bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — skriver att deras bedömning är att regeringens beräknade effekter på arbetslösheten och sysselsättningen av sänkt mervärdesskatt är överskattade samt att när det gäller restaurang- och cateringtjänster är vår bedömning att argumentet för reducerad skattesats är svaga. pragmatiska hållning gör att vi prioriterar annorlunda och avser att återställa momssatsen till . Det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom återställningen. Med detta föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi tillstyrker partimotion 2012/13:Fi219 (SD) yrkandena 1 och 2. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi219. Skattefrågor i budgetpropositionen (V) (V) anför: Målet för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, skapa förutsättningar för en hållbar utveckling och utjämna inkomstskillnaderna. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. Det är viktigt att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärks välfärden och skapas rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skatteintäkterna behöver öka. Viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. I motsättning till detta står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är det s.k. jobbskatteavdraget. är mycket kritiskt till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Först och främst ger jobbskatteavdraget störst skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. För det andra är beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb mycket svaga. presenterade () en rapport1[ Jobbskatteavdraget, Rapport 2012:2 IFAU.] som visar att det i princip är omöjligt att utvärdera jobbskatteavdragets effekt på sysselsättningen. Trots detta hävdar regeringen i budgetpropositionen att jobbskatteavdraget kommer att ge 120 000 fler jobb på lång sikt. Även om detta skulle stämma är kostnaden per skapat jobb väldigt hög. Slutligen innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en ökad progressivitet i systemet och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Med vår politik får alla löntagare upp till medelinkomst oförändrad inkomstskatt i förhållande till dagens regler. Vi föreslår att jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget, alltså en skattehöjning. Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Det är ett första steg mot en likformig beskattning. Vi föreslår också en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Med vår politik görs uppräkningen med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . Vi vill även slopa nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, dels för att finansiera 15 000 platser i barnomsorgen som ska vara tillgänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar, dels för att utöka rätten till vistelsetid på förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga till . Dagens ROT-avdrag för villor och bostadsrätter vill vi tidsbestämma så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2013. I ett läge där byggkonjunkturen nu viker menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. är det att styra om subventionerna till att bygga bort bostadsbristen och renovera miljonprogrammen. Därför föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2013. ROT-avdraget avskaffas helt 2014. anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en sänkning av fastighetsskatten för hyreshusenheter. välkomnar detta men vill gå längre och helt slopa fastighetsskatten för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Vi avvisar regeringens förslag om att höja schablonavdraget för att hyra ut sin bostad i andra hand. Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning som vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Regeringen aviserar att man vill införa ett s.k. investeraravdrag i syfte att stimulera tillgången på kapital i mindre företag. preliminära bedömning är att avvisa förslaget, framför allt på grund av de risker för skatteundandragande som förslaget medför och som regeringen också själv lyfter. vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Vi anser att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner till enskilda givare. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi även avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Regeringen har föreslagit att bolagskatten ska sänkas från dagens till med motiveringen att den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig. Förslaget är statsbudgetens största reform och kostar . bedömning är att nivån på den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig. Enligt ligger bolagsskatten i nära genomsnittet för just medlemsländer. Dessa jämförelser avser den formella nivån på bolagsskatten. Vid en jämförelse av den effektiva bolagsskatten i olika länder, dvs. den skatt som faktiskt betalas in efter olika typer av avdrag, framgår det att ligger i den nedre delen bland de jämförda länderna. bedömning är således att nivån på den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig och att det finns utrymme att höja skatten ytterligare. Vi föreslår därför att bolagsskatten höjs till . Vår bedömning är att den faktiska bolagsskatten då skulle bli i genomsnitt. Vi avvisar även förslaget om en sänkning av expansionsfondsskatten från till . I samband med bolagsskattesänkningen föreslår regeringen också att avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap begränsas. Förslaget från regeringen ska ses mot den mycket starka och berättigade kritik som funnits mot de skatteupplägg som kallas räntesnurror. Inte minst har kritiken gällt de riskkapitalbolag inom välfärdssektorn som genom att använda räntesnurrorna har minskat sin skatt med miljardbelopp. står bakom förslaget som ett steg i rätt riktning men företagen kommer även i fortsättningen att kunna dra av vissa räntekostnader enligt den s.k. tioprocentsregeln och den s.k. ventilen. Detta under förutsättning att såväl förvärv som den skuld som ligger till grund för ränteutgiften huvudsakligen är affärsmässigt motiverad. ifrågasätter om avdragsmöjligheter inom en intressegemenskap ska få förekomma även i dessa fall. Regeringen bör återkomma med en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. anser att i fråga om tonnageskatten förenas hänsyn till miljö och sysselsättning. Vi värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt. Vi befarar dock att den utredning som regeringen aviserat i budgetpropositionen ytterligare kommer att försena införandet av en tonnageskatt. principiella hållning är att fastigheter och tillgångar ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. ges möjlighet till uppskov med reavinstbeskattning vid försäljning av bostad upp till ett tak på . Uppskoven uppgår till ca vilket innebär utestående skatteintäkter på nästan . Förutom att staten riskerar att gå miste om viktiga intäkter bidrar de generösa uppskovsmöjligheterna till att driva upp bostadspriserna. Vi menar att uppskovsmöjligheterna ska tas bort. I ett första steg bör taket sänkas till . Vi föreslår att det tas ut en engångsskatt på på landets fyra storbanker. Det finns all anledning att ta in en del av de övervinster dessa banker gör och sätta dem i produktiv användning. Vi satsar i stället pengarna på åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Forskning och utveckling är avgörande för framtida satsningar för att utveckla t.ex. miljö- och energiteknik. Vi vill avsätta medel för en ökad satsning på forskning inom små och medelstora företag. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . som förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övrig inkomstskikten. På motsvarande sätt vet vi att den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi anser därför att det borde införas en arvsskatt som betalas av dödsboet innan det skiftas. Utformningen av en sådan skatt bör även den utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambos undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan ska stå för kostnaderna enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. I står inrikes transporter för av växthusgasutsläppen. Av de inrikes transporterna står vägtrafiken i sin tur för av utsläppen. Vi bedömer att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten och vi föreslår en årlig höjning med . Det innebär att bensinen blir ca dyrare . För att kompensera för höjda drivmedelspriser för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden föreslår vi bl.a. sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner och bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. Med bl.a. skattepolitiken gynnar vi också kollektivtrafiken. Lastbilstransporterna står för den största trafikökningen på vägarna. För att motverka en ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon vill vi införa en kilometerskatt för tunga fordon. En kilometerskatt bidrar till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara vad som gäller för bilbensin. Vi vill införa en skatt på inrikesflyg från i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. Vi har länge efterfrågat en ny miljöbilsdefinition som skärper utsläppskraven för miljöbilar. Vi välkomnar därför att regeringen föreslår en miljöbilsdefinition som skärper utsläppsgränsen för femårig befrielse av fordonsskatt. Förslaget är ett steg i rätt riktning även om koldioxidutsläppen inte bör vara kopplade till tjänstevikten på bilen. Vi föreslår istället en platt gräns för koldioxidutsläpp som kontinuerligt sänks för att uppmuntra köp av mindre och energisnålare bilar. Vi anser att en försäljningsskatt för bilar, en s.k. bonus malus-modell, kopplad till miljöbilsdefinitionen bör införas. Detta betyder att bilar med mycket låga koldioxidutsläpp får en betydande skattebonus, bilar med genomsnittliga utsläpp beskattas neutralt medan de med höga utsläpp får en hög skatt. Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav vilket påverkar det ekosystemet negativt. Inte minst är övergödd av näringsämnen från jordbruk och avlopp. Det är därför nödvändigt att åter införa en skatt på handelsgödsel och att höja skatten på bekämpningsmedel. Vi föreslår slutligen att en skatt på fritidsbåtar införs och att skatten på alkylatbensin sänks. Det innebär ökade skatteintäkter . Vi eftersträvar så långt som möjligt ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag och som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen har infört många undantag från dessa principer. Ett av dessa är sänkningen av restaurangmomsen. vill höja restaurangmomsen till . Erfarenheter från , där man har sänkt momsen på såväl restaurang- som frisörverksamhet, visar att sysselsättningseffekterna är närmast obefintliga. Även regeringens eget finanspolitiska råd menar att momssänkningens beräknade effekter på arbetslöshet och sysselsättning är överdrivna och att reformen har karaktären av ett branschstöd. Med detta föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi tillstyrker parti- och kommittémotionerna 2012/13:Fi250 (V) yrkandena 13, 7, 1013 och 1518, 2012/13:Sk231 (V) yrkande 3 och 2012/13:U327 (V) yrkande 22. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi250. Höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostäder (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S) anför: Regeringen har vid sin beräkning av den minskning av skatteintäkterna som uppkommer till följd av den föreslagna höjningen av schablonavdraget vid uthyrning av egen bostad även beaktat de förslag om ökad uthyrning av privatbostäder som finns i budgetpropositionens kapitel om utgiftsområde 18. Förslagen har remitterats till civilutskottet. Det framgår av civilutskottets yttrande till finansutskottet över ramarna för utgiftsområde 18 (2012/13:CU1y) att en majoritet i civilutskottet (S, MP, SD och V) har avslagit ett förslag om att förslagen, med tillhörande motionsyrkanden, ska överlämnas till finansutskottet för att möjliggöra en samordning med budgetfrågorna i betänkande 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. Av yttrandet framgår att civilutskottet kommer att bereda förslaget på sedvanligt sätt. Eftersom frågan om att flytta över förslagen om ökad uthyrning av privatbostäder till finansutskottet är kopplad till den inkomstberäkning som regeringen gör med anledning av förslaget om höjt schablonavdrag vill vi klargöra att vi delar civilutskottets syn när det gäller beredningen av förslagen om ökad uthyrning av privatbostäder. Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor i proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas i anslutning till detta avsnitt. Utskottet behandlar skattefrågorna och beräkningen av statsbudgetens inkomster i yttrande 2012/13:SkU1y Skattefrågor i budgetpropositionen . I detta yttrande behandlar skatteutskottet ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. tillstyrker att ramen utgifter inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution fastställs till den nivå som regeringen föreslår och att godkänner de preliminära ramar för utgiftsområdet som regeringen föreslår som riktlinje för budgetarbetet , 2015 och 2016. Motionsförslagen om större ramar avstyrks. I avvikande meningar från och föreslås att ramarna för utgiftsområdet bestäms till en högre nivå. Socialdemokraterna har lämnat ett särskilt yttrande. Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet avstyrker motionsförslagen om större ramar för utgiftsområdet. Jämför avvikande meningarna 1 (SD) och 2 (V) samt särskilt yttrande (S). Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt att motverka brottslighet. Kärnan i utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter som folkbokföring, hantering av äktenskapsregister och ärenden med anknytning till , , fastighetstaxering, brottsbekämpning inom skatte-, tull- och exekutionsområdet, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive huvuduppgift. En annan myndighet med viss verksamhet inom utgiftsområdet är , som har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Regeringen föreslår (punkt 4 delvis och punkt 7 delvis) att beslutar om en fördelning av utgifter på utgiftsområden som innebär att ramen för utgiftsområde 3 bestäms till 10 och att som riktlinje för regeringens budgetarbete godkänner en preliminär fördelning på utgiftsområden som innebär ramarna för utgiftsområde 3 bestäms till , och . I förhållande till vårproposition föreslås och aviseras reformer och finansieringar som ökar ramen för utgiftsområdet med 2013 och 20 miljoner åren 20142016. Regeringen anför att myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. Regeringen understryker betydelsen av det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar till att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändiga för att klara framtidens krav. Att arbeta med standardisering och automatisering av arbetsflöden är av stor betydelse. Myndigheterna ska fortsätta arbetet med att öka effektiviteten i verksamheten och förbättra servicen till allmänheten och företagen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen att det är av största vikt att myndigheterna uppträder samlat och vid behov gemensamt utvecklar och tillhandahåller tjänster som förenklar för medborgare, företag och aktörer inom den offentliga sektorn. Myndigheterna ska kontinuerligt följa samhällets utveckling och styra resurserna till prioriterade områden. Myndigheterna ska kunna möta de krav som ställs. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för en effektiv verksamhet. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att följa upp verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. De möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns inom myndighetssamverkan ska tillvaratas. Arbetet mot grov organiserad brottslighet, där samtliga myndigheter inom utgiftsområdet deltar, är exempel på en effektiv myndighetssamverkan. Myndigheterna ska fortlöpande medverka i det arbete som pågår inom EU. I detta arbete ska myndigheterna biträda regeringen med expertis i sakfrågor, analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna ska även delta i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. Globaliseringen medför att myndigheterna kontinuerligt behöver anpassa verksamheten till nya förutsättningar. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena ska insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av it, informationsutbyte och utbildningsinsatser prioriteras. När det gäller anslagsbehov gör regeringen en samlad bedömning eftersom påverkas av ett flertal skatteförslag i budgetpropositionen. Anslaget minskas med när engångsvisa medel för arbetet med skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet upphör. Vidare ökas anslaget med när medel återförs från anslaget 1:10 Bidragsfastigheter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Införandet av EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare medför nya uppgifter för . anslag ökas därför med engångsvis 2013 och med varaktigt . Anslaget 1:1 , inom utgiftsområde 8 Migration, minskas med motsvarande belopp för att bidra till finansieringen av regeländringarna. arbete med att förbättra sin hantering av ärenden i syfte att stärka rättssäkerheten och att förbättra sin kommunikation med företagen medför ökade uppgifter. anslag ökas därför på höständringsbudget med . ökas anslaget med engångsvis och varaktigt. anslag minskas med när tillfälliga medel för () upphör. ökar anslaget med till följd av effekter av kostnadsmässig avräkning. anslag ökas med för anskaffning av mobil skanner. anslag minskas med när tidsbegränsade tillskott för ökade ärendevolymer upphör. föreslår i partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. yrkandena 4 och 6 delvis att ramen för utgiftsområdet höjs med och med 275, 300 respektive för åren 20142016.