bet · GZ01MJU24 · 2012-06-11 00:00:00 — "Det framtida värdet av ett slutet kretslopp mellan jord och bord, ett levande hav, rent vatten och rik tillgång till hälsosam fisk är mycket större än kostnaderna för de åtaganden vi måste göra för att komma till rätta med problemen . "Det var avslutningen på den artikel som nämnde tidigare. Jag har egentligen ingen följdfråga. Jag konstaterar bara att vi kanske får en spännande höst. Det hoppas jag verkligen. Jag ska inte bli långvarig. debatterar vi som sagt betänkande nr 24 om klimat- och energiinsatser i jordbruket. Det finns flera intressanta delar i det här betänkandet, och det gäller inte minst diskussionen om biogas där jag har ett stort intresse.Socialdemokraterna och har en reservation, nr 12, som i stora drag handlar om att regeringens biogasstrategi saknar tydliga och långsiktiga målformuleringar. Jag är beredd att åtminsone delvis hålla med, men trots det är vi i inte redo att ställa oss bakom denna reservation.Från vår sida tror vi starkt på potentialen för biogas. Utöver det faktum att vi kan skapa egen energi som ingår i ett kretslopp kan man se detta som landsbygdsutveckling, och det är viktigt att människor kan bo och arbeta ute på landsbygden. Inom pågår nu ett arbete med att ta ett helhetsgrepp om vår syn på biogasens framtid i . Förhoppningsvis ska vi till ha ett förslag klart som sedan står sig . Det vore nog oklokt att hasta fram ståndpunkter i en fråga som sannolikt kommer att ha stor inverkan på vårt land under väldigt många år.Riksdagen har satt ett mål, vilket har sagts tidigare i talarstolen , om en fossilfri fordonsflotta till 2030. Denna målsättning kan man väl tycka lite vad man vill om, men speciellt realistisk är den kanske inte. I har vi själva formulerat närliggande tankegångar kring att bryta vårt oljeberoende, även om vi anser att ett definitivt slutdatum kan vara vanskligt att sätta. Målsättningar ska man givetvis ha, men det brukar vara att föredra att upprätta målsättningar man kan nå eller åtminstone komma nära. Radikala målsättningar riskerar att leda till radikala åtgärder, och dessa radikala åtgärder kommer sannolikt att skada ekonomin och rasera möjligheterna till långsiktigt hållbara strukturer. Det ska vi alla tänka på: Alltför ambitiösa miljömål riskerar att bli rent kontraproduktiva om någon får för sig att faktiskt genomföra dem.Herr talman! Regeringen har, vilket vi har debatterat i kammaren, lagt stort fokus på större användning av etanol. Det bedömer jag vara en kostsam återvändsgränd. Sannolikt ligger etanolsatsningen i högen för irrationella panikåtgärder vi lämnat bakom oss. Biogas har däremot en betydligt större potential, inte minst därför att den kan framställas med insatsvaror som i princip saknar värde eller insatsvaror där värdet i alla fall bevaras. Det är fullt möjligt att vi kan expandera biogasproduktionen till tiotals terawattimmar, även om man ska ha klart för sig att vägen dit är både lång och krokig. Vi ligger långt efter kontinenten när det gäller infrastruktur för gas, vilket skapar ett slags moment 22 - satsningar på gas bromsas av brist på infrastruktur, och infrastrukturen bromsas av bristen på gas. Med en liten brasklapp om att min uppfattning på marginalen kan komma att revideras på vägen har jag en vision om att vi på medellång sikt ska bygga ut finmaskiga lokala och regionala gasnät i de regioner där potentialen till gasproduktion är som störst. Parallellt med de lokala och regionala näten bör också förutsättningar skapas för att koppla samman dessa nät med stamnätet. Jag har berört detta tidigare i kammaren, men att koppla på den inhemskt producerade biogasen på samma nät som den naturgas vi använder skulle skapa betydande stordriftsfördelar och stimulera utbyggnaden av biogas. För att politiskt stimulera biogasen tror jag att vi bör sätta upp en målsättning om hur mycket biogas vi faktiskt ska kunna producera nationellt. Det ska vara en målsättning som är genomtänkt, sund och realistisk. Vi bör också ha en tydlig vision om att gasen i huvudsak ska användas till fordonsbränsle, men på vägen dit får vi inte ducka för att låta marknaden avgöra hur gasen används mest kostnadseffektivt. Mer i detalj hur politiken kan bidra till dessa mål ber jag att få återkomma med i konkreta förslag . När det gäller miljö- och jordbruksutskottets betänkande över regeringens skrivelse om miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.När man lyssnar på oppositionen kan fråga sig om de har läst skrivelsen. En sådan negativ och pessimistisk syn får man sällan skåda. Detta är en heltäckande skrivelse. Det är en skrivelse som är gjord till som vi har begärt som uppföljning av den lagstiftning som regeringen lägger fram enligt regeringsformen. Det är bra med en sådan här redovisning. Det är något nytt för perioden, och det är något som vi ska vara stolta över. Det får vår demokrati att fungera.När det gäller jordbrukets roll är den enkla saken för jordbruket att konvertera solenergin via den gröna cellen till mänskligt brukbar energi i form av livsmedel och annan energi och genom långsiktigt hållbara brukningsmetoder utnyttja våra begränsade resurser som mark, luft och vatten på bästa sätt.Konkret står jordbruket inför stora utmaningar med en växande världsbefolkning, en ökad energikonsumtion och därmed minskad tillgång på fossil energi, både prismässigt och volymmässigt. beräknas vi vara nio miljarder människor och förbruka dubbelt så mycket energi som . Det är en utmaning.Produktionen av livsmedelsprodukter sker åtminstone inom EU i stort sett på den fria marknadens villkor. Storleken på veteskördarna i , och i viss mån får effekt på priserna i och övriga Europa.Lantbruksföretagen är multifunktionella, och det finns ett samband mellan produktion, landskapsvård, vattenanvändning med mera. De är även multikulturella genom att det odlas många olika grödor som samspelar med varandra, alltifrån animalier och vegetabilier till vattenbruk.Därför är utformningen av lastbilsprogrammet en viktig del i att lyckas med vår produktion. Ett övergripande mål för produktionen är att den måste vara konkurrenskraftig men på lika villkor.Jag vill säga till att om man tittar på skrivelsen ser man mycket väl hur miljömålen och åtgärderna i landsbygdsprogrammet hänger ihop. Vi har sju miljömål, och jag kommer snart att föreslå ett åttonde.Det första är Ett rikt odlingslandskap. Det är framför allt axel 2 som ska stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden, program för hagmarker och slåtterängar samt den biologiska mångfalden. En viktig bit i det är att värna den goda jorden. Det är en trång resurs. Ett annat mål är Begränsad klimatpåverkan. Här vill det till att ta fram odlingstekniker, framför allt att se till att man odlar på ett förnuftigt sätt när det gäller mullhaltiga jordar. Problemet är att det är svårt att mäta. Så länge jordbruket inte ingår i utsläppshandelssystemet har vi problem. Hade till exempel skogen fått komma in hade det kanske varit en fördel. Det är ett stort och komplext område, och givetvis behövs det åtgärder framåt. Det kräver forskning och definitioner.Ett mål är Giftfri miljö. Här har vi förfinade metoder för växtskyddsanvändning. Det är viktigt att vi har ett samlat grepp i det norra området för att hantera Reachdirektivet.Ett ytterligare mål är Ingen övergödning. Här görs en hel del när det gäller växtnäringsbalanser, kantzoner, markkartering, användning av gps med mera.För de tre följande miljömålen - Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker och Hav i balans samt levande kust och skärgård - görs det en hel del genom anläggning av våtmarker inom landsbygdsprogrammet och även inom LOVA, alltså lokala vattenvårdsåtgärder. Det är ett alldeles ypperligt program som är till för organisationer och kommuner. Det används till en hel del. Vi har också Helcomarbetet med BSAP, Baltic Manure och Baltic , där samarbetet inom fungerar på ett bra sätt. Jag kan ta ett par levande exempel från min hemkommun . Man har gjort en hel del utveckling genom ett så kallat pilotprojekt i Tullstorpsån, där man har anlagt ett 50-tal våtmarker, har tagit ett helhetsgrepp kring ån och gör meandringar och annat och mäter hur mycket kväve som fångas upp i kvävefällor och hur mycket fosfor som fångas upp.Skalar man upp det projektet till de fem åar som finns i skulle det täcka en tredjedel av våra åtaganden i Helcom, så det finns goda möjligheter.Ett rikt växt- och djurliv är viktigt i landskapet. Värnandet om den biologiska mångfalden är en viktig del för vår överlevnad. Man kan anlägga skyddszoner och behålla den genetiska mångfalden och se till att våra snart utrotningshotade djur- och växtarter inte bara får ett hem i genbanker utan också får en skyddad tillvaro genom intresserade odlare och producenter.Det kanske behövs ett åttonde miljömål, som jag sade. Det skulle vara glada och stolta lantbruksföretagare, som det finns brist på i . Jag tycker att vi ska ge dem lite civilkurage och självkänsla.En annan bit som har diskuterats här, herr talman, är biogas, som är en viktig bit. Det finns ett investeringsstöd som är begränsat. Jag ser framför mig att regeringen förhoppningsvis kommer att göra en hel del inte bara när det gäller utökning av investeringsstödet utan också ett annat stöd för produktion.Det skulle vara intressant, och det behövs, för biogasen är en viktig bit. Däremot får man akta sig för vad man stoppar in i biogasen. Är det icke förnybara saker som osorterat avfall måste vi veta att det kan återcirkuleras och accepteras av framför allt livsmedelsindustrin. Därför är odling av speciella grödor och odling av alger i vatten ett bra alternativ.Avslutningsvis, herr talman, vill jag åter framföra att vi står inför stora utmaningar. Vi har en målsättning inom EU att vi ska ta del i att klara de utmaningarna i form av en ökad befolkning och ökat energibehov. Därför är det framtida landsbygdsprogrammet viktigt.I och för sig gör man en hel del förenklingar. Men vi måste se till att de inte blir för enkla utan blir inriktade på att klara de långsiktiga målen för vår överlevnad.