bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Utskottet framförde att man med intresse såg fram emot den aviserade effektmätningen av de mål som är uppställda för visionen om det nya matlandet liksom att regeringen presenterar mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen har gett. Utskottet konstaterade dessutom att småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Utskottet menade att det därför var positivt att regeringen i resultatredovisningen berörde resultaten av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion. Utskottet lyfte särskilt fram behovet av att regeringen gör en mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion. Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. Utskottet menade att det också är viktigt att uppmärksamma de frågor som utskottet har lyft fram i tidigare uppföljningar av småskalig livsmedelsproduktion och att regeringen i budgetpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets uppföljningar. 3.7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Statens insatser inom jordbruksområdet är i hög grad inriktade på tillämpningen av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. När det gäller redovisade resultat av statliga insatser konstaterar gruppen att regeringen gör bedömningen att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. I övrigt är redovisningen och analysen av det faktiskt uppnådda resultatet av statliga insatser inom utgiftsområde 23 knapphändig. Enligt regeringens bedömning har insatser i form av dels generella åtgärder för företagen, dels specifika åtgärder för sektorn varit betydelsefulla för de areella näringarna. Gruppen konstaterar att en kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har pågått . har jordbruket dessutom minskat i omfattning. förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . Gruppen vill här också peka på att regeringen presenterade en skrivelse där arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket redovisades. Utskottet ansåg att skrivelsen var ett bra komplement till regeringens årliga redovisning i budgetpropositionen. Enligt utskottets mening är redovisningen också ett bra underlag för den fortsatta dialogen mellan och regeringen.12[ Skr. 2011/12:124, bet. 2011/12:MJU24.] Gruppen menar att det är positivt att regeringen kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. uppmärksammade utskottet att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och om resultatet av statens insatser. Gruppen kan notera att informationen om dessa frågor är mycket begränsad även i årets budgetproposition. Gruppen kan konstatera att regeringen i den ovannämnda skrivelsen redovisar åtgärder som har vidtagits för att öka den ekologiska produktionen. I sin beredning av skrivelsen såg utskottet positivt på regeringens redovisning av utvecklingen av den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen. Utskottet konstaterade att frågan har uppmärksammats av utskottet i olika sammanhang och att utskottet i en särskild uppföljning av det ekologiska jordbruket bl.a. har framhållit att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen och om resultatet av statens insatser. Utskottet framförde bl.a. att det var värdefullt att regeringen hade gett i uppdrag att analysera behovet och utformningen av nya mål för ekologisk produktion i det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Gruppen ser fram emot en fortsatt redovisning av frågor som rör ekologiskt jordbruk i den kommande budgetpropositionen. Regeringen redovisar att jordbrukets administrativa kostnader har minskat . Gruppen konstaterar att regeringen därmed inte har uppnått målet om minskade administrativa kostnader. Enligt gruppens bedömning är det önskvärt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter, utan att syftet med regelverket äventyras. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på tillämpningen av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. Av regeringens resultatredovisning framgår att menar att utfallet för EU:s fiskeriprogram 2011 är lågt om man ser till måluppfyllnaden när det gäller antalet slutförda åtgärder. Gruppen noterar att regeringen i sin analys av detta lyfter fram betydelsen av en effektivare och enklare ärendehandläggning vid länsstyrelserna och . Ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Utskottet gjorde en uppföljning av stödet till skrotning av fiskefartyg och konstaterade bl.a. att det skulle bli mycket svårt att nå slutmålen. Utskottet lyfte fram vikten av att regeringen redovisar för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de frågor som uppmärksammades i utskottets uppföljning. Enligt gruppens uppfattning är det allvarligt att regeringen inte har kommenterat de frågor som utskottet lyfte fram i förra årets uppföljning av skrotningsstödet. betonade utskottet vikten av att regeringen fortsätter att studera i vilken utsträckning fiskare som fått skrotningsbidrag för in nya fartyg , även om stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra. Utskottet menade att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. Gruppen konstaterar att någon sådan information inte lämnas i årets budgetproposition. menade utskottet även att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser borde förbättras. Regeringen har inte kommenterat detta i årets budgetproposition. I det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är det enligt gruppens mening viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts bl.a. vad gäller stödet till skrotning av fiskefartyg. Utskottet har i olika uppföljningar särskilt uppmärksammat att det är angeläget att man fortsätter att vidta åtgärder mot utkast av fisk. I reformen av den gemensamma fiskepolitiken driver frågan om att ett generellt utkastförbud ska införas. Gruppen delar regeringens bedömning att utkast av fisk är ett utbrett resursslöseri och framför vikten av ett fortsatt arbete för ett hållbart fiske genom att bl.a. motverka utkast av fisk. Gruppen konstaterar att den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet inte omfattar fiskeområdet. Gruppen vill här lyfta fram att utskottet menade att det är önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsätter även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Enligt gruppens mening är det därför positivt att regeringen lyfter fram behovet av ytterligare förenklingsinsatser inom fiskeområdet. måste man enligt regeringen ta stor hänsyn till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver effektiva kontrollåtgärder. Statens insatser inom livsmedelsområdet handlar till stor del om att utarbeta regler och utöva kontroll samt att främja goda matvanor. Dessutom bedrivs verksamhet för att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Gruppen kan konstatera att regeringen i sin resultatredovisning pekar på att konsumenterna har ett stort förtroende för livsmedlen i . Enligt resultatredovisningen anser konsumenterna att risken för matförgiftning är liten eller obefintlig. Gruppen delar regeringens bedömning att livsmedlen i generellt kan bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Gruppen noterar att regeringen uppger att det ofta förekommer problem med dricksvattenförsörjningen i . Det är viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Gruppen kan konstatera att kontrollernas utförande varierar stort mellan kommunerna och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer. Gruppen delar regeringens bedömning att arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen bör fortsätta. Gruppen konstaterar vidare att satsningen på det nya matlandet har bidragit till att öka medvetenheten om svensk mat och till förutsättningarna för ökad turism. Målet med satsningen är att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Gruppen ser fram emot den effektmätning som regeringen har aviserat av de mål som är uppställda för visionen om det nya matlandet liksom att regeringen presenterar mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen har gett. Utskottet har vid olika tillfällen konstaterat att småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Gruppen konstaterar att det är positivt att regeringen i resultatredovisningen berör resultaten av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion. Utskottet lyfte fram behovet av att regeringen gör en mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion. Gruppen konstaterar att det inte har gjorts någon sådan i årets budgetproposition. Mot bakgrund av vad som har framkommit i tidigare uppföljningar menar gruppen att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. Det är viktigt att uppmärksamma de frågor som utskottet har lyft fram i tidigare uppföljningar av småskalig livsmedelsproduktion och att regeringen i budgetpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets uppföljningar. Jag kommer nog att rikta mig mycket till herr talmannen i den här debatten. Det är , och så är det ibland i politiken. Frågorna vi debatterar är dock oförändrat viktiga för medborgare, för bönder och företagare, för industrier och konsumenter och för miljön. Min debattlusta lever även i denna sena timme. Jag brinner verkligen för ett livskraftigt svenskt jordbruk och en livskraftig svensk landsbygd.Så, herr talman, hade jag tänkt inleda mitt anförande när miljö- och jordbruksutskottet debatterade dessa frågor, men tiden rann i väg och jag gör i stället inlägget . Det går lika bra.Det är viktigt att ha rejäla debatter. Näringen är hårt pressad. Många företagare sliter med sina gårdar och överväger om de ska lägga av eller fortsätta. Det gäller exempelvis mjölkbönder. Då har politiken relevans. Det vi diskuterar och beslutar är viktigt, och därför, herr talman, vill jag säga några ord i denna inte lika sena timme. Det kommer att ta cirka åtta minuter.Landsbygds- och jordbruksfrågorna är viktiga frågor med bäring på global och svensk livsmedelsförsörjning och på miljö, kretslopp och biologisk mångfald. Frågorna har också stor betydelse för vårt öppna landskap och för fjärde största industribransch, livsmedelsindustrin.Diskussionen sker i ett allvarsamt läge, herr talman. som FN och FAO slår larm om att världens matproduktion behöver öka på några få decennier har matproduktion minskat med flera tiotals procent . är ett av mest importberoende länder vad gäller mat. Nära hälften av vad vi äter kommer från länder långt bort där miljö- och djurskyddet ligger efter det svenska. Särskilt allvarligt är läget för den dominerande svenska animalieproduktionen, det vill säga för mjölk, nötkött och griskött.Ändå handlar en hel del av förslagen från oppositionen om än högre krav på det svenska jordbruket i olika avseenden, om fler regler och kontroller, om nya djurskyddsombudsmän och djuretiska ombudsmän av skilda slag och om än högre skatter, på många hundra miljoner, för det redan hårt pressade jordbruket. Totaleffekten av de rödgrönas förslag är faktiskt uppåt 1 miljard, en kostnadschock som skulle drabba det svenska jordbruket.De rödgröna vill att riksdag ska fastslå att jordbruket i allt högre grad ska bedrivas utan mineralgödsel genom så kallad ekologisk produktion. Jag har stor respekt för det ekologiska jordbruket som en viktig nisch och spjutspets, men för att mätta världen krävs modern teknik.Oppositionens recept för att öka den svenska livsmedelsproduktionen är alltså ökade kostnader och lägre avkastning. Det är kontraproduktivt, vilket är lätt att inse. Resultatet skulle bli att jordbruk och livsmedelsindustri fortsätter att minska, herr talman, och att maten från länder med sämre miljö- och djurskyddsregler skulle välla in i ännu högre grad än vad som redan sker.Centerpartiet och landsbygdsminister driver på för att förbättra förutsättningarna för vårt jordbruk att konkurrera, och många bra åtgärder har genomförts och genomförs, till exempel stora kostnadsavlastningar för jordbruket genom borttagen mineralgödselskatt, världens enda, på och genom att slakteriernas kontrollavgifter lyfts av, liksom djurskyddsavgifterna för lantbrukarna.Satsningen på Matlandet stöttar omfattande utvecklingsprojekt av skilda slag, och en djurvälfärdsersättning ska införas för grisar och förhoppningsvis också för mjölkkor framgent.För att ge hela bilden ska jag vara rak och medge att på en viktig punkt lyckades inte förhindra en stor kostnadsökning för det svenska lantbruket. Den kraftiga höjning av mineralgödselskatten med över ½ miljard kronor som dåvarande införde i samband med EU-inträde ska, tyvärr tycker jag, återinföras och 2015. Det är inte någon bra signal alls, tvärtom, till de hårt pressade mjölk- och nötköttsbönderna där många nu överväger om de ska fortsätta med produktionen eller sluta. En del kanske funderar på att investera, och då är det inte heller någon bra signal. Voteringen om detta, där jag lojalt stödde min regerings gemensamma förslag, var mycket smärtsam.Dock har, som jag sade, regeringen drivit igenom en lång rad positiva åtgärder för jordbruket, vilket är utmärkt. Det behövs ytterligare sådana. Här behövs dialog och diskussion, och jag ska visa på några tänkbara vägar att gå.Utmaningen för det svenska jordbruket, det mest moderna och miljövänliga i världen, för att vända utvecklingen och inte längre krympa utan i stället växa och stå emot importkonkurrensen är så stor att jag inte tror att näringen klarar det på egen hand. Det behövs en bred kraftsamling. Gemensamma insatser är nödvändiga från det svenska jordbrukets alla vänner. Det är min övertygelse att de vännerna finns i de olika politiska partierna, i handeln, bland konsumenterna och miljöorganisationerna, och det gäller att kanalisera den kraften.Till socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, var ni än håller till, vill jag säga att ni tyvärr är inne på fel spår när ni föreslår kraftiga kostnadsökningar för jordbruket genom återinförande av mineralgödselskatt och slakteriernas kontrollavgifter och genom att ni lägger något av ett huvudfokus på att just den ekologiska produktionen ska öka till och mer i olika avseenden, trots att redan ligger i den absoluta världstoppen.Ekojordbruket är förvisso, som jag sade, ett bra miljöalternativ, men det är enligt min mening det världsledande moderna miljövänliga svenska jordbruket också. Ekoproduktionen är en viktig nisch och spjutspets, men avkastningen är oftast betydligt lägre och kostnaden i handeln är för konsumenterna högre. En rödgrön politik skulle tyvärr kunna medföra att vårt jordbruk och vår livsmedelsindustri fortsatte att minska, och importandelen av vad vi äter skulle riskera att öka till kanske , vilket vore Europarekord. Livsmedelsindustriarbetarna, de som jobbar med denna viktiga näring, inser vad som skulle vänta och är starkt kritiska till delar av förslagen.Herr talman! Vad behövs det då för åtgärder som skulle leda rätt? Det är alldeles utmärkt att landsbygdsministern och regeringen i budgetpropositionen påvisar den allvarliga utvecklingen i livsmedelsproduktionen och avser att utreda vilka hinder för tillväxt som kan tas bort och vilka möjligheter som i stället kan öppnas för livsmedelsproduktionen. Som jag sagt vore det, tror jag, en fördel om utredningen kunde bedrivas i eller kopplas ihop med en parlamentarisk grupp på lämpligt sätt. Det skulle understryka lägets allvar och öka möjligheterna till den breda kraftsamling som jag tror är en förutsättning för att näringen ska kunna vända utvecklingen.De förslag som både näringen och de rödgröna har om detta tycker jag är intressanta. Jag noterade att även var inne på det i debatten . Varför är de intressanta? Är inte jordbruket en liten näring bland andra? Nej, det är det inte. När vi i riksdag samlas kring angelägna saker som vårt försvar och vår miljö tillsätter vi en försvarsberedning och en miljömålsberedning. Livsmedelsförsörjningen, globalt och i , är en produktion med bäring på mycket - vår föda, vår miljö och hur vi utnyttjar våra produktionsresurser. Därför tycker jag att det, när vi ser att det går åt fel håll, är relevant att tillsammans diskutera frågan.Jag tror att det också är dags att se över mål för jordbruket och för livsmedelsproduktionen. De nuvarande målen är i betydande grad inriktade på nischer av olika slag. Dessa är självfallet mycket viktiga och ska ges fortsatt betydande uppmärksamhet, men huvudinriktningen måste vara hur livsmedelsproduktionen i dess helhet ska kunna vässas så att våra åker- och betesmarksresurser kan utnyttjas till produktion, till gagn för miljö, kretslopp och biologisk mångfald.Läser man utskottets betänkande är det anmärkningsvärt, kan jag tycka, hur stor del som upptas av utvecklingen av de viktiga nischerna ekoproduktion, småskalig livsmedelsförädling, gårdsbutiker och så vidare och hur liten del som diskuterar utvecklingen i jordbruket i dess helhet. Här tror jag att vi måste rikta om vårt huvudfokus.Riksdagens mål för upphandling av ekologisk mat, varifrån i världen den än kommer, är hos kommuner, landsting och myndigheter mycket precisa. Däremot anges inga mål för att den offentliga sektorn ska kräva ett högt djurskydd vid sin upphandling så att inte kommunerna, såsom fallet är , i dominerande grad fortsätter att köpa in mat som är olaglig att producera i Sverige.Jag anser att borde överväga också ett sådant mål, och jag rekommenderar alla att hålla mat producerad i - närproducerad mat - högt, gärna även ekologisk sådan. Däremot är jag starkt kritisk till när man väljer ekokyckling och ekokött från andra länder och kontinenter före svensk salmonellafri kyckling och före kött från kor som betat svenska åkrar och hagar. Jag förstår ärligt talat inte , som agerar precis så i sin upphandling.Jag uppfattar ändå att partierna här , handel och industri, konsument- och miljöorganisationer med flera alla är positiva till att , inom ramen för de regelverk som gäller i WTO och EU, ska göra vad som är möjligt för att visa på den svenska livsmedelsproduktionens fördelar och lyfta fram dess värden. Så sker samordnat i många andra länder, och jag är övertygad om att vi kan bli mycket bättre här i på detta. En sådan bred kraftsamling kunde åstadkommas till exempel i samband med den utredning som landsbygdsministern initierat, och kanske skulle exempelvis den offentliga sektorn kunna åta sig att prioritera ett bra djurskydd vid sin upphandling mycket bättre än i dag.Det behövs fler åtgärder, herr talman: regelförenklingar, ökad konkurrenskraft, en översyn av våra skatter i förhållande till EU och så vidare. Men jag nöjer mig med detta vid det här tillfället. Slutligen yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande.I detta anförande instämde (KD). Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 2, utgiftsområde 23. Detta är ett viktigt område som påverkar stora delar av vårt land och ger ett tydligt avtryck både i vår natur och i landskapsbilden.Det svenska jordbruket och den svenska landsbygden är något vi måste värna och utveckla. har landsbygden stor potential. Den kan generera nya företag och nya arbetstillfällen. Svenska livsmedel skapas, och där finns rika naturvärden som vi måste förvalta. står vi inför tuffa utmaningar som vi måste ta tag i. Det svenska jordbruket är världsledande när det gäller miljöhänsyn, men vi måste bli ännu bättre och klimatpåverkan måste minska.Läckagen av kväve och fosfor måste bli mindre. Därför måste vi ställa om till ett mer hållbart brukande. Det ska bygga på ny kunskap. Med nya idéer kan vi uppnå det. Vi måste tillsammans rusta och utveckla det svenska jordbruket för att klara den internationella konkurrensen.Sveriges arbetslöshet är och den fortsätter att stiga. Vi socialdemokrater vill bryta den trenden genom investeringar i innovationer och nya företag. De gröna näringarna har potential, och med en politik med fokus på jobb och tillväxt kan även landsbygden och dess företag vara med i utvecklingen av . För att klara sysselsättningen krävs det att hela lever och utvecklas.Den svenska landsbygden behöver en övergripande och långsiktig utvecklingsstrategi. Det handlar om att våga driva fram och utveckla styrmedel för miljöanpassning och för att förbättra konkurrenskraften och stärka företagandet.Ett sådant exempel är Socialdemokraternas satsning på ett metanreduceringsstöd. Vi vill ge per producerad kilowattimme från stallgödsel. Biogasstödet innebär att en lantbrukare kan producera biogas och återvinna energin från företagets naturgödsel och får då en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Vi menar att förslaget skulle vara en kraftfull åtgärd för att öka biogasproduktionen i och minska jordbrukets klimatpåverkan och övergödningen; det skulle också ge lantbruket en ökad intäkt.Samtidigt kommer den restprodukt som blir, naturgödseln, att bli ett bra bidrag för att vi ska få ett mer hållbart brukande inom jordbruket. Genom en liten stimulans åstadkommer vi mycket. Det ger fördelar för miljön och för det svenska lantbruket. Det är bara ett exempel på hur man med små styrmedel och med politisk vilja kan uppnå stor nytta.Fru talman! Det är några saker som måste förbättras när det gäller svensk konkurrenskraft inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Liksom i andra branscher måste det pågå en ständig effektivisering, teknologiskt och genom olika typer av rationaliseringar.Vi socialdemokrater menar att vi i har mycket kvar att göra på detta område och att det är viktigt att vi jobbar med produktionsutveckling och effektiviseringar så att de svenska bönderna och den svenska landsbygden är konkurrenskraftig . Det behöver inte betyda att vi får fler större jordbruk, att färre människor arbetar inom jordbrukssektorn eller att djurbesättningarna blir större. I stället handlar det om att vi måste jobba smart. Det handlar om att investera i ny teknik. Det handlar om att flera lantbruksföretag måste samarbeta och dela på investeringskostnaderna.Vi måste effektivisera, och vi måste vara smartare för miljöns skull och för att klara konkurrenskraften. Självklart ska en ökad effektivisering inte försämra djurskyddet. Det vore helt fel väg att gå. Det svenska mervärde som vi har genom ett starkt djurskydd är en konkurrensfördel som vi inte utnyttjar tillräckligt . Den ska vi ha kvar och vara stolta över.Forskning och innovation är viktigt för att klara framtidens utmaningar. Vi menar att forskning och utbildning på detta område är det viktigaste bidrag som samhället kan ge för att säkra och utveckla jordbrukens konkurrenskraft . Det handlar om forskning som kan var direkt tillämpbar för att utveckla det svenska jordbruket.