bet · GZ01SkU16 · 2012-03-19 00:00:00 — har vid upprepade tillfällen, senast vid det föregående (bet. 2010/11:SkU21), gett uttryck för att de gällande indikativa nivåerna för privatinförsel är alldeles för höga för svenska förhållanden och att regeringen bör verka för en förändring i EU, inte bara av införselreglerna utan av synen på alkoholpolitiken i stort. Det är att beklaga att regeringens ansträngningar på området inte fått allmänt gehör bland övriga medlemsstater. Det innebär att de nuvarande indikativa nivåerna för privatinförsel kvarstår oförändrade i det nya punktskattedirektivet som tillämpas fr.o.m. . Utskottet utgår från att regeringen utan något uttalande från fortsätter arbetet med att sänka kvoterna för privatinförsel och förändra alkoholpolitiken i EU genom att söka allianser och utveckla samarbetet med andra länder där alkoholen och gränshandeln innebär problem. Utskottet utgår också från att regeringen löpande värderar privatimportens omfattning och skattekontrollens effektivitet. Förslagen i motionen Sk263 om att tillåta ankomsthandel med obeskattade alkoholvaror kräver som framgått ovan förändringar av unionsrätten avseende beskattningen av alkoholvaror. har så sent som under det förra (bet. 2010/11:SkU21) uttalat att det skulle vara motsägelsefullt om å ena sidan driver frågan om att ändra direktiv för att vidga möjligheterna att bedriva handel med alkohol och å andra sidan i alla andra avseenden hävdar att EU bör stå för en restriktiv alkoholpolitik. har därför avslagit motsvarande yrkanden med motiveringen att inte bör göra avsteg från den restriktiva hållning som vi i övrigt intar på EU-nivå i frågor om alkoholbeskattning. Det innebär också att Systembolagets försäljningsmonopol bör upprätthållas. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Skatt på animaliska livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader ska kunna beskattas. Jämför reservation 16 (V). I motion 2011/12:MJ258 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader kan beskattas. Motionärerna anför att ett förslag som är värt att studera är en särskild skatt på kraftfoder för att stimulera en övergång mot mer lokalt odlat grovfoder och bete. Ett annat förslag, som tas upp i motionen, är en schablonskatt på animaliska livsmedel som ska täcka de genomsnittliga miljökonsekvenserna. Precis som andra punktskatter skulle den träffa såväl inhemska som importerade produkter. har under de senaste riksmötena avslagit motsvarande yrkande om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader ska kunna beskattas, senast under /11 (bet. 2010/11:SkU21). Utskottet har avstyrkt förslagen med hänvisning till landsbygdsministerns svar på interpellation 2006/07:318 om köttkonsumtionens miljöpåverkan. Miljöavgifter på de vegetabilier som används för djuruppfödning eller miljöbonus till vegetabilisk produktion är inte styrmedel som regeringen förespråkar. Utskottet har också hänvisat till att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, bl.a. inom landsbygdsprogrammet, finns kraftfulla instrument för miljöåtgärder, t.ex. vid djuruppfödning. Utskottet anser att bör vidhålla sin uppfattning i frågan och avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras. Jämför reservation 17 (MP, V). En energi- och koldioxidskatt på fossilt kol i visst hushållsavfall som förbränns infördes . föreslog i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12) att skatten skulle slopas eftersom den haft en obetydlig styreffekt och de olika avfalls-, energi- och klimatpolitiska mål som motiverade dess införande hade uppfyllts i begränsad omfattning. beslutade att slopa avfallsförbränningsskatten fr.o.m. (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). I kommittémotion 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås att avfallsförbränningsskatten återinförs och förbättras. Enligt motionen har skattens slopande försämrat kalkylerna för alla investeringar i separering, insamling och rötning av den organiska delen i hushållsavfallet. Skatt på sopförbränning är motiverad av många olika skäl, och rätt utformad är den strategisk för att soporna ska utnyttjas på ett optimalt sätt utifrån en samlad bedömning av miljökonsekvenserna, säger motionären. I samband med beredningen av regeringens klimatproposition välkomnade regeringens bedömning när det gällde avfallsförbränningsskatten och uttalade att skatten kunde slopas eftersom den inte haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y). bekräftade sedermera ställningstagandet när regeringen föreslog att skatten skulle avskaffas (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). har därefter vid ett flertal tillfällen avslagit motionsyrkanden om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras senast i samband med behandlingen av budgeten (bet. 20011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Utskottet avstyrker den aktuella motionen i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att skatten på naturgrus ses över. Naturgrus är naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Enligt lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus ska den som exploaterar en naturgrustäkt betala skatt till staten för brutet naturgrus om utvinningen sker för något annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd enligt 11 kap. eller vattenlagen eller kräver tillstånd enligt 9 kap. . Skatt tas ut med per ton. Skattskyldigheten inträder när naturgrus levereras till köpare eller tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning. Naturgrus är en icke förnybar resurs, och en skatt infördes (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) för att förbättra hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger på betänkandet Naturgrusskatt m.m. (SOU 1995:67). Efter ett förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . höjde som ett led i den gröna skatteväxlingen skatten på naturgrus fr.o.m. per ton naturgrus. avslog i det sammanhanget motionsförslag (M, C) om en sänkning av skatten respektive ett uppskov med höjningen. Enligt budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 s. 2425) redovisas nu naturgrusfrågan, som tidigare återfanns i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, i avsnittet Grundvatten av god kvalitet i enlighet med de förändringar som föreslogs i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Enligt budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20 s. 2829) är miljökvalitetsmålet att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, grundvattennivåer, rent dricksvatten och uttag av naturgrus. När det gäller resultatet av miljömålsarbetet anger regeringen i propositionen beträffande delmålet om uttag av naturgrus att uttaget av naturgrus minskade 2009 men att delmålet inte har nåtts. Som analys och slutsats för miljömålsarbetet redovisar regeringen i propositionen att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Uttaget av naturgrus har minskat , men fortfarande pågår uttag ur områden som kan vara viktiga för den framtida vattenförsörjningen och för ändamål där alternativa material skulle kunna användas. Dessutom ges förnyade täkttillstånd. För att minska naturgrusanvändningen behöver beslutsunderlagen, planeringen och förståelsen för naturgrusavlagringarnas värde förbättras. geologiska undersökning (SGU) bedömer att de nya bestämmelserna i som infördes om att en täkt av naturgrus inte får komma till stånd om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att använda annat material, kan komma att minska användningen. I motion 2011/12:Sk402 av (M) yrkande 2 anförs att skatten på naturgrus bör ses över. SGU har i rapport 2007:21 Fördjupad utvärdering av naturgrusdelmålet inom God bebyggd miljö konstaterat att det inte finns något statistiskt samband mellan förändringar av naturgrusskatten och leveranserna av naturgrus. Skatten har därmed ett begränsat värde som styrmedel. Med det nya synsätt som kommer till uttryck i det föreslagna miljömålet så har skatten spelat ut sin roll, anser motionären. En förändring av skatten får marginella statsfinansiella konsekvenser, vilket kan täckas med en höjning av koldioxidavgiften. har avslagit motsvarande yrkande senast under det förra (bet. 2010/11:SkU21 s. 43). Utskottet anser inte att naturgrusskatten har spelat ut sin roll för att styra mot en förbättrad hushållning med naturligt förekommande grus och sand eller att det finns ett behov av att se över skatten. Utskottet avstyrker därför den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att ska begära att regeringen lägger fram ett förslag om att reklamskatten ska avskaffas. I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten togs . Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 finansplan och skattefrågor avsnitt 6.10.1 Reklamskatten) att det inte fanns förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Regeringen anförde vidare bl.a. följande: Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, med hänsyn till det ekonomiska läget, fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. I motion 2011/12:Sk366 av (C) föreslås att ska begära att regeringen lägger fram ett förslag om att reklamskatten ska avskaffas. Motionären framhåller att regeringens satsning på arbete i stället för bidrag syftar till att stärka finanser för att man också ska kunna reformera och ta bort skadliga skatter. I det läget är det viktigt att nu fullfölja beslutet att avveckla reklamskatten efter dess införande och efter det att beslutade att den skulle avskaffas. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas. Regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. Utskottet utgår därmed från att hela reklamskatten kommer att avvecklas i kommande förslag från regeringen. Något ytterligare uttalande från i frågan behövs inte. Utskottet avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att en översyn av skattereglerna ska göras och om att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Den svenska spel- och lotterimarknaden är väsentligen förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda inkomsterna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat. Genom ändringen återställdes lotteriskatten till den nivå som den låg på före (prop. 2007/08:11, bet. 2007/08:SkU17). I motion 2011/12:Sk400 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att se över skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Enligt motionen har en långt högre totoskatt än de övriga nordiska länderna trots att regeringen sänkte totalisatorskatten. För att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs det att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras, framhåller motionären. överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick bl.a. att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Betänkandet har remitterats, och utredningens förslag är föremål för beredning i . Regeringen avser enligt budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 17 s. 200) att återkomma till med ett förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens överväganden i frågan och avstyrker därför den aktuella motionen. Skatt på socker respektive frukt och grönt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda frågan om att införa en punktskatt på socker. I samband med det andra steget skattereform (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31) upphävdes en rad punktskatter med hänvisning till behovet av att förenkla skattesystemet. Punktskatter som vållat svårigheter i tillämpningen och medfört besvärliga gränsdragningsproblem slopades fr.o.m. , däribland den särskilda varuskatten på kemisk-tekniska preparat, choklad och konfektyrer samt dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten. Lagstiftningen hade då varit i kraft . I motion 2011/12:Sk420 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att en utredning överväger frågan om en höjd konsumtionsskatt på socker och en lägre konsumtionsskatt på frukt och grönsaker. Motionärerna anför att de hälsoproblem som orsakas av raffinerat socker kan vara större än de som förorsakas av alkohol och tobak. De positiva hälsoeffekterna av frukt och grönsaker är väldokumenterade, varför den konsumtionen bör gynnas. avslog under riksmötena /06 och 2006/07 motioner om att utreda hälsoeffekterna av en punktskatt på socker och fett. Utskottet anförde i betänkande 2005/06:SkU20 att det från allmänna utgångspunkter framstår som vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Utskottet ansåg att de skäl som motiverade ett slopande av den särskilda varuskatten alltjämt var giltiga; utskottet fann det därför inte motiverat att föreslå en utredning om vilka hälsoeffekter en punktskatt på socker och onyttigt fett skulle ha. Utskottet uppfattar att motionärerna vill utreda frågan om att införa en särskild punktskatt på socker. Utskottet anser inte att något nytt framkommit som bör föranleda att ändra inställning i frågan. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk213 av (S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 18 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 11, 2011/12:Sk221 av (S) och 2011/12:Sk208 av (FP), 2011/12:Sk277 av (M), 2011/12:Sk384 av och (båda C), 2011/12:Sk395 av och i (C, M), 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 5. För att inte etanolförsäljningen helt ska upphöra bör skattebefrielsen för etanol finnas kvar även då det svenska undantaget går ut . Regeringen måste vara tydlig med att skattebefrielsen ska behållas. Bilar som är anpassade för drift med E85 kan också köras på bensin. Priset på bränslena avgör vilket bränsle bilägarna väljer. EU har höjt den tillåtna låginblandningen av etanol i bensin till och låginblandningen av biodiesel i diesel till . Skattebefrielsen i gäller för etanol och för biodiesel. Det medför att intresset hos drivmedelsbolagen att öka låginblandningen är mycket svagt. Skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 är fortfarande motiverad. Diesel miljöklass 1 ger lägre halter av aromatiska kolväten och polycykliska aromatiska kolväten som vid förbränningen ger upphov till hälsovådliga partikelutsläpp. I nyare motorer med krav på lägre avgasutsläpp och avgasefterbehandling blir skillnaden mindre. Fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar står fortfarande för en betydande del av fordonsparken framför allt när det gäller tunga fordon och mobila maskiner. Det tar tid innan fordonsparken har ställt om till fordon som renar utsläppen så bra att skillnaden mellan miljöklass 1-diesel och Europadiesel är försumbar. Tändvätska eller n-paraffin är ett bränsle som tillverkas från olja. Det är alltså ett fossilt bränsle. I såldes tändvätska 2009, vilket medförde utsläpp av fossil koldioxid. Dessutom skadas barn när de får i sig den giftiga vätskan. Det finns alternativa tändvätskor i butikerna, ofta baserade på etanol eller rapsolja, som fungerar lika bra som det fossila alternativet. De miljövänligare alternativen har svårt att konkurrera eftersom de fossilbaserade tändvätskorna i enlitersförpackningar är undantagna från koldioxidskatt. Undantaget medför krångel för som måste verifiera att vätskan verkligen säljs i enlitersförpackningar. Vi anser att bestämmelsen om att bränslen som säljs i enlitersförpackningar eller mindre är undantagna från koldioxidskatt bör tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 17, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:Sk208 av (FP), 2011/12:Sk213 av (S), 2011/12:Sk221 av (S), 2011/12:Sk277 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:Sk384 av och (båda C), 2011/12:Sk395 av och i (C, M) och 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Ovissheten om prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel är sannolikt den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. Den som investerar bör ha en hygglig prognos för avkastning på insatt kapital. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen är en bra början som behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga. För att inte de resurser som lagts på att introducera E85 som fordonsbränsle ska förloras anser vi att skattebefrielsen för etanol måste fortsätta även efter 2013. EU har höjt den tillåtna låginblandningen av etanol i bensin till och låginblandningen av biodiesel i diesel till . Skattebefrielsen i gäller bara vid låginblandning i bensin och i diesel. Detta har gjort att intresset bland drivmedelsbolagen att öka låginblandningen är mycket svagt. anser att skattebefrielsen vid låginblandning av etanol bör gälla fullt ut. Utbyggnaden av infrastruktur för fordonsgas måste också fortsätta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk213 av (S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 17, 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:Sk208 av (FP), 2011/12:Sk221 av (S), 2011/12:Sk277 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:Sk384 av och (båda C) och 2011/12:Sk395 av och i (C, M). anser att ett drivmedelsskattesystem ska vara rättvist mot miljön och mot kommande generationer samt i högre grad ta hänsyn till fördelningsperspektivet. Det finns ett behov av att höja drivmedelsskatterna, trots de senaste årens ökade världsmarknadspriser. Vi vill höja bensin- och dieselskatterna med ca per liter och år för bensin och med per liter för diesel. Höjda drivmedelsskatter ger oönskade effekter för personer med låga inkomster och för de som bor i glesbygd. Därför är det viktigt att genomföra åtgärder som kompenserar dessa grupper. föreslår en omfattande satsning på kollektivtrafik och järnväg. Satsningarna ska genomföras så att människor med låga inkomster gynnas genom att mest pengar går till de trafikslag som dessa grupper är i störst behov av. Vi satsar för att gynna kollektivtrafiken i glesbygd. Fordonsskatten är nedsatt i 34 kommuner i sju skogslän i inlandet och vi vill sänka skatten ytterligare. För att stödja utvecklingen av efterkonvertering av äldre bilar vill vi införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol, biogas eller el. Beskattningen av bilismen bör differentieras ytterligare utifrån regionala skillnader. Frågan bör utredas och en förändring bör träda i kraft under innevarande mandatperiod. Vi vill även påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram för el och biogas motsvarande . En given utgångspunkt i samband med produktion av biobränslen är att produktionen av biodrivmedel bör leda till minst 50 procents reducering av koldioxidutsläppen, att den biologiska mångfalden inte hotas, att framställningen inte sker på bekostnad av livsmedelsproduktionen i regioner där det råder brist på mat, att det betalas ut skäliga löner, att arbetsförhållanden är säkra och rimliga samt att produktionen inte tränger ut lokalbefolkningen. För att få hållbara drivmedel vill vi att en utredning tillsätts som på vetenskaplig grund går igenom olika bränslesorter utifrån ett livscykelperspektiv alla fordonsbränslen certifieras utifrån sociala och ekologiska hållbarhetskriterier ett lagförslag tas fram som på allvar leder till reducering av växthusgaser med verkar för att det införs en internationell certifiering för hållbar odling av bioenergi bidrar till att bygga upp institutionell kapacitet i fattigare länder för att dessa ska kunna säkerställa att certifieringssystemen efterlevs staten stöder forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnybara drivmedel eller drivmedelssystem utbyggnaden av förnybara bränslen påskyndas genom ett investeringsprogram för el och biogas etanol, biogas, el och andra hållbarare drivmedel undantas från energi- och koldioxidskatt och att det ges en signal om huruvida skattebefrielsen ska fortsätta eller inte låginblandning i bensin och i diesel skattebefrias ett system med biodrivmedelscertifikat införs tullavgiften på importerad etanol avskaffas EU:s mervärdesdirektiv ändras så att det blir möjligt att sänka momsen på biodrivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbrukets och växthusnäringens bränslebeskattning, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: