bet · GZ01KU4 · 2012-01-09 00:00:00 — ger övriga utskott tillfälle att lämna de kommentarer som respektive utskott anser sig ha till de iakttagelser som tas upp i en promemoria som har tagit fram avseende beredningen av ärendena i allmänhet användning av tvåstegsmetoden som det hänvisas till i förarbetena förekomst eller avsaknad av information från regeringen ger även utskotten tillfälle att svara på följande frågor: En bedömning önskas av den sammanlagda utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå. En bedömning önskas av i vilken utsträckning en reell kompetensöverföring till EU har skett i de fall förslagen genomförts. Har tidsfristen för att behandla utkasten till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft någon användning av informationen i IPEX under beredningen av ärendena? Om ja, på vilket sätt? Har utskottet tagit kontakt med utskott (eller motsvarande organ) i andra länders parlament under beredningen av ärendena? Om ja, vad har dessa kontakter bestått av? Har utskottet haft någon kontakt med ständige representant i för att få information om beredningsläget i ärenden i andra länders parlament? I de fall där kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen saknas: Har några åtgärder vidtagits för att få klarhet i varför motivering saknas eller för att i efterhand få en motivering av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen? Om kontakt har tagits med kommissionen, har den då tagits med eller Stockholmskontoret? Enligt promemoria bör utskotten vid prövningen hämta vägledning från de riktlinjer som alltsedan subsidiaritetsprincipen infördes i varit vägledande för tillämpningen av principen (den s.k. tvåstegsmetoden). Riktlinjerna innebär att man först ställer frågan om det är möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden genom att den vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. Om svaret är nekande ska åtgärden vidtas på unionsnivå. Om svaret är jakande ska frågan ställas om målen för åtgärden kan uppnås bättre genom att den vidtas på unionsnivå. För att besvara den sistnämnda frågan bör följande följdfrågor ställas: Finns det viktiga gränsöverskridande aspekter på den föreslagna åtgärden som inte på ett tillfredsställande sätt kan regleras genom åtgärder av medlemsstaterna? Skulle underlåtenhet att handla på unionsnivå stå i strid med fördragets krav eller på annat sätt avsevärt skada medlemsstaternas intressen? Skulle en åtgärd på unionsnivå på grund av sin omfattning eller sina verkningar innebära klara fördelar jämfört med en åtgärd på medlemsstatsnivå? uppföljning rymmer två delar: dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts till , dels utfallen på en övergripande nivå av de genomförda åtgärderna. Uppföljningen av utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar görs genom sammanställningar av hur prövningen har utfallit på olika politikområden, vilka kommer att kunna relateras till olika mål. Mål kan finnas både på EU-nivå, t.ex. i fördragen, och på nationell nivå, t.ex. i grundlag eller vanlig lag eller i form av särskilda riksdagsbeslut på ett område. I årets uppföljning handlar det mest om att samla in iakttagelser. I kommande uppföljningar blir frågan hur utvecklingen vad gäller kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningen för att uppfylla befintliga mål. I de uppföljningarna ska uppmärksammas om det t.ex. förekommer flera förslag som visserligen inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen åsidosätts men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. konstaterar att till skillnad från många andra EU-staters parlament prövar samtliga utkast till lagstiftningsakter som översänds av kommissionen eller någon av de andra förslagsställarna. den 1 juli31 genomfördes 49 subsidiaritetsprövningar av utskotten i . I 3 av de 49 ärendena har beslutat att lämna motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande. Av de 49 ärendena prövade finansutskottet 11 ärenden och i 2 av dessa lämnade utskottet utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Föredragningspromemorior har upprättats för 43 av de 49 ärendena. I alla ärenden har utkasten till lagstiftningsakter behandlats inom tidsfristen . I två av de ärenden som finansutskottet behandlat bereddes och justerades de vid ett och samma sammanträde. Information från regeringen enligt 10 kap. 6 § RO har begärts i 12 av 49 ärenden. Beslut om att begära information har i flertalet av ärendena fattats av utskottet vid ett sammanträde. I vissa ärenden har dock beslut fattats om att begära information från regeringen av ett utskotts presidium. Det gäller ärenden som har hänvisats till ett utskott eller före öppnande som ägde rum . I vissa fall har utskotten under hand fått veta av departementet i fråga att en faktapromemoria varit på gång och att denna skulle komma att innehålla en bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Utskotten begärde då inte information enligt 10 kap. 6 § RO. Några yttranden från andra utskott har efter vad kunnat konstatera inte begärts in under den nu aktuella perioden. I 18 av 49 ärenden redogörs i föredragningspromemoriorna för den s.k. tvåstegsmetoden. Det finns skillnader mellan utskotten i vad som tas upp i promemoriorna. Miljö- och jordbruksutskottets kansli upprättar alltid en föredragningspromemoria som bl.a. innehåller en beskrivning av tvåstegsmetoden och en preliminär bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. och justitieutskottets kanslier upprättar också föredragningspromemorior i alla sina ärenden. Däremot redogörs inte för tvåstegsmetoden. Några analyser av förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen görs som regel inte i föredragningspromemoriorna. Samtliga utskott redovisar som regel kommissionens motiveringar och i förekommande fall regeringens bedömningar av förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Av föredragningspromemoriorna framgår att utskottskanslierna i vissa fall gjort preliminära bedömningar av om det finns några problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. Genomgången visar att motiveringarna saknas eller är bristfälliga i 16 av de 49 förslagen. Beredningen av ärendena i allmänhet upprättar i princip föredragningspromemorior i alla ärenden, inklusive subsidiaritetsprövningar. Enligt utskottets arbetsordning inleds behandlingen i utskottet med att kansliet upprättar en föredragningspromemoria som skickas ut till första sammanträdet då ärendet behandlas. Muntliga föredragningar förekommer vanligtvis inte annat än som komplettering till det skriftliga underlaget. har i de subsidiaritetsärenden som behandlats inte ansett det nödvändigt att i något av ärendena bereda något annat utskott möjlighet att yttra sig. noterar att det saknas motiveringar från kommissionen i 2 av ärendena. Förklaringen till detta är att de aktuella ärendena ingick i ett större paket som bestod av 6 ärenden, varav 5 var föremål för subsidiaritetsprövning. Kommissionens motivering angavs i de övriga ärendena. Som också framgår av promemoria upprättade regeringen en gemensam faktapromemoria för alla 6 ärendena. Utskottet kan konstatera att antalet subsidiaritetsärenden ökar markant inom utskottets politikområden. Att en stor del av ökningen beror på den globala finansiella krisen är de flesta överens om, men det pågår också ett intensivt arbete på unionsnivå att öka harmoniseringen inom politikområdet. Konsekvenserna av att subsidiaritetsprövningarna ökar i antal kan bl.a. komma att bli att utskottet måste kallas in till extra sammanträden under jul- och sommaruppehållen; detsamma gäller extra sammanträden för behandlingen i kammaren. Utskottet har kunnat genomföra prövningarna under respektive åttaveckorsfrist. Det vore enligt utskottet av värde om kommissionen i sina förslag lämnade en mer utförlig redogörelse för hur kommissionen resonerat när de kom fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller huruvida förslagen är förenliga med proportionalitetsprincipen. Utskottet har haft begränsad kontakt med andra nationella parlament. Den gemensamma databasen har haft störst betydelse för att följa upp ärendena efter genomförd prövning. Ett problem är att flera parlament är dåliga på att lägga ut uppgifter i databasen. Utskottet anser därför att det är värdefullt att det utreds hur IPEX kan bli mer användbart och vilka uppgifter som ska publiceras i databasen. Kansliet har i subsidiaritetsärenden haft kontakt och informationsutbyte med ständige representant i . De två ärenden som föranlett motiverade yttranden leder inte till någon särskild iakttagelse beträffande utvecklingen inom de olika politikområdena. Båda ärendena rörde politikområdet etableringsrätt. Dock kan utskottet konstatera att en stor del av finansutskottets subsidiaritetsprövningar har rört dels regleringen av finansmarknaden, dels ekonomisk styrning inom EU. På båda dessa områden har det skett en ökad reglering på EU-nivå i kölvattnet efter finanskrisen . har valt att inte i föredragningspromemoriorna uttryckligen redogöra för hur tvåstegsmetoden fungerar. Under sammanträdena diskuteras dock frågorna ingående. Utskottet anser att vägledning vid prövningen kan hämtas genom tvåstegsmetoden. Varje subsidiaritetsärende är dock särpräglat. Även om vägledning ofta kan hämtas genom att tillämpa tvåstegsmetoden kan prövningen i skilda ärenden därför komma att göras på olika sätt. Förekomst eller avsaknad av information från regeringen hämtar regelmässigt in information från regeringen vid prövningen av subsidiaritetsprincipen. I flertalet fall har regeringen redan på eget initiativ upprättat faktapromemorior som översänds till . Anser utskottet att det är tveksamhet om förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen har utskottet överläggning med och får information från ministern, statssekreteraren eller tjänstemännen inom respektive departement. som uppföljning omfattar, den 1 juli31 , har finansutskottet genomfört 11 prövningar. I dessa ärenden har information begärts in från regeringen och informationen har lämnats skriftligt i promemorior. Utskottet vill nämna att kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag1[ KOM(2011) 453 slutlig.] samt ett förslag till förordning om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag2[ COM(2011) 452 final.]. Båda förslagen utgör utkast till lagstiftningsakter och ska därmed vara föremål för subsidiaritetsprövningar. Kommissionen påpekar i utkastet till direktivet att förordningen och direktivet ska ses som ett paket och betonar vikten av att de läses i förening. meddelade kommissionen att samtliga språkversioner av utkastet till direktiv hade överlämnats till medlemsstaternas nationella parlament. Därmed påbörjades åttaveckorsfristen för subsidiaritetsprövningen. Översättningen av utkastet till förordningen väntades bli klar först och den är fortfarande inte klar. Utskottet anser att det är olyckligt att de båda förslagen inte kunnat subsidiaritetsprövas i ett sammanhang. Subsidiaritetsprövningen av förslaget i dess helhet har därigenom avsevärt försvårats. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att lämna de eventuella kommentarer som respektive utskott anser sig ha till de iakttagelser som gjorts inom . Vidare beredde övriga utskott tillfälle att besvara vissa angivna frågor. uppföljning under /12 omfattar de subsidiaritetsprövningar som har genomförts i den 1 juli31 . välkomnar att en uppföljning görs av tillämpning av subsidiaritetsprincipen och framför i detta sammanhang vissa iakttagelser. Den period som är föremål för uppföljning omfattar tiden den 1 juli31 . Antalet subsidiaritetsprövningar som justitieutskottet har genomfört uppgår till fem, nämligen följande. KOM(2010) 376 Förslag till rådets förordning (EU) om utvidgningen av tillämpningsområdet för och rådets förordning nr xx/yy om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdet KOM(2010) 392 Förslag till och rådets direktiv om rätten till information i brottmål KOM(2010) 517 Förslag till och rådets direktiv om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådet rambeslut /222/RIF KOM(2010) 624 Förslag till och rådets förordning om inrättandet av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Initiativ från MS 9288/10 , Republiken , Republiken , , Republiken , Republiken och initiativ till och rådets direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (avser att ersätta flera rambeslut). ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen /12, redogör för de iakttagelser som gjorts vid genomgången av de subsidiaritetsprövningar som genomförts i den 1 juli31 . Dessutom görs vissa iakttagelser i fråga om den sammanlagda utvecklingen , dvs. uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen rymmer två delar, dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå. Uppföljningen av den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter gäller vilka subsidiaritetsprövningar som genomförts och vilka metoder som har använts vid dessa subsidiaritetsprövningar. Uppföljningen av utfallet av gjorda subsidiaritetsprövningar på en övergripande nivå görs genom sammanställningar av hur subsidiaritetskontroller har utfallit på olika politikområden, vilka kommer att kunna relateras till olika mål. blir frågan hur utvecklingen vad gäller kompetensfördelning mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningarna för att uppfylla befintliga mål. I uppföljningen uppmärksammas om det t.ex. förekommer flera förslag som visserligen inte vart och ett för sig innebär att subsidiaritetsprincipen träds för när men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. Vid första uppföljning uppmärksammades en del brister i kommissionens motiveringar (bet. 2010/11:KU18). Med anledning av detta och som föreberedelse inför en behandling av kommissionens årliga rapport lagstiftning om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom EU gör i promemorian en översiktlig genomgång av kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen. Utskottet välkomnar att en uppföljning görs av tillämpning av subsidiaritetsprincipen och framför i detta sammanhang vissa iakttagelser. Av de sammanlagt 49 subsidiaritetsärenden som avgjorts av utskotten har justitieutskottet avgjort 5 ärenden. Ett av dessa ärenden är ett initiativ från en grupp medlemsstater, bl.a. . Övriga fyra ärenden är initiativ från kommissionen. har upprättat kanslipromemorior i samtliga ärenden. Av en promemoria framgår ärendets tidsfrist, förslagsställarens motivering avseende subsidiaritetsprincipen, kansliets förslag till planering samt bifogade dokument. I förekommande fall framgår även regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. I kanslipromemoriorna har kansliet inte refererat till den tvåstegsmetod som redogör för i promemorian. Metoderna och grunderna för subsidiaritetskontrollen har av kansliet i stället föredragits vid separata tillfällen, såväl skriftligen som muntligen, inför utskottets arbete med subsidiaritetskontroller. Kanslipromemoriorna har inte heller innehållit något förslag från kansliet till beslut avseende subsidiaritetskontrollen. I fyra fall av fem har förslagsställaren motiverat sitt förslag med hänvisning till subsidiaritetsprincipen. I tre fall har regeringen översänt faktapromemorior som bl.a. innehöll regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan. I ett fall har utskottet begärt in information om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Regeringen har i detta fall lämnat sin bedömning i en särskild promemoria. I ett fall har utskottet vid sin bedömning av subsidiaritetsfrågan inte haft tillgång till regeringens bedömning av frågan. Utskottet har i detta ärende avstått från att begära regeringens bedömning. Ärendet gällde kommissionens förslag om utvidgningen av tillämpningsområdet för och rådets förordning om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdet, KOM(2010) 376. anser inte att tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter har vållat några problem. Det kan emellertid noteras att utskottet inte har lämnat något motiverat yttrande till kammaren där utskottet funnit att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Vid uppföljningen av tillämpning av subsidiaritetsprincipen uttalade justitieutskottet (yttr. 2010/11:JuU1y) att en brist var att de utkast till lagstiftningsakter som kom från en grupp medlemsstater inte fanns registrerade i databasen . Denna brist är åtgärdad, vilket utskottet välkomnar. Utskottet har inte haft kontakt med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. har dock regelmässigt under beredningen använt sig av IPEX för att se dels vilka parlament som prövat det aktuella förslaget, dels om något parlament lagt ut information om sin prövning. Utskottet kan i likhet med vad som uttalades i yttrande 2010/11:JuU1y konstatera att fördelen med IPEX främst torde vara att databasen innehåller kontaktuppgifter till handläggare i andra parlament. Endast i undantagsfall framgår det av IPEX hur utskott under beredningen ställer sig till ett förslag. Vidare är det fortfarande flera nationella parlament som inte uppdaterar IPEX med relevant information. Nyttan av databasen är därför inte så stor som den skulle kunna vara. Allmänt kan framhållas att utskottets kansli fortlöpande haft kontakter med ständiga representant i och därigenom fått relevant information. Utskottet noterade i sitt tidigare yttrande 2010/11:JuU1y att det under den då aktuella perioden varit förhållandevis många subsidiaritetsprövningar på utskottets område. Utskottet hade i detta tidiga skede svårt att uttala sig om huruvida detta berodde på Lissabonfördragets ikraftträdande eller en generellt hög lagstiftningstakt på detta område. Utskottet ansåg att det var angeläget att fortsatt följa utvecklingen och att i kommande uppföljningar se om det gick att dra några slutsatser. Utskottet kan nu konstatera att antalet subsidiaritetsprövningar på justitieutskottets område är färre i förhållande till det totala antalet subsidiaritetsprövningar i än vid den tidigare uppföljningen. Det är emellertid enligt utskottets uppfattning för tidigt att dra någon slutsats av detta. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), i (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (M). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen Av 10 kap. 6 § riksdagsordningen följer att ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen rymmer två delar, dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå av de genomförda subsidiaritetskontrollerna. beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att lämna de eventuella kommentarer som utskotten anser sig ha till de i en bifogad promemoria gjorda iakttagelserna om beredningen av ärendena i allmänhet förekomst eller avsaknad av information från regeringen beslutade även att bereda utskotten tillfälle att senast svara på följande frågor m.m. I vilken utsträckning har utskottet använt sig av tvåstegsmetoden som det hänvisas till i förarbetena (bet. 2009/10:KU2) vid subsidiaritetsprövningarna? Hur väl fungerar det att tillämpa denna metod i samband med utskottets subsidiaritetsprövningar? Har utskottet använt sig av någon annan metod eller några andra kriterier vid subsidiaritetsprövningarna? En kommentar önskas om den sammanlagda utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå. En bedömning önskas av i vilken utsträckning en reell kompetensöverföring till EU har skett i de fall förslagen har genomförts. Har tidsfristen för att behandla utkasten till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft någon användning av informationen i IPEX under beredningen av ärendena? Om ja, på vilket sätt? Om nej, varför inte? Har utskottet tagit kontakt med utskott (eller motsvarande organ) i andra länders parlament under beredningen av ärendena? Om ja, vad har dessa kontakter bestått av? Har utskottet haft någon kontakt med ständiga representant i för att få information om beredningsläget i ärenden i andra länders parlament? I de fall där kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen saknas: Har några åtgärder vidtagits för att få klarhet i varför en motivering saknas eller för att i efterhand få en motivering av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen? Om kontakt har tagits med kommissionen, har den då tagits med eller Stockholmskontoret? har haft fyra subsidiaritetsärenden. När det gäller utskottets subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal, KOM(2010) 378, innehöll utskottets föredragningspromemoria kortfattade uppgifter om motivet till och syftet med förslaget, den rättsliga grunden och den befintlig lagstiftningen. På begäran under hand av kansliet inkom ett pm från om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget. Bedömningen redovisades i föredragningspromemorian. Promemorian innehöll inte något förslag från kansliet till beslut avseende subsidiaritetskontrollen. Utskottet konstaterade att kommissionen inlett ett förfarande för subsidiaritetsprövning och gjorde bedömningen att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Efter endast en bordläggning hänvisades ärendet till utskottet . Åttaveckorsfristen gick ut . Perioden skulle inte räknas med i tidsfristen. hade sommaruppehåll fram till . Utskottet beslutade att lägga in två extra sammanträden och för det fall ärendet skulle leda till ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande till kammaren. Skälet till detta var att det utöver utskottsbehandlingen måste ges möjlighet till såväl bordläggning som en eventuell debatt i kammaren. Eftersom ett extra sammanträde hade hållits tidigt och förslaget enhälligt inte bedömdes strida mot subsidiaritetsprincipen kunde åttaveckorsfristen hållas med bred marginal. I ett ärende om förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning, KOM(2010) 379, innehöll utskottets föredragningspromemoria kortfattade uppgifter om den allmänna bakgrunden, motivet och syftet med förslaget, den rättsliga grunden och den befintliga lagstiftningen samt en sammanfattning av förslaget. På begäran under hand av kansliet inkom ett pm från om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget. Bedömningen redovisades i föredragningspromemorian. Promemorian innehöll inte något förslag från kansliet till beslut avseende subsidiaritetskontrollen. Utskottet konstaterade att kommissionen inlett ett förfarande för subsidiaritetsprövning och gjorde bedömningen att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Beträffande åttaveckorsfristen rådde samma omständigheter som redovisats beträffande subsidiaritetsprövningen av KOM(2010) 378.