framhålla att detta är ett grundläggande fundament inom arbetet med trafiksäkerhet. Utgångspunkten är enligt utskottets mening att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Enligt den precisering som har gjorts av hänsynsmålet för trafiksäkerhet ska antalet omkomna inom vägtransportsystmetet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . I budgetpropositionen /12 redovisas att olycksstatistiken , trots en förbättrad konjunktur, uppvisade historiskt låga tal när det gäller dödade och skadade inom vägtrafiken och regeringen bedömde utifrån detta att statens insatser har haft betydelse. Den officiella statistiken visar att antalet dödade i vägtrafiken uppgick till 319, vilket innebär att det har skett en ökning jämfört med , då 266 personer omkom. kan utskottet konstatera att det ändå är mycket positivt med den långsiktiga trenden att dödsolyckorna minskar och att 2011 är det år som har haft näst lägst antal dödsfall . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla det långa och systematiska arbete som många aktörer med gemensamma krafter har drivit framåt i nollvisionens anda. Insatserna för ökad vägtrafiksäkerhet har varit mycket framgångsrika och har inneburit att ses som ett föredöme för andra länder. Utskottet vill också uppmärksamma att andelen hastighetsöverträdelser fortsätter att minska samt att en bidragande faktor till förbättringen av trafiksäkerheten på väg är sänkta hastigheter. Utskottet ser med oro på att även om utvecklingen av trafiksäkerheten på väg som helhet är positiv, är den utveckling som kan ses för de oskyddade vägtrafikanterna bekymmersam. Särskilt bekymmersam är utvecklingen för fotgängarna. Enligt den statistik som har redovisat ökade antalet omkomna i fotgängarolyckor från 31 personer till 53 . Den ökning som har kunnat ses har både varit inom och utanför tättbebyggt område. Utskottet avser att fortsättningsvis noga följa vilka insatser som kommer att vidtas för att höja trafiksäkerheten för de oskyddade trafikanterna såväl som övriga trafikantgrupper. Utskottet utgår från att behöriga myndigheter beaktar utvecklingen för de oskyddade trafikanterna och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att komma till rätta med den oönskade utvecklingen. När det gäller den övergripande trafiksäkerhetsutvecklingen i vill utskottet hänvisa till det betydelsefulla arbete som sker inom kommunerna med att förbättra trafikmiljön i tätorterna och att den positiva utvecklingen av fordonssäkerheten har gett goda resultat. I propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93) påtalade regeringen att etappmålen för säkerheten inom vägtrafiken kan komma att revideras och att bl.a. graden av måluppfyllelse och förändringar av trafiken och dess sammansättning kan bli avgörande vid övervägandena. Regeringen ansåg att en mer genomgripande avstämning av målstrukturen bör göras 2012 och 2016. Utskottet kan konstatera att det krävs samarbete och gemensamma insatser från många för att kunna uppnå de uppsatta målen. När det gäller det samordnande arbetet för att nå målet maximalt 220 omkomna sker samverkan mellan , kommuner, länsstyrelser, andra myndigheter, näringsliv och nationella och internationella organisationer. bidrar med erfarenhet, kunskapsunderlag, nya arbetssätt och åtgärdsprogram och deltar i planering. Utskottet kan utifrån uppgifter som har inhämtats från konstatera att i många avseenden ligger väl till när det gäller en del av de bakgrundsindikatorer som styr skadeutvecklingen. Till de områden där det finns konstaterade problem hör hastighetsefterlevnad, cykelhjälmsanvändning och alkohol. Detta framgår av en resultatanalys som presenterades om 2011 års utfall och vad som ligger bakom utfallet. Resultatanalysen har genomförts av analytiker på , Transportstyrelsen, Trafikanalys och VTI och har beställts av Gruppen för Nationell Samverkan (GNS) som är en arena för utbyte av kunskap och koordinering mellan olika aktörer i syfte att förverkliga nollvisionen. GNS presenterade vid en resultatkonferens en underlagsrapport med en redovisning av analys och slutsatser i fråga om mål och indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Även om de slutsatser som redovisas i rapporten inte utgör något formellt ställningstagande från de inblandade aktörerna ser utskottet positivt på den ambitionsnivå som på ett väl underbyggt sätt presenteras i rapporten. Enligt analyserna i rapporten pekar mycket på att det är fullt möjligt att skärpa 2020-målet i enlighet med EU:s halveringsmål , vilket skulle innebära högst 133 i stället för 220 omkomna 2020 liksom en skärpning när det gäller allvarligt och mycket allvarligt skadade i trafiken. Enligt GNS är det möjligt att nå ett reviderat etappmål om att antalet allvarligt skadade i trafikolyckor ska minska och att mycket allvarligt skadade ska minska mellan 20102020. För att nå målen krävs enligt ett ambitiöst arbete på många fronter och av många aktörer. Däremot krävs i princip inga större lagändringar, extra finansiering eller inskränkningar av tillgänglighet eller integritet. När det gäller behov av ytterligare insatser framhålls att det främst är fordonens men även vägmiljöns utveckling som kommer att bidra starkt till att nå de nya målen och att denna utveckling i huvudsak kommer att bidra till att färre bilister dödas och skadas allvarligt. framhålls att en av de största utmaningarna därför blir att öka de oskyddade trafikanternas säkerhet. Det framhålls att antalet mycket allvarligt skadade cyklister behöver minska och att det är viktigt att motverka fallolyckor bland fotgängare. Kommunernas roll i trafiksäkerhetsarbetet ökar sammantaget, då drift och underhåll behöver bli betydligt bättre för cyklister och fotgängare. Mot bakgrund av den mål- och resultatöversyn som trafikmyndigheterna har genomfört och de slutsatser som har framkommit finner utskottet inte någon anledning att ta några initiativ i fråga om mål. Utskottet finner heller inte att det finns någon anledning att från sida precisera specifika insatser som bör vidtas för att uppnå målen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:T351 av och (FP, C) yrkande 4 och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hastighetsbegränsningar vid förskolor och skolor. Kommunerna och flera myndigheter har överblick och ansvar när det gäller att säkra barns trafiksäkerhet på ett offensivt sätt och att det i första hand inte är en fråga för att i detalj styra hur hastighetsbegränsningar ska sättas. Jämför reservation 2 (S, MP, V). Det finns ett antal studier, såväl svenska som internationella, som visar att barn upp till ca saknar förutsättningar för att vid alla tillfällen visa ett trafiksäkert beteende. Enligt nationell statistik från omkom i i genomsnitt 31 barn i trafiken . Djupstudier har visat att flest olyckor inträffar vid en hållplats nära hemmet. inträffade elva dödsolyckor med barn i åldern som fotgängare i samband med av- och påstigning på buss, vilket resulterade i tolv dödsfall. Ingen av olyckorna inträffade vid en skola. Majoriteten av dödsolyckorna inträffade vid den hållplats där barnen stiger av eller på vid hemmet. De flesta barn som omkommer i olyckor som fotgängare i samband med en bussresa förolyckas på vägar med en hastighetsbegränsning . har redovisat att för åren 20042008 hade det lägsta antalet dödade barn i åldern per 100 000 vid jämförelse med alla länder som rapporterar till Traffic Accident Database (Irtad). Det är särskilt bland de yngsta barnen, dvs. i åldern , som har en låg dödlighet i trafiken. I motion 2011/12:T214 av (FP) anförs att hastigheten i trafiken är en viktig faktor för både uppkomsten och följden av trafikolyckor. Barn är rent fysiskt och trafikvettsmässigt en särskilt utsatt grupp, och många kommuner har därför infört en hastighetsbegränsning vid förskolor och skolor. Detta gäller tyvärr inte för alla skolor. Hastigheten vid alla vägar till förskolor och skolor bör vara begränsad . Omkring 45 barn dödas eller skadas i i samband med skolskjuts. För att undvika situationer där barnen springer bakom och framför bussar i farliga trafiksituationer bör skolbussar enligt motionären alltid stanna så att avstigning och påstigning sker på den sida som skolan eller förskolan ligger. (S) anför i motion 2011/12:T384 att det är mycket trafik vid förskolorna i landets kommuner. Vissa förskolor ligger också nära vägar med högre hastigheter, både 50-vägar och 70-vägar, och detta innebär risk för allvarliga olyckor. För att förebygga olyckor borde möjligheten att begränsa hastigheten till max utanför samtliga förskolor i undersökas. Utskottet vill betona barnperspektivet och vikten av att miljön kring förskolor och skolor utformas med beaktande av att trafiksäkerheten ska vara hög. Utskottet kan konstatera att flera myndigheter har överblick och ansvar när det gäller att säkra barns trafiksäkerhet på ett offensivt sätt. Det kommunala självstyret innebär att kommunerna har ansvar för att utveckla och förvalta ett väl fungerande samhälle på lokal och regional nivå, med medborgarinflytande och ansvarsutkrävande av valda företrädare. Utskottet kan konstatera att hastighetsbegränsningar vid förskolor och skolor i allmänhet är en fråga som hanteras på nivå, då varje kommun beslutar om hastigheten på sina gator och vägar. Hastigheten på en väg avgörs med hänsyn till trafiksäkerhet, tillgänglighet, trygghet, miljö och hälsa, och det kan därför förekomma skillnader mellan olika kommuner.