bet · GZ01SkU16 · 2012-03-19 00:00:00 — En mellanprodukt är en dryck som är baserad på vin men som inte faller under definitionen av vin (t.ex. och sherry). Skatt ska tas ut med ett fast belopp för varje hektoliter dryck. Minimiskattesatsen är per hektoliter, vilket svarar mot ca per liter. Medlemsländerna får införa en reducerad skattesats för mellanprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent. Den ordinarie skattesatsen får då reduceras med högst . Skatt ska tas ut på etylalkohol och spritdrycker. Minimiskattesatsen är per hektoliter ren alkohol. Detta svarar mot ca per liter ren alkohol. För sprit finns i direktiven en bestämmelse som säger att medlemsländer som vid utgången av 1992 tillämpat en skattesats om upp till högst per hektoliter ren alkohol inte får sänka skattesatsen. Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om positiv minimiskattesats på vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats på vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Coreper och den berörda rådsarbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsuppräkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlemsstaterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Någon enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. Enligt uppgift från kommissionen håller en studie om klassificeringen av alkohol på att göras. Därefter kommer kommissionen att skriva en rapport, vilken förmodligen också kommer att beröra frågan om minimiskatterna på alkohol. Kommissionen beräknade att denna rapport, med eventuella direktivändringsförslag, tidigast skulle kunna lämnas . En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 9 s. 102103) att utvecklingen på området för alkohol, narkotika, dopning och tobak i huvudsak är positiv. Utvecklingen av andelen unga alkoholkonsumenter är nedåtgående från en relativt hög nivå. Andelen konsumenter av tobak gick ned men utvecklingen har planat ut. Den beräknade totalkonsumtionen av alkohol har minskat ren alkohol per person till 2010. Enligt vid (Sorad) kan nedgången i första hand tillskrivas minskad resandeinförsel och smuggling. Sorad har i samarbete med förebygger alkohol- och drogproblem (Stad) analyserat utvecklingen när det gäller självrapporterad alkoholkonsumtion. Analysresultaten talar tydligt i riktning mot en minskande konsumtion. minskade konsumtionen bland män med och bland kvinnor med . Även bland yngre kvinnor tyder resultaten på en viss nedgång medan tendensen är den motsatta bland kvinnor i åldersgruppen . Enligt är den svenska totalkonsumtionen per invånare lägre än genomsnittet i Europeiska unionen (EU). När det gäller yngres intensivkonsumtion visar European school survey project on alcohol and other drugs (Espad) att andelen 1516-åringar som rapporterar att de har intensivkonsumerat alkohol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Enligt budgetpropositionen bidrar konjunkturavmattningen till att ökningen av punktskatteintäkterna blir måttlig den närmsta tiden. växer intäkterna från punktskatterna endast med , från 2010, till 2012. I takt med att konjunkturen stärks väntas intäkterna från punktskatterna öka med i genomsnitt 20132015. Intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak utgör av punktskatteintäkterna och beräknas uppgå till 20112015. bedöms intäkterna från punktskatterna bli lägre än statens budget . Intäkterna från energi- och koldioxidskatt bedöms bli ca lägre än förväntat, främst till följd av en lägre användning av bensin. Även intäkterna från skatt på alkohol och import bedöms bli lägre än beräknat. Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass och skattesats gäller enbart vin.) Över 1,2, högst 15 Över 15, högst 22 /liter ren alkohol Källa: 26 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt I motion 2011/12:Sk210 av och (båda FP) yrkande 2 föreslås att regeringen bör driva linjen om en gemensam höjd minimiskatt på alkohol i EU. I motion 2011/12:Sk293 av och (båda M) föreslås en översyn av alkoholskatten. Det måste enligt motionen bli mindre lönsamt för smugglare och langare att fortsätta med sin verksamhet, och regeringen bör mot den bakgrunden överväga möjligheten att sänka alkoholskatten. I kommittémotion Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 25 anförs att i EU bör verka för höjda minimiskatter på alkohol. Av folkhälsoskäl och för att underlätta brottsbekämpningen bör vidmakthålla alkohol- och tobaksskatterna och verka för höjda minimiskatter. Skatten på alkoläsk och söt cider bör höjas och bör motsvara vad som gäller i för att minska konsumtionen av alkoläsk. Förslaget om att regeringen ska se över möjligheten att sänka alkoholskatten syftar till att utjämna skillnaden mot omvärlden och på så sätt göra det mindre lönsamt att sälja alkohol för smugglare och langare. Utskottet har under en följd av år av alkoholpolitiska skäl avvisat tanken på att anpassa de svenska alkoholskatterna nedåt och i stället ansett att bör verka för att alkoholbeskattningen i EU i högre utsträckning styrs av folkhälsoaspekter och att alkoholen blir dyrare i grannländerna genom höjda minimiskattenivåer. Utskottet vidhåller den ståndpunkten. ska i sin verksamhet bl.a. prioritera den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. Brottsligheten ska bekämpas effektivt genom en samverkan mellan myndigheterna, främst och polisen. anslag ökas varaktigt med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. Det sagda innebär att utskottet delar uppfattningarna om att regeringen i EU bör verka för en gemensam höjning av minimiskatterna på alkohol. Utskottet beklagar att medlemsländerna vid inte lyckades enas i frågan. Kommissionen arbetar nu med en studie om klassificeringen av alkohol som ska utmynna i en rapport som förmodligen kommer att beröra minimiskatterna på alkohol. En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva frågan i EU utan något tillkännagivande från . I en motion slutligen föreslås att skatten på alkoläsk och söt cider höjs. I budgetpropositionen anförde den dåvarande regeringen att den delade (S 2004:1) uppfattning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig främst till ungdomar, i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. En departementspromemoria om tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker färdigställdes . Avsikten var att regeringen skulle återkomma till med ett lagförslag. Frågan om hur de beskattningsbara dryckerna ska definieras och avgränsas visade sig dock vara komplicerad, och därför lades det inte fram något förslag för . Frågan uppmärksammas fortfarande inom och kan aktualiseras av eventuellt kommande arbete med alkoholskattedirektivet. Eftersom frågan om skatt på alkoläsk är uppmärksammad i anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan inte behövs. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om tillkännagivanden till regeringen om ökade insatser mot illegal handel med tobak, höjning av tobaksskatten och om att hålla ned skatten på snus i förhållande till cigaretter. Jämför reservation 14 (SD). Ett nytt tobaksskattedirektiv, rådets direktiv /12/EU, tillämpas fr.o.m. . Enligt det nya direktivet avskaffas den mest efterfrågade priskategorin (MPPC) som utgångspunkt för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Utgångspunkten ska i stället vara det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter (weighted average retail selling price, WAP). WAP är det totala värdet av alla cigaretter som frisläpps för konsumtion, på grundval av detaljhandelspriset inklusive alla skatter, dividerat med den totala kvantitet cigaretter som frisläpps för konsumtion. Kravet på att skatten på cigaretter ska bestå av två komponenter, en styckeskatt per cigarett och en värderelaterad skatt, kvarstår. Styckeskatten ska enligt det nya direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen, dvs. den särskilda punktskatten med tillägg av den proportionella punktskatten och mervärdesskatten som tas ut på WAP. Den totala punktskatten på cigaretter ska vara av WAP och per 1 000 cigaretter oavsett WAP. ska dessa belopp vara av WAP respektive . Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter på grundval av WAP (fr.o.m. ) behöver inte uppfylla 57-procentskravet. Direktivet ger medlemsstaterna större flexibilitet att tillämpa styckeskatt samt att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter för att uppnå hälsomålen. Vidare anpassas minimiskatter och strukturer för rulltobak till skatter och strukturer för cigaretter. Även minimiskatterna på cigarrer, cigariller och röktobak räknas upp i direktivet. 2010/11:SkU11) har anpassat tobaksbeskattningen med anledning av det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att en årlig omräkning av tobaksskattesatserna för samtliga tobaksprodukter motsvarande den allmänna prisutvecklingen ska göras för och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Före november månads utgång ska regeringen fastställa de omräknade skattebelopp som efter den årliga omräkningen ska betalas för påföljande kalenderår. Enligt budgetpropositionen utgör intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak av punktskatteintäkterna. Sammanlagt beräknas intäkterna uppgå till 20112015. Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y) har skatten på tobak höjts för samtliga tobaksvaror . Av hälsopolitiska skäl och som en delfinansiering av olika reformer inom skatteområdet höjs skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med . Skatten på snus höjs med . Höjningen av skatten på tobak beaktar även den förändring i konsumentprisindex (KPI) som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . Förändringen i KPI för perioden juni 2010juni 2011 uppgår till . Mot bakgrund av hushållens ökade köpkraft och den relativt stabila utvecklingen av oregistrerad konsumtion av cigaretter bedöms höjningen kunna genomföras utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. Styckeskatten på cigaretter höjs från kronor. tas således skatt ut på cigaretter med per styck och av detaljhandelspriset. Skatten på cigarrer och cigariller höjs från kronor per styck. Skatten på röktobak höjs från till per kilo. Skatten på snus höjs från till per kilo och skatten på tuggtobak höjs från till per kilo. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från ett tredjeland och i samband med punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, justeras på motsvarande sätt. Skattehöjningen beräknas öka skatteintäkterna med . De totala skatteintäkterna från tobaksskatten 2012 beräknas till . I motion 2011/12:Sk276 av (M) förespråkas ökade insatser mot den illegala handeln med tobak. beslag har ökat markant och motionären anser att det är önskvärt att ytterligare öka resurser för att prioritera detta område. Motionären framhåller att det inte alltid går att skilja obeskattade och beskattade varor åt. Många illegala varor som säljs har svenska varningstexter. En skattemärkning av tobaksprodukter skulle underlätta tillsynen och även underlätta kontrollen vid gränsen. En annan lösning, menar motionären, är att införa en fastprismärkning där priset tydligt framgår av förpackningen. I motion 2011/12:Sk295 av (M) föreslås en höjning av tobaksskatten. har i några steg höjt skatten på cigaretter, men det är fortfarande inte tillräckligt. En höjd tobaksskatt skulle enligt all forskning ge effekt på tobakskonsumtionen. I kommittémotion 2011/12:Ju241 av och (SD) yrkande 3 föreslås att skatten på snus ska hållas nere i förhållande till cigaretter. Det innebär en samhällsvinst att ge incitament för dem som har ett beroende att bruka den tobak som är minst skadlig för hälsan, framhåller motionärerna. Utskottet ser allvarligt på den illegala handeln med cigaretter. arbetar med att förbättra den brottsbekämpande verksamheten genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering av denna verksamhet. Myndigheten prioriterar den storskaliga och frekventa illegala införseln av både alkohol och tobak. anslag har ökats med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. Eftersom cigaretter inte får säljas till högre pris än detaljhandelspriset ansåg regeringen när tobaksskattelagen infördes (prop. 1994:56) att det var nödvändigt att märka cigarettpaketen med detta pris. Kontrollmärkningen innebär att cigaretter inte får säljas annat än i originalförpackning försedd med särskild märkning med uppgift om detaljhandelspriset. Med detaljhandelspris avses varje cigarettprodukts högsta tillåtna detaljhandelspris, inklusive skatter och avgifter. Detaljhandelspriset fastställs av tillverkaren eller i fråga om cigaretter som importeras från tredje land av importören. Avsikten med märkningen är att underlätta beivrandet av cigarettsmuggling eftersom märkningen utgör bevis för att cigarettförpackningarna är avsedda för en viss nationell marknad. I lagstiftningsärendet diskuterades både frågan om att införa fasta priser på cigaretter och frågan om att införa s.k. fiscal banderol eller skattemärken vid sidan om kontrollmärkningen som skulle utgöra bevis för att skatten betalats. Regeringen var enligt propositionen inte beredd att föreslå införande av fasta priser på cigaretter, och eftersom den utredning (SOU 1994:74) som låg till grund för propositionen inte föreslog några sådana skattemärken innehöll propositionen inte något förslag om detta. Utskottet är inte övertygat om att fastprismärkning eller skattemärkning är verksamma medel för att bekämpa den illegala handeln med cigaretter. höjde tobaksskatten både och . Utskottet ser ingen anledning för att ta något initiativ för att höja tobaksskatten ytterligare och inte heller att förändra beskattningen av snus i förhållande till cigaretter. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Privatinförsel av alkohol och tobak och försäljning i exportbutiker Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att i EU verka för sänkta införselnivåer för alkohol med hänvisning till alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan och att utvärdera privatimportens omfattning och skattekontrollens effektivitet. avslår också förslag om att ankomsthandel av obeskattade varor ska tillåtas på svenska flygplatser. Jämför reservation 15 (S). Alkoholvaror som förvärvas av en enskild person för dennes eller familjens eget bruk och transporteras av den enskilde själv beskattas i inköpslandet. Det följer av bestämmelserna i det nya punktskattedirektivet som tillämpas fr.o.m. . Att bestämmelserna innebär att det bara är varor som förs in för eget personligt bruk och där transporten sköts av köparen personligen som är befriade från punktskatt i hemlandet klargjordes genom dom i det s.k. Joustramålet (mål C-5/05). En privatperson kan alltså föra in alkoholdrycker, avsedda för eget personligt bruk och inköpta i en annan medlemsstat, i utan att någon ytterligare punktskatt tas ut här. För att avgöra om det är fråga om införsel för personligt eller kommersiellt ändamål ska enligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av s.k. indikativa nivåer till ledning för att bedöma om varorna är avsedda för personligt eller kommersiellt ändamål. De indikativa nivåerna får inte sättas lägre än sprit, starkvin, vin och öl. De indikativa nivåerna är inte tillåtna kvoter för privatinförsel utan ett hjälpmedel till ledning för att avgöra om införseln är privat eller kommersiell och därmed i vilken medlemsstat beskattningen ska ske. Det innebär att om en tullmyndighet fastställer att en införsel av mindre kvantiteter är avsedd för kommersiella ändamål ska beskattning ske i införsellandet. Alkohollagen ändrades , och spritdrycker, vin och starköl får föras in i från ett annat EU-land av en enskild person som har fyllt genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand, om dryckerna är avsedda för den enskildes eller dennes familjs personliga bruk. I dessa fall, när köparen anlitar en transportör eller en annan mellanhand vid införseln eller när varorna transporteras hit av säljaren eller för dennes räkning, ska köparen betala svensk punktskatt. För att ska kunna identifiera skattskyldiga beställare av punktskattepliktiga varor som beskattas i ett annat EU-land ska fr.o.m. föraren medföra ett förenklat ledsagardokument. Om skyldigheten inte fullgörs kan föraren få betala ett transporttillägg (bet. 2008/09: SkU14). Ändringen i alkohollagen är en anpassning till utgången i målet C-170/04 (m.fl.) och målet C-186/05 (kommissionen mot ). I det förstnämnda målet hade vin beställts från , huvudsakligen via internet, och förts in med hjälp av en särskilt anlitad transportör. Vinet beslagtogs av och förverkades av såväl tingsrätten som hovrätten. begärde ett yttrande från . ansåg att det svenska förbudet mot privatinförsel utgjorde en kvantitativ importrestriktion i den mening som avsågs i artikel 28 i EG-fördraget. Beslutet kunde heller inte anses vara grundat på hänsyn till intresset av att skydda människors hälsa och liv enligt artikel 30 i EG-fördraget, eftersom det inte var ändamålsenligt för att uppnå syftet att begränsa alkoholkonsumtionen och inte stod i proportion till syftet att skydda ungdomar mot alkoholkonsumtionens skadeverkningar. upphörde den skattefria försäljningen (s.k. taxfreeförsäljning) inom EU. Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärer som ska resa till en destination utanför EU. Detta regleras i lagen (1999:445) om exportbutiker. En resande till ett tredjeland får köpa 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon köpa spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Enligt rådets direktiv /74/EEG om undantag från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer kan skattefria varor föras in skattefritt i från ett tredjeland. Direktivet är införlivat genom lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. En resande från ett tredjeland kan föra in 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon föra in spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Den som inte fyllt får dock inte föra in alkoholdrycker, och den som inte fyllt får inte föra in tobaksvaror. Av punktskattedirektivet följer att alkoholdrycker som säljs för konsumtion i ska beskattas i med svensk alkoholskatt. Ankomsthandel med varor som beskattas med svensk alkoholskatt är således i och för sig förenlig med unionsrätten. Enligt unionsrätten är det möjligt att beskattat sälja alla förekommande varor vid både avresa och ankomst för resande inom EU. Ankomsthandel med obeskattade varor kräver däremot förändringar av om punktskatt och mervärdesskatt på alkoholdrycker, dvs. åtgärder på unionsnivå. Det gäller oavsett om resenärerna kommer från ett annat land inom EU eller från ett tredjeland. I de svenska exportbutikerna kan resenärer beskattat köpa samtliga varor utom alkohol. För tredjelandsresenärer är det som framgått möjligt att i svenska exportbutiker köpa alkohol och tobak skattefritt vid avresan. I motion 2011/12:Sk210 av och (båda FP) yrkande 1 anförs att regeringen i EU bör göra ytterligare ansträngningar för att få acceptans för en restriktiv alkoholpolitik genom att bl.a. föra in folkhälsoaspekten och verka för att införselkvoterna för alkohol sänks till en nivå som kan anses rimlig för privat bruk och aktivt söka internationella allianser för att gemensamt verka för att i EU minska alkoholkonsumtionen. Även i motion 2011/12:Sk217 av (S) föreslås att ska ta initiativet och driva frågan om sänkta införselkvoter tillsammans med andra medlemsländer i EU. I motion 2011/12:Sk263 av (M) föreslås att det bör vara möjligt att handla i taxfreebutiker vid hemkomsten till en svensk flygplats. Förändringen har en positiv miljöpåverkan och förenklar för människor på resa, framhåller motionären. I kommittémotion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 26 och 27 anförs att i EU bör verka för sänkta införselnivåer för alkohol. Insikten om att folkhälsa är en viktig ekonomisk fråga håller på att växa fram i EU, och kan enligt motionärerna bidra till den processen genom att sänka införselnivåerna för alkohol med hänvisning till alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan. I samma motion anförs att privatimportens omfattning och skattekontrollens effektivitet bör utvärderas. Privatimporten av alkohol underminerar den restriktiva alkoholpolitiken om inte skattekontrollen fungerar. Enligt motionen redovisar 2011 att alkoholbeslagen ligger på en oförändrat hög nivå och att punktskattekontrollen kräver allt större utredningsresurser. I motion 2011/12:Sk417 av (KD) slutligen anförs att bör ta initiativ till sänkta införselkvoter inom EU. Rejält sänkta införselkvoter inom EU skulle minska vidareförsäljningen av illegal alkohol och därmed även försvåra för annan kriminell verksamhet. Utskottet noterar med tillfredsställelse att totalkonsumtionen av alkohol har minskat och att nedgången främst beror på minskad resandeinförsel och smuggling. Resandeinförseln av alkohol har minskat kraftigt .