bet · GZ01TU5 · 2012-05-23 00:00:00 — Det kan enligt vår uppfattning få absurda konsekvenser då ett tåg som drabbats av en försening får vänta in alla andra tåg och till slut blir extremt sent. I stället måste kunna låta sena tåg passera utan att riskera skadestånd från operatörer. Vi anser därför att bör få i uppdrag att prioritera trafiken så att förseningar minimeras och spåren utnyttjas effektivt. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen. Utförande av drift och underhåll, punkt 11 (M, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2011/12:T343 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2011/12:T372 av m.fl. (S), 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi vill inledningsvis klarlägga att dåvarande () enhet () bildades och att verksamheten gradvis började att konkurrensutsättas . Utskottet har tidigare välkomnat dåvarande gradvisa ansats, varigenom verket inledningsvis har upphandlat mindre komplicerade entreprenader och successivt har närmat sig mer komplicerade entreprenader. Enligt utskottets mening utfördes konkurrensutsättningen med tillbörlig varsamhet, och tack vare detta har verket gradvis kunnat bygga upp erfarenhet av upphandling av denna typ av underhållstjänster som leverantörernas resurser och kompetens har utvecklats. I samband med behandlingen av regeringens proposition om ändrad verksamhetsform för enhet (bet. 2009/10:TU5) ställde sig även bakom regeringens bedömning att det behövs en tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad. Utskottet klargjorde i sitt av godkända betänkande att för statens del är en koncentration på kärnuppgifterna angelägen, och konkurrensutsatt verksamhet bör av det skälet i normalfallet inte bedrivas i myndighetsform. Utskottet framförde att bolagiseringen, tillsammans med övriga åtgärder som regeringen har vidtagit, kommer att leda till en gynnsammare utveckling på anläggningsmarknaden, till gagn för genomförandet av framtida infrastruktursatsningar. Vi delar fortfarande den uppfattning som då framfördes av utskottet och konstaterar att utvecklingen har visat att det var rätt väg att gå för att uppnå ökad effektivitet. Utskottet har i flera sammanhang tidigare gett uttryck för att det finns stora brister i järnvägstrafikens tidtabellshållning, vilket har utsatt landets resenärer och transportföretag för svåra påfrestningar. Vi är också medvetna om de olyckor som har inträffat i samband med drifts- och underhållsarbete. Att låta utföra underhållet i egen regi är dock enligt vår uppfattning inte svaret på dessa problem. Tvärtom skulle enligt vår mening en återföring av banunderhållsverksamheten i statlig regi riskera att leda till såväl ökade kostnader som minskad effektivitet. Vi vill framhålla att det pågår arbete på flera håll med att utveckla underhållet av svensk järnvägsinfrastruktur. Vi vill lyfta fram att det inom pågår ett projekt om strategisk styrning av drift och underhåll för väg och järnväg, vars syfte är att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens målstyrning av drifts- och underhållsverksamhet. Bakgrunden till projektet är regeringens beslut om fastställelse av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021, i vilken regeringen redogjorde för sin avsikt att bl.a. mot bakgrund av granskningar (rapporter 2009:16 och 2010:16) och slutbetänkandet Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen (SOU 2010:69) genomföra en grundlig genomlysning av drift- och underhållsverksamhet. Transportstyrelsen har även genomfört projektet avseende säkerhet vid drift och underhåll samt nybyggnation av väg och järnväg, en förstudie (TSG 2012-420) i syfte att öka kunskapen om vilka kompetenskrav som ställs eller bör ställas vid drift, underhåll och nybyggnation av väg och järnväg. I rapporten föreslås bl.a. att Transportstyrelsen ska delta i pågående strategiska dialog med branschen om att skapa och förankra en samordnad strategi för kompetenssäkring vid arbete på järnväg. Transportstyrelsen föreslår vidare att styrelsen ska ta kontakt med bl.a. om lämplig utökad samverkan angående krav vid arbete på järnväg för att få en samsyn kring kompetensfrågor och en gemensam kravbild mot branschen. Vidare föreslås att Transportstyrelsen ska överväga om grundläggande kompetenskrav ska regleras i föreskrifter. Mot bakgrund av de olyckor som har inträffat vid banarbete på järnväg har Transportstyrelsen som tillsynsmyndighet vidare krävt att ska vidta åtgärder för att minska olycksrisken vid banarbete. Vi vill också lyfta fram att , för att möta kundernas förväntningar på en robust och tillförlitlig infrastruktur, har stärkt arbetet med trafikledning och underhåll och ska prioritera dessa områden. På pågår vidare ett projekt för att renodla beställarrollen. Det övergripande målet med en renodlad beställarroll är att öka produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. Vi vill även framhålla vikten av att hushålla med offentliga resurser. Det gör man inte genom att kräva att skapar en organisation för att utföra underhåll och en organisation för att upphandla entreprenörer som kan utföra nyinvesteringar. kommer dessutom att bli tvunget att upphandla ett antal kostsamma maskiner för att klara av att utföra underhållet. Det leder enligt vår uppfattning i stället till ökade kostnader och ineffektivt utnyttjande av resurser. När det gäller effektivt utnyttjande av resurser vill vi även påpeka att ett stort mått av samordning och optimering av de maskiner och andra redskap som används inom ramen för drifts- och underhållsverksamhet och nyinvesteringar omintetgörs för det fall att utförarna av verksamheterna kan vara samma aktör. Vi menar även att en grumlig och otydlig gräns mellan drift, underhåll, reinvesteringar och nyinvesteringar skapar problem när det gäller att definiera ett eventuellt nytt ansvarsområde för . I en av motionerna föreslås att ska utföra det avhjälpande underhållet i egen regi och följaktligen inte upphandla just den delen av drifts- och underhållsverksamheten. Förslaget är enligt vår uppfattning förkastligt och måste vara en missuppfattning om vad som faktiskt avses med drift och underhåll. Det skulle göra det än svårare att effektivt utnyttja och optimera resurser samt orsaka stora gränsdragningsproblem när eventuellt nya ansvarsområde ska definieras än vad som har beskrivits i stycket. I det sammanhanget vill vi även lyfta fram det arbete som har gjorts och som fortfarande pågår med att bygga upp en väl fungerande drifts- och underhållsmarknad för järnvägsinfrastruktur. Det kan konstateras att drifts- och underhållsverksamheten har upphandlats i konkurrens och att det finns flera aktörer på marknaden, i vilka svenska entreprenörer verkar. Bland större företag på underhållsmarknaden kan nämnas Infranord (3 000), (470), (450), Infratek (800) och (170). Vi vill därför poängtera att en stor del av den svenska drifts- och underhållsmarknaden försvinner för dessa aktörer som oklarhet skapas om den fortsatta färdriktningen för hur vårt gemensamma järnvägskapital på bästa sätt kan underhållas. Det är en oklarhet som kan leda till bristande engagemang hos företag att vara delaktiga i andra upphandlingar av järnvägsunderhåll i , vilket kan innebära än större statsfinansiella kostnader och försämrad effektivitet. Liksom näringsutskottets allianspartier har lyft fram (NU1y) vill vi påpeka att det i motionerna saknas någon närmare analys om vilka effekter en återreglering av leverantörsmarknaden för drift och underhåll får dels för ovan nämnda företag, dels för förutsättningarna för drift och underhåll av annan infrastruktur, där inte är beställare. har framfört att konkurrensutsättningen av drift och underhåll har inneburit att verket har fått ett billigare underhåll med bibehållen säkerhet och förbättrad kvalitet. har vidare identifierat att en risk med att sköter drift och underhåll i egen regi kan vara att antalet järnvägsentreprenörer minskar i och endast kommer hit för större uppdrag eller investeringar, vilket innebär en högre totalkostnad. En annan risk identifierad av är att möjligheten till samordningsvinster mellan underhållsarbete och investeringsarbete samt samordningsvinster i gemensamma underhållskontrakt för järnväg och väg försvinner. Ett exempel på ett sådant gemensamt underhållskontrakt är projektet i Väst, som avser utbyggnaden av dubbelspår och fyrfältsväg mellan och . Vi vill avslutningsvis understryka att det är av stor betydelse att järnvägar underhålls och att medlen som avsätts till detta används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Vår uppfattning är att den nuvarande ordningen med en konkurrensutsatt underhållsmarknad är den rätta vägen framåt för detta. Som framhålls av allianspartierna i näringsutskottet (NU1y) finns det heller inte utifrån närings-, konkurrens- eller regionalpolitiska aspekter skäl för att återreglera drift och underhåll av järnvägens infrastruktur. Mot denna bakgrund avstyrks de aktuella motionsförslagen. Ansvar för järnvägsstationer m.m., punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T343 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7, 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del och 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Vi anser att järnvägsstationerna har en nyckelfunktion i järnvägssystemet. För att öka det kollektiva resandet är det viktigt med god service, hög tillgänglighet, trygghet och en trevlig atmosfär. Eftersom ansvarar för en rad aktiviteter i anslutning till stationerna, t.ex. informationsanläggningar och plattformar, finns det stora möjligheter att samordna verksamheten på ett bättre sätt. Vi anser därför att driften av Jernhusen AB:s verksamheter bör föras över till . Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det även viktigt att det finns ett tillräckligt antal verkstäder och depåer och att tillträdet till dessa sker på ett så optimalt sätt som möjligt. Vi anser därför att det finns anledning att utreda ägandet av verkstäder och depåer. Vidare anser vi att järnvägsstationer, verkstäder, terminaler, mark m.m. ska omfattas av ett regelverk med minimikrav på öppettider, bemanning, information m.fl. samhällsuppdrag i stället för det ensidiga avkastningskrav som finns . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Europeisk järnvägssamordning, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T325 av (S), 2011/12:T343 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 15. Av miljöhänsyn är det angeläget att betydligt mer av godstrafiken flyttas över till järnvägen. är, ur ett EU-perspektiv, för dåligt utbyggd och utnyttjad för att vara ett alternativ för långa godstransporter. Det finns många tekniska hinder i vägen såsom olika spårvidd och elsystem, vilket försvårar för järnvägstransporter. Enligt vår mening krävs att EU tar ett ansvar för ett gemensamt järnvägssystem i och den bör aktivt driva frågan. Vi vill vidare framhålla att om det ska vara möjligt att minska utsläppen från transportsektorn måste fler kunna välja klimatsmarta resealternativ, både privat och i arbetet. Det gäller även internationella resor. För att tåg ska vara ett attraktivt internationellt resealternativ krävs att förutsättningarna för att välja tåget blir bättre när det gäller såväl information som biljettbokning. bör därför verka för att samordning också främjas när det gäller den fortsatta utvecklingen av persontågstrafiken inom EU. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Resenärsfrågor, punkt 15 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T6 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2011/12:T7 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:T224 av och (båda MP) yrkandena 13, 2011/12:T343 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2011/12:T233 av (FP), 2011/12:T306 av och (båda S) och 2011/12:T309 av (KD). För att få ett ekologiskt hållbart transportsystem måste andelen resor med kollektivtrafiken öka. Vi måste också se till att underlätta för människor som vill åka tåg. Vi vill därför understryka vikten av att sätta resenären i centrum för att skapa ett attraktivt kollektivtrafiksystem och göra tågresan till ett fullgott alternativ till andra transportmedel. Det gör man genom att skapa ett sammanhållet system med god överblickbarhet. Det ska vara lätt och smidigt att byta mellan linjer och informationen ska komma från en och samma källa. Det ska även vara enkelt att se vad hela resan kan komma att kosta och det måste vara smidigt att boka biljetter. Åtgärder för att skapa ett resenärstillvänt kollektivtrafiksystem kan vara att skapa ett resanderåd med uppgift att samordna informationen till de resande, t.ex. när förseningar inträffar. Resenärerna ska inte behöva fundera över vad eller vem som orsakat en försening utan de ska så snabbt som möjligt få korrekt information, t.ex. om tidsförluster, ersättningstrafik osv. Det måste även vara förutsägbart vad en tågresa kostar. Vi anser också att ett biljettsystem med en kontakt för hela resan bör införas. Den regionala trafikmyndigheten bör kunna ställa krav på operatörer med kommersiell trafik att ingå i ett sådant gemensamt biljettsystem. Regeringen bör vidare ta initiativ till en förhandling mellan samtliga länstrafikhuvudmän och trafikutövare om att införa yrkespendlingskort som inte är låsta för pendling inom ett trafikområde. Vi anser också att det bör finnas ett gemensamt riksårskort för tåg och bussar i . Enligt vår uppfattning är ett sätt att minska behovet av flygresor att skapa bekväma och prisvärda nattågsförbindelser. En förutsättning är återigen att förseningarna minskas till ett minimum och att vagnarna är i toppklass. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. , punkt 16 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T8 av m.fl. (S), 2011/12:T211 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del och lägger skrivelse 2011/12:93 till handlingarna. I skrivelsen om lämnar regeringen en redogörelse för förhållandena som rör och sin syn på dessa förhållanden. Men regeringen står passiv inför utmaningar. Det behövs åtgärder för att komma till rätta med de höga biljettpriserna, få ökad integration av med det övriga transportsystemet och se till att ägarnas skatteplanering upphör. har potential att utvecklas ytterligare för att främja snabba och klimatsmarta transporter till och från . Vi anser att många resenärer drar sig för att använda Express på grund av det höga biljettpriset, vilket får till följd att man i stället använder mer miljöbelastande och trängselskapande resesätt som buss, taxi eller egen bil. och Express bör bli mer integrerat med andra transportslag och det ska vara enkelt att köpa biljetter och kombinera en resa med Express med andra tågresor. Vi ser därför mycket positivt på de förhandlingar som pågår för att kunna köra SL:s pendeltåg på och framhåller att det är av största vikt att avtalet blir så avvägt att SL:s ekonomi inte äventyras och att det främjar ökat och bättre resande på . Sammantaget kan detta ge en positiv nystart för . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. , punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T211 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del, 2011/12:T8 av m.fl. (S) och lägger skrivelse 2011/12:93 till handlingarna. är kraftigt underutnyttjad vilket till stor del beror på att driften av järnvägen har överlåtits till ett bolag som försvårar för andra aktörer att konkurrera på järnvägen. Jag anser därför att regeringen bör tar initiativ till att omförhandla avtalet med så att Arlandaresenärerna erbjuds fler och billigare tågtransporter till och från flygplatsen. bör ha ansvaret för järnvägssträckan. Vidare anser jag att regeringen bör offentliggöra vad det skulle kosta att använda optionsrätten för att ta över driften av . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Gotlandstrafiken, punkt 17 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T219 av (S), 2011/12:T380 av (S) och 2011/12:MJ210 av (S) yrkande 2 och 2011/12:T287 av (M) och 2011/12:T333 av (FP) yrkande 2. För att kunna utvecklas och hävda sig i konkurrensen med resten av är beroende av väl fungerande förbindelser med fastlandet, såväl för gods som för resenärer. Vi vill därför framhålla att ett långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart avtal om Gotlandstrafiken är av avgörande betydelse för . Enligt vår mening har staten ett ansvar för att det finns sådana tillfredsställande transportmöjligheter till och från som ger möjligheter för ön att utvecklas. Vid planering av den framtida utformningen av Gotlandstrafiken ska transportpolitiska mål om en hållbar utveckling utgöra en utgångspunkt liksom möjligheterna att utveckla trafiken på ett sätt som tillgodoser den framtida efterfrågan från näringsliv, turism och bosatta. Vi har vid tidigare tillfällen framhållit att frågan om att slopa det s.k. Gotlandstillägget bör ha en hög prioritet. Vi delar fortfarande den uppfattningen. Mot den bakgrunden välkomnar vi att regeringen har gett Tillväxtanalys i uppdrag att analysera systemet med ett s.k. Gotlandstillägg och en högstprisreglering. I redovisningen av uppdraget föreslår Tillväxtanalys bl.a. att Gotlandstillägget tas bort. Enligt Tillväxtanalys handlar argumenten mot det rådande systemet främst om att det inte går att överblicka eller kontrollera och att det därför inte går att säga vilka effekter det får för och resten av landet. Tillväxtanalys ger även förslag på hur nuvarande system ska kunna ersättas med mer transparenta och effektiva åtgärder för att främja långsiktigt stabila förutsättningar för tillväxt och utveckling. Tillväxtanalys anser att en lämplig tidpunkt för att avskaffa dagens system kan vara i samband med den nya avtalsperioden för färjetrafiken . Tillväxtanalys trycker vidare på vikten av att en avreglering sker under ordnade former. Tillväxtanalys rapport har remissbehandlats och bereds inom . Sammanfattningsvis anser således vi att kommunikationerna mellan och fastlandet måste få en långsiktig, stabil och hållbar lösning. Vidare anser vi att Gotlandstillägget, på ett väl förberett sätt och i ordnade former, bör avskaffas då det inte ger den gotländska näringen konkurrenskraftiga villkor. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till lösning i frågan så att konkurrenskraftiga villkor uppnås. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:76 Proposition 2011/12:76 Komplettering av kollektivtrafiklagen: antar regeringens förslag till lag om ändring i järnvägslagen (2004:519). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. Följdmotioner med anledning av proposition 2011/12:76 2011/12:T5 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av vad kollektivtrafiklagen inneburit för målet om fördubblad kollektivtrafik till 2020, servicegraden, biljettpriserna samt eventuell försämring av miljöanpassning, handikappanpassning, arbetsmiljö och trafiksäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och föreslå åtgärder som garanterar att samma regler för Euronormer, energieffektiva fordon och alternativa bränslen ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för handikappanpassning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för trafiksäkerhet som god fordonskondition, säkerhetsbälten, utrymningssäkerhet, alkolås och vinterdäck ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underhållet av fordon som används i kollektivtrafiken ska skötas på ett sådant sätt att det främjar driftsäkerheten av fordonet men även miljön, trafiksäkerheten och själva reseupplevelsen. 2011/12:T6 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av vad kollektivtrafiklagen inneburit för målet om fördubblad kollektivtrafik till 2020, servicegraden, biljettpriserna, miljöanpassning, handikappanpassning, arbetsmiljö och trafiksäkerhet. avslår lagändringen som utvidgar kollektivtrafiklagen till att även gälla kollektivtrafik på vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara möjligt för en regional trafikmyndighet, eller den till vilken befogenhet överlämnats enligt 2 §, att ställa krav på operatörer som bedriver kommersiell trafik att ingå i ett gemensamt biljettsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara möjligt för en regional trafikmyndighet, eller den till vilken befogenhet överlämnats enligt 2 §, att upprätta allmän trafikplikt med en månads varsel om det uppkommer särskilda behov som motiverar detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder som garanterar att samma regler för Euronormer, energieffektiva fordon och alternativa bränslen ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för handikappanpassning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för trafiksäkerhet, t.ex. god fordonskondition, säkerhetsbälten, utrymningssäkerhet, alkolås och vinterdäck, ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om en ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir möjligt att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik att resenärerna ska kunna ta med sig cyklar i kollektivtrafiken.