bet · GZ01KU3 · 2012-02-07 00:00:00 — 2011/12:KU3 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. I betänkandet behandlar utskottet 33 motionsyrkanden angående frågor om rösträtt, valsystem m.m. som framställts under allmänna motionstiderna 2010/11 och 2011/12. Motionsyrkandena gäller frågor om rösträtt m.m., valsystemets proportionalitet, personval m.m., begränsad möjlighet till återval som riksdagsledamot, fritidspolitikerns roll, skilda valdagar samt avpolitisering av . Utskottet avstyrker samtliga motioner, i huvudsak med hänvisning till tidigare ställningstaganden, arbete eller nu pågående utredningar. I betänkandet finns två reservationer (V, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:K287 av (C), 2010/11:K373 av (KD), 2010/11:K406 av m.fl. (S), 2010/11:K411 av m.fl. (MP), 2010/11:K421 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2011/12:K201 av (KD), 2011/12:K214 av (SD) yrkandena 13, 2011/12:K272 av (M) och 2011/12:K390 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (V) Reservation 2 (SD) 2010/11:K210 av (M) yrkande 1, 2010/11:K246 av (M), 2010/11:K308 av och (båda M) och 2011/12:K370 av (SD) i denna del. 2010/11:K285 av (M), 2010/11:K300 av Finn och (båda M), 2010/11:K369 av (C), 2010/11:K385 av (M), 2010/11:K407 av (M), 2011/12:K215 av (S), 2011/12:K359 av (M) och 2011/12:K372 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Begränsad möjlighet till återval som riksdagsledamot 2010/11:K289 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2011/12:K242 av m.fl. (MP) yrkande 4. 2010/11:K289 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2011/12:K242 av m.fl. (MP) yrkande 5. 2010/11:K242 av och (båda M) och 2011/12:K285 av (M). 2011/12:K247 av (M) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 33 motionsyrkanden angående frågor om rösträtt, valsystem m.m. som framställts under allmänna motionstiderna 2010/11 och 2011/12. Motionsyrkandena gäller frågor om rösträtt m.m., valsystemets proportionalitet, personval m.m., begränsad möjlighet till återval som riksdagsledamot, fritidspolitikerns roll, skilda valdagar samt avpolitisering av . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om sänkt rösträttsålder (M, MP, V, KD) och om lagändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap (MP, SD, V), med hänvisning till bedömningar och till utskottets tidigare ställningstaganden. Vidare föreslår utskottet att avslår motioner som gäller rättelse av röstlängd (C) och automatiskt upptagande i röstlängd av utlandssvenskar som utövar sin rösträtt (S). Jämför reservationerna 1 (V) och 2 (SD). Frågor om rösträtt tas upp i flera motioner. Yrkanden som i olika avseenden avser sänkt rösträttsålder framställs i motion 2011/12:K272 av (M) som anser att frågan om möjlighet till sänkt rösträttsålder i bör ses över, i motionerna 2010/11:K373 och 2011/12:K201 av (KD) och i motion 2010/11:K421 yrkande 2 av m.fl. (V), vilka anser att den som fyller under det år som val hålls till riksdag, landsting och kommuner ska anses röstberättigad; anser i motion 2011/12:K201 även att detta ska gälla val till och folkomröstningar. Vidare anser m.fl. (MP) i motion 2010/11:So543 yrkande 11 att rösträttsåldern bör sänkas till för val till , till kommun- och samt för folkomröstningar. Yrkanden som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap framställs i motion 2010/11:K411 av m.fl. (MP) som anser att personer som är bosatta i men har ett annat medborgarskap än i ett EU-land bör få samma rösträtt i kommunalval som EU-medborgare bosatta i har, och i motion 2010/11:K421 yrkande 1 av m.fl. (V) som menar att rösträtt till bör följa samma system som rösträtt i kommunalvalen gällande den s.k. treårsregeln. (SD) i motion 2011/12:K214 yrkande 13 samt och (SD) i motion 2011/12:K390 yrkande 1 anser att endast den som har svenskt medborgarskap bör ha rösträtt. Vidare framför (C) i motion 2010/11:K287 att det borde vara möjligt för enskilda att söka och få rättelse av röstlängd mycket närmare valet än enligt dagens regler och dessutom för skäl som inträffat senare än före valet; inte minst borde det gälla för nya medborgare, anför . m.fl. (S) anser i motion 2010/11:K406 att utlandssvenskar som vid senaste val aktivt har utövat sin rösträtt, dvs. , med automatik bör tas med i röstlängden på den ort där personen senast utövat sin rösträtt. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Enligt 4 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), är medborgare i eller , eller för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom . Enligt 4 § i samma kapitel avgörs frågor om rösträtt enligt 2 och 3 §§ på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. har övervägt frågor om rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till . Utredningen gjorde bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte borde brytas. Utredningen föreslog därför ingen ändring när det gäller rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till (SOU 2008:125 s. 192). Vid val ska för varje valdistrikt upprätta en förteckning över dem som är röstberättigade i valet (röstlängd). Röstlängderna ska grundas på de uppgifter som före valdagen finns i folkbokföringsbasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet och i fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) om fastighetsregister. Detta följer av 5 kap. 1 § vallagen (2005:837) och 2 § valförordningen (2005:874). Svenska medborgare som är folkbokförda här i landet ska tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. Därefter ska de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de skriftligen hos anmält sin adress. Det sagda följer av 5 kap. 2 § första stycket vallagen. Av andra stycket i samma paragraf följer att , om den vid val till eller senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, ska lägga till väljaren i röstlängden för det aktuella valet. Rösten ska alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. En inkommen röst från en svensk medborgare som inte finns upptagen i röstlängd ska alltså alltid anses som en anmälan, även om den tagits emot för sent för att beaktas vid det aktuella valet (prop. 2004/05:163 s. 115). De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem ska, enligt 5 kap. 6 § vallagen, dagar före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt 5 kap. 6 § vallagen. Frågor om rättelse prövas av , antingen efter framställning eller på eget initiativ. Beslut om rättelse i en röstlängd får, enligt 15 kap. 3 § 2 vallagen, överklagas hos . Ett överklagande ska ges in till beslutsmyndigheten före valdagen; det framgår av 15 kap. 6 § första stycket 2 vallagen. Frågan om att ta upp utlandssvenskar i röstlängd behandlades, efter ett tillkännagivande av på förslag av (bet. 2001/02:KU8 s. 39, rskr. 2001/02:147), av vallagskommitté i betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111). Utredningen anförde att en tänkbar lösning på de svårigheter som följer av tioårsgränsen för utlandssvenskarnas rösträtt är att en avgiven röst alltid ska anses som en anmälan om att tas upp i röstlängd för de kommande tio åren oavsett om den avges av en person som är upptagen i en röstlängd eller inte är det. En sådan ordning skulle garantera att utlandssvenskar som är aktiva och utnyttjar sin rösträtt inte kan förlora den på grund av att de vid tioårsperiodens utgång underlåter att göra en särskild anmälan om att de även fortsättningsvis vill delta i valen. Utredningen konstaterade dock att en sådan ordning kräver omfattande administrativa insatser. För varje utlandssvensk som röstar måste antecknas att en ny tioårsperiod börjar löpa. Det handlade då, , om närmare 40 000 personer och många av dem röstade i . Utredningen ansåg därför att det inte var rimligt att införa en ordning som innebär att en inkommen röst från en utlandssvensk alltid ska medföra att en ny tioårsperiod börjar löpa. Regeringen gjorde inte någon annan bedömning än utredningen på den punkten (prop. 2004/05:163 s. 96 f.). Frågan om rösträtt vid riksdagsval för andra än svenska medborgare behandlades av utskottet i betänkande 2001/02:KU14. Utskottet fann då inte anledning att ändra sin tidigare uppfattning att sambandet mellan medborgarskap och rösträtt inte borde brytas. avstyrktes motioner i ämnet med hänvisning till att regeringen inlett samtal om en översyn av regeringsformen (bet. 2003/04:KU13 s. 44). När frågan behandlades (bet. 2006/07:KU11) avstyrkte utskottet motioner om invandrares rösträtt, med hänvisning till att resultatet av arbete inte borde föregripas. Motionsyrkanden om rösträtt i kommunalval för invandrare som fyllt avslogs i betänkande 1996/97:KU16 (s. 20). Motioner om rösträtt behandlades (bet. 2009/10:KU19). Utskottet pekade (s. 20) på att det hade ingått i uppdrag att överväga om det fanns anledning att ändra de kriterier som gäller för bl.a. rösträtt i riksdagsval och val till . hänvisade till att dubbelt medborgarskap nu godtas fullt ut och ansåg att ett av de påtalade problem som man avsett att lösa med boenderösträtt nu torde ha fått sin lösning. Utredningen fann också att de skäl som anfördes vid de nuvarande reglernas tillkomst, nämligen 18-årsgränsens betydelse i andra sammanhang, fortfarande har giltighet. Utredningen fann vidare att de argument som anförts för att generellt koppla rösträtten till kalenderår inte hade en sådan tyngd att det fanns skäl att frångå ordningen att rösträtten och valbarheten följer myndighetsåldern. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning och avstyrkte följaktligen de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet noterar att gjort bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt samt sambandet mellan medborgarskap och rösträtt. Utskottet ser inte heller skäl att överväga andra förändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap. Motionerna 2011/12:K272 (M), 2010/11:K411 och 2010/11:So543 yrkande 11 (MP), 2010/11:K421 yrkande 12 (V), 2011/12:K214 yrkandena 13 och 2011/12:K390 yrkande 1 (SD) samt 2010/11:K373 och 2011/12:K201 (KD) avstyrks således. Utskottet har förståelse för det önskemål utskottet utgår ifrån ligger bakom motion 2010/11:K287 att röstlängden ska uppta alla som faktiskt uppfyller förutsättningarna för rösträtt. Reglerna om tid för begäran om rättelse i röstlängd och vad som får ligga till grund för rättelse får dock, enligt utskottets mening, anses väl avvägda. Utskottet beaktar därvid bl.a. att ett överklagande ska kunna prövas inför valet. Motion 2010/11:K287 (C) avstyrks. Frågan om att automatiskt ta upp utlandssvenskar som vid senaste val utövat sin rösträtt i röstlängd är, som tidigare konstaterats, beaktansvärd men också mycket komplicerad. Med hänvisning till de omfattande administrativa insatser som skulle krävas har vallagskommitté funnit att det inte är rimligt att införa en ordning som innebär att en inkommen röst från en utlandssvensk alltid ska medföra att en ny tioårsperiod börjar löpa. Utskottet, som inte har någon annan uppfattning, avstyrker motion 2010/11:K406 (S). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om valsystemets proportionalitet (M, SD), i huvudsak med hänvisning till pågående utredningsarbete. Yrkanden som gäller valsystemets proportionalitet framställs av (M) i motion 2010/11:K210 yrkande 1, (M) i motion 2010/11:K246 samt av och (M) i motion 2010/11:K308. anför bl.a. att valet tydligt visade brister som finns i det svenska valsystemet och att den proportionella fördelningen mellan antal röster och antal mandat inte återspeglar valresultatet. menar att den jämkade uddatalsmetoden har visat sig ha brister och inte alltid ge proportionerligt utfall. Enligt och är en ofta påtalad brist i det svenska valsystemet antalet utjämningsmandat, nämligen 39. Med dagens 8 riksdagspartier riskerar dessa utjämningsmandat att inte räcka till och en situation där den riksdagsgruppering som fått flest röster inte är densamma som den som får flest riksdagsmandat kan bli verklighet, anför de. och anser att en översyn av det svenska valsystemet bör göras, varvid valkretsarnas storlek, metoden för mandatfördelningen och antalet utjämningsmandat är exempel på viktiga faktorer som det kan vara intressant att se över. Vidare begär (SD) i motion 2011/12:K370 i denna del ett tillkännagivande om att slopa dels spärren till dels valkretsindelningen. Han anför bl.a. att parlamentariska demokrati bygger på att är folkets yttersta representanter och på ett proportionerligt sätt ska återspegla befolkningen. Fyraprocentsspärren till borde avskaffas och man borde låta den naturliga spärren hamna vid det antal röster som krävs för att få ett mandat. Vidare, med utgångspunkten att syftet med är att representera nationen och administrera hela staten är det rimligt att betrakta hela som en valkrets. Den kandidat som går till val som representant för hela nationen skulle kunna göra så full ut, enligt motionären. För val till är riket indelat i valkretsar; det framgår av 3 kap. 5 § regeringsformen. Enligt 6 § första stycket i samma kapitel är 310 av mandaten i fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas, enligt 6 § andra stycket, mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs i sänder. Enligt 3 kap. 7 § regeringsformen fördelas mandaten mellan partier. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. De fasta valkretsmandaten fördelas, enligt 3 kap. 8 § regeringsformen, på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. Av 3 kap. 8 § sista stycket regeringsformen framgår att vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. I uppdrag ingick att i samband med översynen av valsystemet förutsättningslöst pröva frågor om ändring av den nuvarande valkretsindelningen vid val till . Utredningen bedömde att några förändringar av riksdagsvalkretsarna inte borde göras (SOU 2008:125 s. 157 f.). Utredningen anförde bl.a. att systemet med utjämningsmandat i syfte att uppnå riksproportionalitet gör att valkretsindelningen inte har någon betydelse för mandatfördelningen mellan partierna. En parlamentariskt tillsatt kommitté, Kommittén om översyn av valsystemet (Ju2011:13), ska göra en översyn av delar av valsystemet. Kommittén ska såvitt nu är av intresse överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras. Enligt direktiven (dir. 2011:97 s. 4 f.) innebär erfarenheterna års val att det kan ifrågasättas om det nuvarande systemet för fördelning av mandat uppfyller det grundläggande kravet att det ska leda till ett proportionerligt valresultat. Kommittén har därför, i den delen, getts i uppdrag att överväga om reglerna om mandatfördelningen vid riksdagsval bör ändras, och föreslå de grundlagsändringar och övriga lagändringar som den finner motiverade. Nämnas kan även att det ingår i kommitténs uppdrag att överväga om valkretsindelningen vid val till bör ändras i och föreslå de lagändringar som den finner motiverade (dir. 2011:97 s. 14). I direktiven uttalas i den delen att en utgångspunkt för arbetet ska vara att en ändring av valkretsindelningen inte ska påverka proportionaliteten vid mandatfördelningen mellan partierna i landet som helhet i riksdagsval, utöver vad som följer av andra förslag som kommittén lämnar om mandatfördelningen. Kommittén ska vidare, enligt direktiven, utgå från att det sammanlagda antalet valkretsar inte ska ändras. Uppdraget ska i bl.a. denna del redovisas . I direktiven anges uttryckligen att det i uppdraget inte ingår att överväga förändringar när det gäller 4-procentsspärren. Motionsyrkanden som gällde 4-procentsspärren till behandlades av utskottet . Utskottet hänvisade till att man tidigare hade avstyrkt motioner om att slopa 4-procentsspärren och uttalat att utskottet delade uppfattning i fråga om spärren. Under hade utskottet avstyrkt en motion om att utreda 4-procentsspärren, där kritik hade riktats mot tröskeleffekterna och möjligheten att ersätta spärren med en intrappningsskala diskuterats. Utskottet ansåg då att det inte fanns något skäl att utreda frågan. Utskottet vidhöll den inställningen i betänkande 2000/01:KU11. Utskottet hade också tidigare avstyrkt förslag om en höjning av 4-procentsspärren för partirepresentation i och såg ingen anledning att ändra detta ställningstagande. Utskottet ser inte anledning att ändra sin tidigare uttalade uppfattning att det inte finns anledning att avskaffa 4-procentsspärren till . I övrigt är det utskottets uppfattning att arbetet i Kommittén om översyn av valsystemet inte bör föregripas. Utskottet avstyrker motionerna 2010/11:K210, 2010/11:K246 och 2010/11:K308 (M) samt 2010/11:K370 (SD). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om översyn eller förändringar av personvalssystemet, förändringar av personvalsspärren samt partibytares ställning (M, C, SD), med hänvisning i huvudsak till tidigare ställningstaganden och till att överväganden om spärrgränser föranlett en lagändring. (S) begär i motion 2011/12:K215 en översyn av systemet med personvalsinslag vid allmänna val. Han menar bl.a. att personvalsinslaget på många sätt känns främmande och att det t.o.m. finns hot mot vår parlamentariska demokrati inbyggt i ett sådant system. Farorna med personvalsinslaget har enligt motionären ibland varit uppenbara. Det kan handla om personer som utan att ha någon partiförankring står på listorna och som bedriver personvalskampanjer mer utifrån egna tyckanden och maktbegär än med idéer förankrade i värderingar som är vägledande för väljarna. Det är enligt inte oviktigt att försöka möta väljarnas krav på att få möjlighet att påverka vem som företräder dem. Det är inte heller önskvärt att den tredjedel som faktiskt använder personvalsinslagets möjligheter ska förlora rätten, tvärtom. Men det finns all anledning att i en bred diskussion om vår demokrati lyfta fram faror med ett alltför individualiserat politiskt system där personer utan någon politisk förankring mer än idéerna själva blir centrala. Finn och (M) förespråkar, i motion 2010/11:K300, ett ökat inslag av personval till . De presenterar ett förslag som utgör en komplettering till den nu gällande ordningen för personval enligt följande. Kandidaterna är fortfarande medlemmar i och därmed representerar olika partier som fyller kraven för att vara registrerade för deltagande i allmänna val. Kandidaten ska dock kunna välja att representera sitt parti på en valsedel uteslutande tillskapad till stöd för personval. Detta innebär att man samlar kandidater från alla registrerade partier till valsedlar där kandidatens namn och partitillhörighet framgår, men där namnen antingen växlande slumpvis eller i annan randomiserad ordning förs upp på valsedeln. Det ska göras allmänt känt för väljarna att denna särskilda personvalssedel kräver ett aktivt val av person med ett kryss för att den överhuvudtaget ska vara giltig. Valdistriktet ska utgöras av hela . För varje giltig valsedel (med en förkryssad person) ska rösten räknas det parti tillgodo som kandidaten representerar oavsett om hon eller han blir vald eller ej. Principen bör vara att lika många personröster, oavsett partiets storlek, bör kunna ge upphov till ett personvalt mandat från denna personvalssedel. En översyn över nuvarande procentregler som gäller för olikstora partier på övriga valsedlar med en anpassning som är lämplig för den nya typen av personvalssedel är därför nödvändig. Yrkanden om avveckling av personvalsspärren framförs av (M) i motionerna 2010/11:K285 och 2011/12:K359, (C) i motion 2010/11:K369 och (M) i motion 2010/11:K407. (M) anser, i motion 2010/11:K385, att spärrgränserna för personval till kommun, landsting och riksdag ska sänkas till . och (SD) framställer i motion 2011/12:K372 yrkandena 1 och 2 om vad de benämner äkta personvalssystem; de anser att mandaten ska vara personliga endast när en ledamot blivit invald genom äkta personval samt att ett partis riksdags-, landstings-, region- eller kommungrupp ska kunna avsätta en ledamot i samma grupp för att ersätta den personen med nästa på partiets vallista för respektive nivå och område, om inte ledamoten fått sitt mandat genom ett äkta personval. Endast i sådana fall kan man anse att en person fått ett personligt mandat, anför de. Valsystemet bör enligt motionärerna göras om så att mandaten tillhör partierna enligt följande. För ska en ledamot räknas inneha sitt mandat personligen om ledamoten nationellt sett fått lika med eller mer än antal giltiga röster totalt i landet delat med det antal mandat som består av. I annat fall ska ett partis riksdagsgrupp kunna avsätta en riksdagsledamot från det egna partiet för att ersätta med nästa namn på partiets riksdagsvallista. För landstings/regionfullmäktige ska en ledamot räknas inneha sitt mandat personligen om ledamoten regionalt sett fått lika med eller mer än antal giltiga röster till region/landstingsvalet i regionen/totalt sett delat med det antal mandat som landsting/regionfullmäktige består av. I annat fall ska ett partis landstings/regionfullmäktigegrupp kunna avsätta en ledamot från det egna partiet för att ersätta med nästa namn på partiets landstings/regionsvalslista. ska en ledamot räknas inneha sitt mandat personligen om ledamoten kommunalt sett fått lika med eller mer än antal giltiga röster till kommunfullmäktigevalet i kommunen totalt sett delat med det antal mandat som kommunfullmäktige består av. I annat fall ska partiets kommunfullmäktigegrupp kunna avsätta en ledamot från det egna partiet för att ersätta med nästa namn på partiets kommunvalslista. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Personvalsmodellen påverkar inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti.