bet · GZ01KrU4 · 2012-03-06 00:00:00 — 2011/12:KrU4 Mediefrågor I betänkandet behandlas 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om radio och tv i allmänhetens tjänst. Motionerna behandlar ett vidsträckt område av public service-verksamheten såsom framtida finansiering, förhandsprövning av nya tjänster, digitalisering av företagens arkiv, tv-sändningar från stora sportevenemang, företagens kulturbevarande uppdrag, tv för språkliga minoriteter och kvalitet på radiosändningar. Flertalet motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till arbetet i (dir. 2011:51) som har i uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Utskottet understryker vikten av att detta finns med i den fortsatta processen. Därmed bifalls en socialdemokratisk motion. I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Finansiering av SR, SVT och UR 2011/12:Kr222 av (M) yrkande 1, 2011/12:Kr232 av (M), 2011/12:Kr251 av och (båda M), 2011/12:Kr267 av (M), 2011/12:Kr274 av (M), 2011/12:Kr275 av och (båda M), 2011/12:Kr280 av och (båda KD) och 2011/12:Kr292 av de (M). Förhandsprövning av nya tjänster inom public service 2011/12:Kr241 av m.fl. (MP). Reservation 1 (S, MP, V) Digitalisering av public service-företagens arkiv 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 2 (S, V) Tv-sändningar från stora sportevenemang tillkännager som sin mening vad utskottet anfört om tv-sändningar från stora sportevenemang. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 30. Public service-företagens kulturbevarande uppdrag 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) Finsk tv i hela 2011/12:Kr233 av (S). 2011/12:Kr205 av och (båda S). 2011/12:Kr236 av (MP). Reservation 4 (MP) 2011/12:K300 av (KD) yrkande 1. 2011/12:Kr206 av (FP) och 2011/12:Kr253 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (M), (S), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Radio och tv i allmänhetens tjänst en bakgrund beslutade om radio och tv i allmänhetens tjänst (public service) för tiden t.o.m. (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). I enlighet med riksdagsbeslutet har regeringen utfärdat sändningstillstånd för (), () och (). tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2011:51) med uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds , (Ku 2011:05). Kommittén ska även lämna förslag till eventuella författningsändringar. Kommitténs uppdrag omfattar bl.a. frågor om utformningen av programföretagens uppdrag finansieringsformer och ekonomiska ramar styrning, reglering och uppföljning distribution och digitalisering. Uppdraget ska redovisas . Finansiering av SR, SVT och UR Utskottets förslag i korthet avslår en rad motionsyrkanden om ändrad finansiering av public service-verksamheten. har i uppdrag att pröva och redovisa konsekvenserna av olika alternativ för finansiering och lämna förslag till en uppbördsmodell. bör inte föregripa det pågående arbetet. En rad motioner från den allmänna motionstiden innehåller förslag som rör finansieringen av public service-verksamheten. I motion Kr222 av (M) begärs en modernisering av public service-uppdraget och dess finansiering (yrkande 1). Motionären anser att tv-avgiften ska avskaffas och att public serviceverksamheten i stället ska finansieras via skattsedeln. I motionerna Kr251 av och (båda M) och Kr267 av (M) anser motionärerna att det finns mycket som talar mot radio- och tv-avgiften, bl.a. det förhållandet att även de som inte vill ta del av public service-företagens program måste betala radio- och tv-avgiften och att den är knuten till en viss apparat. De föreslår därför att systemet med radio- och tv-avgift ska moderniseras. Liknande förslag framför (M) i motion Kr274 där han bl.a. hänvisar till teknikutvecklingen inom medieområdet. I motion Kr232 föreslår (M) att radio- och tv-avgiften ska ersättas av en finansiering via skattsedeln. Detta skulle innebära en teknikneutral modell. och (båda KD) föreslår i motion Kr280 att dagens radio- och tv-avgift ersätts med ett annat finansieringssystem för public service i samband med att den nya tillståndsperioden träder i kraft . de (M) föreslår i motion Kr292 att radio- och tv-avgiften ska ersättas av ett frivilligt abonnemangssystem med en fast månadsavgift eller med ett pay per view-system. I motion Kr275 av och (båda M) anförs att tiden nu är mogen för att staten ska upphandla delar av samhällsprogrammen i radio och tv och nyhetsförmedlingen i . Motionärerna anser att större upphandling skulle ge större mångfald och en större arbetsmarknad för journalister att ta del av som det skulle leda till en större pluralism inom medieområdet i . Enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst ska den som innehar en tv-mottagare betala radio- och tv-avgift till Radiotjänst i (2 a §). En tv-mottagare är en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program, även om utrustningen också kan användas för annat ändamål (2 §). Radio och tv-avgiften uppgår till (7 §). (dir. 2011:51), som regeringen tillsatt har, som redovisats ovan, bl.a. i uppdrag att behandla frågan om finansieringsformer och ekonomiska ramar. Kommittén ska mot bakgrund av den snabba utveckling som har skett när det gäller tekniker för mottagning av medieinnehåll pröva och redovisa konsekvenserna av olika alternativ för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst, hur uppbörden bör ske och vem som bör ansvara för denna. Kommittén ska lämna förslag till en uppbördsmodell som med bevarad hög legitimitet hos medborgarna och största möjliga oberoende och med frihet från politisk styrning för programföretagen ger en trygg, förutsägbar och stabil finansiering. Vidare ska kommittén om det är relevant i förhållande till bedömningarna om olika uppbördsformer analysera hur begreppet tv-mottagare bör definieras och om det är motiverat föreslå nödvändiga författningsändringar. I arbetet ingår att bedöma om mobiltelefoner och andra mindre terminaler ska undantas från avgiftsplikten. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet är medvetet om att förutsättningarna för radio- och tv-företagen förändras i takt med den tekniska utvecklingen. Bland annat ökar möjligheterna för befolkningen att ta emot programutbudet på olika sätt. Utskottet har senast i betänkande 2010/11:KrU5 redovisat sin uppfattning att det är angeläget att den finansieringsmodell som ska gälla för radio och tv i allmänhetens tjänst är utformad på ett sätt som gör att programföretagen kan upprätthålla största möjliga självständighet och oberoende gentemot staten och övriga maktsfärer. Den modell som tillämpas ska ha hög legitimitet hos allmänheten. Det är önskvärt att hushållen känner att de får valuta för pengarna, att programutbudet är tillgängligt på flera plattformar och kan tas emot på tidpunkter som passar publiken samt att programmen i alla avseenden håller hög kvalitet. , som regeringen tillsatt, har i uppdrag att pröva och redovisa konsekvenserna av olika alternativ för finansiering och lämna förslag till en uppbördsmodell som med bevarad hög legitimitet hos medborgarna och största möjliga oberoende och med frihet från politisk styrning för programföretagen ger en trygg, förutsägbar och stabil finansiering. Utskottet anser att inte bör föregripa det pågående arbetet. Motionerna Kr222 (M) yrkande 1, Kr232 (M), Kr251 (M), Kr267 (M), Kr274 (M), Kr275 (M), Kr280 (KD) och Kr292 (M) avstyrks därmed. Förhandsprövning av nya tjänster inom public service Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avskaffa kravet på förhandsgranskning av vissa tjänster hos SR och SVT. står fast vid sitt beslut för innevarande tillståndsperiod. Jämför reservation 1 (S, MP, V). m.fl. (MP) föreslår i motion Kr241 ett tillkännagivande till regeringen om att avskaffa kravet på förhandsgranskning av vissa tjänster hos och m.fl. I proposition 2008/09:195, Utveckling för oberoende och kvalitet radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013, föreslog regeringen att nya programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som SR, SVT och UR ville lansera skulle anmälas till regeringen för godkännande. Regeringen framhöll bl.a. (s. 39): Uppdraget i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara t.ex. de kostnader som tjänsten genererar. Den första prövningen av om nya tjänster ska lanseras ska alltid ske inom företagen. SVT, SR och UR verkar på en konkurrensutsatt marknad. ställer krav på att uppdraget i allmänhetens tjänst är tydligt utformat om verksamheten ska bekostas av allmänna medel, t.ex. genom TV-avgifter, och att nya tjänster prövas. Mot denna bakgrund och eftersom det är regeringen som utifrån beslut formulerar uppdraget till programföretagen föreslås att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som SR, SVT och UR vill lansera ska anmälas till regeringen för godkännande. Det kan dock vara lämpligt att själva prövningen görs på myndighetsnivå. Utskottet tillstyrkte propositionens förslag i denna del. Några motioner med invändningar mot denna del fanns inte (bet. 2009/10:KrU3). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2009/10:61). I de av regeringen beslutade anslagsvillkoren för programföretagen föreskrivs att SR, SVT och UR ska anmäla nya tjänster som de vill lansera till regeringen för godkännande. Anmälan ska även sändas till Myndigheten för radio och tv. Anmälan ska innehålla en motivering som utgår från tjänstens värde för publiken och relevans för uppdraget i allmänhetens tjänst. Vidare ska en redogörelse lämnas för vad tjänsten tillför i relation till existerande eget respektive andras utbud och en beskrivning av hur tjänsten påverkar övrig verksamhet, bl.a. vilka ekonomiska konsekvenser tjänsten kommer att ha, samt en redogörelse för målgrupp och förväntad användning bland befolkningen. Uppgifter ska även lämnas om planerad lansering och expansion och en bedömning av tjänstens marknadspåverkan, t.ex. när det gäller vilka aktörer som påverkas och hur. Myndigheten för radio och tv fick genom regeringsbeslut i uppdrag att genomföra förhandsprövningar av sådana nya programtjänster som anmäls av programföretagen. Förhandsprövningarna ska innefatta såväl tjänstens allmänna värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, som dess marknadspåverkan. har efter en anmälan granskat regeringens beslut om förhandsprövning av nya programtjänster från SR, SVT och UR. Utskottet fann att förhandsprövningen inte kunde anses strida mot yttrandefrihetsgrundlagens censurförbud (bet. 2010/11:KU20, rskr. 2010/11:292). Utskottet delar regeringens uppfattning att uppdraget i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara t.ex. de kostnader som tjänsten genererar. Detta följer även av . Utskottet står därmed fast vid sitt tidigare beslut inför nuvarande tillståndsperiod och har inget att invända mot att nya tjänster förhandsprövas. Enligt uppgift från har ingen begäran om förhandsprövning av nya programtjänster kommit in . Utskottet noterar att public service-bolagen kommer att redovisa hur de fullföljt uppdragen . Bland annat ska man då redogöra för vilka nya programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som har lanserats . Detta gäller även om tjänsterna inte är anmälda för godkännande. För de tjänster som har lanserats på försök ska det anges hur lång försökstid som har planerats. Motion Kr241 (MP) avstyrks därmed. Digitalisering av public service-företagens arkiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen skyndsamt bör bereda frågan om digitalisering av public service-företagens arkiv. hänvisar till att har i uppdrag att lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod. Jämför reservation 2 (S, V). I motion Kr297 tar m.fl. (S) upp frågan om digitaliseringen av public service-företagens arkiv. Regeringens förslag om resursförstärkning och 2013 för digitalisering av företagens arkiv är bra, men motionärerna anser att det behövs en permanent förstärkning då digitaliseringen medför löpande kostnader för t.ex. lagring, distribution, tillgängliggörande, redaktionell bearbetning och rättighetskostnader. Regeringen bör skyndsamt bereda dessa frågor och återkomma till med besked (yrkande 23). Utskottet tycker liksom motionärerna att satsningen på digitalisering av public service-företagens arkiv är bra. tillstyrkte också regeringens förslag i budgetpropositionen att tilldela SR, SVT och UR 8, 60 respektive i syfte att öka företagens arbete med att göra programmen ur arkiven tillgängliga (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). Utskottet påminner om att (dir. 2011:51) har i uppdrag att lämna förslag inför nästa tillståndsperiod som inleds . Kommittén ska bl.a. lämna förslag till hur programföretagens uppdrag ska utformas. I arbetet ingår att överväga hur SR, SVT och UR bör göra sitt utbud tillgängligt. Kommittén ska också kartlägga vad som har gjorts med anledning av beslut om ett utvidgat kulturuppdrag och bedöma om företagens kulturuppdrag bör stärkas (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Utskottet anser att kommitténs arbete bör avvaktas. Motion Kr297 (S) yrkande 23 avstyrks därmed. Tv-sändningar från stora sportevenemang Utskottets förslag i korthet tillkännager som sin mening vad utskottet anfört om att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. understryker vikten av att detta finns med i den fortsatta processen. Därmed bifaller motion Kr297 (S) yrkande 30. I motion Kr297 föreslår m.fl. (S) att ska ge regeringen till känna att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända sportevenemang som förutsätter sponsring (yrkande 30). Motionärerna anser att antalet program som förutsätter sponsring som SVT får sända ska kunna öka som sponsringen ska ske på marknadsmässiga grunder. SR, SVT och UR får enligt sina sändningstillstånd inte sända reklam. Som huvudregel gäller även att de inte heller får sända sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit företagen direkt. Det finns dock undantag från denna bestämmelse. Direkt sponsring får förekomma i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang. Det har ansetts viktigt att SVT kan sända sport och har kvar möjligheten till sponsring av sportsändningar. Inför nuvarande tillståndsperiod beslutade på förslag av regeringen att antalet sponsrade sportevenemang och eventuella åtaganden gentemot Europeiska Radiounionen (EBU-evenemang) eller arrangemang av liknande betydelse inte får överstiga 20 evenemang , vilket i huvudsak gäller större sportevenemang som t.ex. , eller (prop. 2008/09:195 s. 58, rskr. 2009/10:61). Utskottet vill påminna om att SVT:s sportutbud är omfattande och att företaget sänder sportevenemang från en lång rad sportgrenar. uppgick andelen sportsändningar i förstasändningarna till av det samlade riksutbudet och till av det totala utbudet. SVT får ca i avgiftsmedel från rundradiokontot i . Dessa medel ska användas för ett rikt och varierat programutbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Då det gäller inköp av rättigheter till sportsändningar konkurrerar SVT med andra programkanaler, bl.a. ett antal renodlade sportkanaler. Under en följd av år har priserna på sändningsrättigheter till större internationella idrottsevenemang ökat. Den möjlighet som finns för SVT att få sponsringsmedel inbringar . Enligt SVT bidrar sponsringsintäkterna till företagets möjligheter att förhandla med de organisationer som säljer rättigheterna. har inför nuvarande tillståndperiod beslutat att antalet sponsrade sportevenemang och eventuella EBU-evenemang eller arrangemang av liknande betydelse inte får överstiga 20 evenemang (bet. 2009/10:KrU3). Utskottet ansåg att det var motiverat att SR och SVT även i fortsättningen har möjlighet att erhålla extern finansiering för att kunna köpa in sändningsrättigheter till vissa angelägna programproduktioner. I de flesta fallen handlar det om sportevenemang, som på grund av den ökade kommersialiseringen av idrotten betingar höga kostnader. Utskottet ansåg dock liksom regeringen att sponsringsmöjligheten ska utnyttjas restriktivt. Utskottet hade därmed inte något att erinra mot förslaget att sändningar i samband med högst 20 evenemang ska kunna sponsras. Detta blev också beslut (rskr. 2009/10:61). , som har i uppdrag att lämna förslag inför nästa tillståndsperiod, ska enligt sina direktiv bl.a. lämna förslag på hur oberoendet från kommersiella aktörer kan stärkas ytterligare, t.ex. genom en ökad öppenhet och tydlighet avseende sponsring, produktplaceringar och andra kommersiella samarbeten. Däri ingår att utvärdera de nya regler för indirekt sponsring som infördes . Kommittén ska i detta arbete överväga eventuella förändringar som programföretagen även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla ett brett utbud, vilket även inkluderar större evenemang inom sport, kultur och underhållning. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportarrangemang som förutsätter sponsring. Vidare understryker utskottet vikten av att detta finns med i den fortsatta processen. Vad utskottet här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr297 (S) yrkande 30. Public service-företagens kulturbevarande uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om public service-företagens kulturbevarande uppdrag då det pågående utredningsarbetet bör avvaktas. Jämför reservation 3 (SD). I motion Kr319 pekar m.fl. (SD) på att det i de nuvarande sändningstillstånden för radio och tv i allmänhetens tjänst slås fast att bolagen har ett ansvar att värna det svenska språket och verka för en stark nordisk kulturgemenskap. ställer sig positiva till detta men vill också, med inspiration från , att det i framtida sändningstillstånd skrivs in att bolagen ska verka för att bevara och levandegöra det nationella kulturarvet (yrkande 5). Utskottet kan konstatera att SVT och SR spelar en viktig roll som kulturskapare och kulturförmedlare. Kulturansvaret är en av de viktigaste delarna i företagens uppdrag i allmänhetens tjänst. Kulturuppdraget har tre delar, nämligen bevakning av händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder, skapande av kulturprogram i vid mening, t.ex. egna dramaproduktioner av hög kvalitet, och tillgängliggörande av föreställningar, konserter m.m. som producerats av andra kulturinstitutioner. Utskottet vill också peka på att inför innevarande tillståndsperiod har beslutat att SR och SVT ska fortsätta fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Som utskottet redovisat ovan har (dir. 2011:51) i uppdrag att lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod. I direktiven framhålls att programföretagen är centrala som kulturbärare och förmedlare av landets historia och kulturarv. I uppdraget ingår att kartlägga vad som har gjorts med anledning av beslut om ett utvidgat kulturutbud och bedöma om företagens kulturuppdrag bör stärkas. I samband med detta ska kommittén även överväga om samarbetet på nordisk nivå behöver stärkas. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas. Motion Kr319 (SD) yrkande 5 avstyrks. Finsk tv i hela Utskottets förslag i korthet avslår en motion om finsk tv i hela . Jämför särskilt yttrande (S). I motion Kr233 begär (S) att regeringen ska utreda hur finskspråkiga medborgare ska få tillgång till tv på sitt eget språk. Att se finsk tv är en viktig del i minoritetspolitiken, framhåller motionären. Sedan övergången till digitala sändningar kan boende i se finsk tv genom marknätet. Däremot saknar Kirunaområdet samt och m.fl. orter i västra med många finsktalande invånare denna möjlighet. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det är viktigt att det i hela finns tillgång till tv-program på finska, som är ett nationellt minoritetsspråk. SVT har därför i uppgift att särskilt beakta språkliga och etniska minoriteters intressen, och de nationella minoritetsspråken ska inta en särställning. har anvisat ca till anslaget för utbyte av tv-sändningar mellan och . Anslaget används bl.a. för statligt bidrag till för utbyte av tv-sändningar mellan och . Sändningsområdet omfattar sändare i , och . Omflyttningar i marknätet har inneburit att sändningsområdet har kunnat utökas med några sändare i och . Avtalet med gäller fram till . Utskottet behandlade i budgetbetänkandet (bet. 2011/12:KrU1) ett motionsförslag om ytterligare medel under anslaget för att utöka de finskspråkiga tv-sändningarna till de s.k. förvaltningsområdena för sverigefinnar. Utskottet avstyrkte yrkandet och framhöll att möjligheten att sända en finsk programkanal i finska förvaltningsområden inte enbart är en fråga om ytterligare medel utan att det också är så att sändningsutrymmet i marknätet är begränsat. När sändningsutrymme uppstår gör Myndigheten för radio och tv en utlysning, bedömer ansökningar och beslutar om sändningstillstånd. Utskottet framhöll vidare att finskspråkiga kanaler erbjuds av svenska operatörer i andra distributionskanaler. Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser inte att motion Kr233 (S) bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om tv-program på minoritetsspråk. Utbudet för språkliga och etniska minoriteter ska även fortsättningsvis vara ett prioriterat område för SVT och UR, men några särskilda detaljkrav ska inte införas. och (båda S) föreslår i motion Kr205 ett tillkännagivande om tv-program på minoritetsspråk. Motionärerna anser att möjligheten att sända tv-program i på minoritetsspråk för de folkgrupper som inte har ett eget land bör ses över. Det skulle öka demokratin i och få fler människor att ta del av både den svenska kulturen och ursprungskulturen. Många invandrargrupper kan ta del av tv från sina hemländer genom parabolmottagning, men assyrier/syrianer kan inte det då de saknar hemland. SVT har i uppdrag att erbjuda ett mångsidigt programutbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Hög kvalitet och nyskapande form och innehåll ska utmärka programverksamheten. En central del av uppdraget är att möta skiftande förutsättningar och tillgodose olika intressen hos hela befolkningen samt att spegla förhållandena i hela landet. Detta handlar om en geografisk spegling av landets olika regioner, men också att de människor som bor i olika delar av landet är olika, t.ex. när det gäller etnisk och kulturell bakgrund, kön och ålder. Utskottet anser att utbudet för språkliga och etniska minoriteter även fortsättningsvis ska vara ett prioriterat område för SVT och UR att utveckla. Några särskilda detaljkrav när det gäller programutbud för språkliga och etniska minoriteter bör dock inte införas. Det är programföretagen som har de bästa förutsättningarna att bedöma hur utbudet bör utformas. Utskottet vidhåller därmed tidigare ställningstagande (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr.