bet · H001FöU1 · 2012-11-30 00:00:00 — Vidare ingår satsningen på JAS i det bemyndigande på som regeringen vill få för att besluta om beställningar av materiel. är medvetet om att inte hela bemyndigandet rör JAS, men eftersom bemyndigandet inte är preciserat närmare bör i detta läge hela bemyndigandet avslås. Vidare bör avslå bemyndigandet att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för 20142027 (yrkande 3). I linje med vad tidigare anfört om bör även förslaget till bemyndigande om kredit i för myndigheten avslås (yrkande 4). föreslår att anvisar anslag (yrkande 1) enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m. Utskottet konstaterar att regeringens ansvarsfulla finanspolitik, som värnar om uthålliga offentliga finanser, ger handlingsutrymme för satsningar inom försvarssektorn (prop. 2012/13:1 förslag till statens budget, finansplan m.m.). Förbandsverksamheten, dvs. kärnan i Försvarsmaktens verksamhet, fortsätter att förstärkas i regeringens budgetförslag. Förbandsverksamheten förstärks med ca under nästa budgetår. Detta sker genom effektiviseringar och överföring av medel från andra anslag. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för försvaret ska öka med respektive 2014 jämfört med för att finansiera utvecklingen av nästa generation JAS 39 . Därefter ökar ramen med jämfört med för JAS. Socialdemokraterna föreslår i sin budgetmotion en ekonomisk ram på samma nivå som regeringen men med en ytterligare förstärkning av materielanslaget för utveckling av JAS Gripen och minskningar och omfördelningar mellan anslagen. och föreslår en ekonomisk ram som är lägre än regeringens och med sinsemellan olika anslagsfördelning. i sin tur föreslår i sin motion en ekonomisk ram som är ca högre än regeringens. Utskottet anser att det budgetförslag som regeringen lämnar är väl avvägt och innebär att det försvarspolitiska inriktningsbeslutet kan fortsätta att genomföras. En reducering av försvarsanslagen med totalt anser utskottet nu liksom tidigare (jämför bet. 2009/10:FöU1, bet. 2010/11:FöU1 och bet. 2011/12:FöU1) inte vara ansvarsfullt. Det skulle innebära att det försvarspolitiska beslutet inte kommer att kunna genomföras. Försvarsmakten kommer inte att kunna lösa sina uppgifter med en så kraftigt reducerad ekonomi. Utskottet kan liksom tidigare även konstatera (jfr bet. 2011/12:FöU1) att förslag till kraftigt ökad budget för försvaret bygger på en försvarsorganisation som radikalt skiljer sig från den som beslutats av . har på förslag av finansutskottet (bet. 2012/13:FiU1) beslutat om utgiftsram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. föreslår att inom denna ekonomiska ram anvisar anslag enligt bilaga 3 i detta betänkande. Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag till beredskapskredit, bemyndiganden och investeringsplaner m.m. (jämför också de ställningstaganden som utskottet gör under avsnittet om uppgradering av JAS 39 och nedan). Motionsyrkandena om anslag m.m. avstyrks. Uppgradering av JAS 39 Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får besluta om utveckling av JAS 39 E och ombyggnad av 4060 39 C/D till JAS 39 E. Utskottet har tidigare begärt att regeringen ska återkomma till om det skulle bli aktuellt med en mer genomgripande förändring av JAS 39 , vilket alltså sker . Försvarsmakten har redovisat att nästa generation JAS 39 är det stridsflygsystem som bäst tillgodoser Försvarsmaktens behov. Försvarsmakten har ställt sig bakom det förslag som regeringen nu lägger fram för . Utskottet har i sina ställningstaganden om regeringens förslag utgått från underlaget i propositionen men även redovisningar från Försvarsmakten, Försvarsdepartementet och . Dessutom har utskottet genomfört en offentlig utfrågning om uppgraderingen av JAS Gripen. Vid utfrågningen medverkade dessa myndigheter och . Vidare deltog representanter för som inbjudna. Utskottet ställer sig liksom tidigare (jfr bet. 2008/09:FöU1, bet 2009/10:FöU1, bet. 2010/11:FöU1 och bet. 2011/12:FöU1) bakom en uppgradering av JAS 39 . Utskottet anser att en modernisering av JAS 39 är en nödvändig åtgärd för att möta den tekniska utvecklingen av stridsflygsystem i omvärlden. Utskottet understryker dock, liksom regeringen, att den svenska beställningen är knuten till att beslutar om anskaffning och beställning av minst 20 39 E. Om inte eller någon annan nation senast har fattat ett sådant beslut kan den svenska anskaffningen komma att avbeställas. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om JAS 39 och avstyrker därmed motionsyrkandena i frågan. I några motioner (S, MP och SD) lämnas förslag om objektsramar vid regeringens materielredovisning. I en motion (S) föreslås vidare att det införs en särskild objektsram för . har tillkännagivit för regeringen som sin mening att en utvecklad form av objektsramar ska återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92). Detta skulle ske för att ge ett mer fullödigt underlag för sitt ställningstagande när det gäller materielinvesteringar. Regeringen skulle beskriva materielprojekten (antal stridsfordon eller fartyg eller flygplan etc., organisation, prestanda, leveranstidpunkter, beslutstidpunkter m.m.) och redovisa en ekonomisk planeringsram för materielsystemet. Det skulle finnas en sammanställning över materielprojekten där den ekonomiska ramen framgår liksom vad som återstår att utbetala samt vad som ska utbetalas under budgetåret. Redovisningen skulle omfatta materiel som beslutat om tidigare och föreslagen ny materiel. Redovisningen skulle ske fr.o.m. budgetpropositionen för . Utskottet konstaterar att den information som efterfrågar inte alls finns med i budgetpropositionen. Den materielredovisning som regeringen lämnar är helt otillräcklig för behov. Utskottet noterar att Försvarsmakten har offentliggjort sin materielplan för perioden 20142020. Utskottet välkomnar detta. Försvarsmaktens initiativ visar att det är fullt möjligt att lämna en utförlig dokumentation om försvarets materielobjekt. Utskottet har tidigare också hänvisat till den redovisning som t.ex. den norska regeringen lämnar till om större materielprojekt. Utskottet utgår från att regeringen återkommer i budgetpropositionen med en utförlig redovisning av materielobjekten i enlighet med vad efterfrågar. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottet anser liksom motionärerna att det är viktigt att den ekonomiska utvecklingen av noga följs upp. Utskottet noterar att överbefälhavaren i budgetunderlaget anger som en förutsättning för utvecklingen av en ny version av 39 att en särskild objektsram fastställs för den långsiktiga finansieringen. Utskottet kan också konstatera att när ursprungligen startade följdes detta upp genom en särskild ekonomisk ram som redovisades utförligt för . Den modernisering av JAS 39 Gripen-systemet som regeringen nu föreslår är av en sådan ekonomisk omfattning och får sådana konsekvenser i övrigt för Försvarsmaktens materielplan att utskottet anser att en särskild ekonomisk ram för bör återinföras. Denna bör redovisas för . Genom en sådan JAS-ram kommer möjligheterna att genomföra kostnadskontroller av projektet att förbättras väsentligt. Vad som anförs om en särskild objektsram för JAS 39 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Därmed bör motionsyrkandet om objektsramar bifallas helt (S) och delvis (MP och SD) samt motionsyrkandet (S) om objektsram för bifallas. Regeringen föreslår att man får besluta om ett nytt luftvärnssystem. Utskottet konstaterar att luftvärnsförbanden utgör en viktig komponent i insatsorganisationen. Utskottet delar regeringens uppfattning att de nuvarande luftvärnssystemen är ålderstigna och behöver moderniseras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Regeringen föreslår att man vid anskaffning av materiel ska få fatta nödvändiga beslut om materielprojekt beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar. Utskottet understryker liksom tidigare (bet. 2010/11:FöU1 och bet. 2011/12:FöU1) att det är viktigt att regeringen innan den fattar några beslut till följd av oförutsedda förändrade förutsättningar inom den ekonomiska ramen återkommer till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet. I ett par motioner (MP och V) föreslås att läggs ned. Utskottet tillstyrkte detta i betänkande 2009/10:FöU1. Utskottet framhöll att exportstödet hade blivit mer omfattande. Det krävdes ett större engagemang hos staten och industrin . En ny myndighet som stöder exporten innebar enligt utskottet att ansvarsförhållandena blev klarare och att intressekonflikterna minskade. Ett effektivare stöd kunde lämnas. Utskottet tillstyrkte myndigheten och har samma uppfattning . Utskottet anser att utför ett förtjänstfullt arbete när det gäller exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. Dessutom har myndigheten viktiga uppgifter vid avveckling av övertalig materiel. Utskottet föreslår därför att motionsyrkandena avslås. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringens förslag om att inordna Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) i (2) avslås samt att motionsyrkanden (S) bifalles och (C, SD) bifalles delvis. Jämför reservation 9 (M, FP, C, KD). Regeringen föreslår att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) läggs ned och att verksamheten inordnas i (2). garnison utgörs av Försvarsmaktens två organisationsenheter 2 och Swedec. Regeringen anser liksom Försvarsmakten att verksamheten vid garnison bör rationaliseras. Det gäller dels ledning och administration, dels samordning av förmågeutveckling och vidmakthållande av kompetens inom ammunitions- och minröjningen. Genom en tydligare samordning av 2:s och Swedecs resurser skapas enligt regeringen bättre förutsättningar för att lösa uppkommande uppgifter. Omstruktureringen kommer inte att innebära några förändringar när det gäller 2:s och Swedecs kärnverksamhet. Inte heller kommer lokaliseringen att förändras, utan verksamheten ska även fortsättningsvis vara lokaliserad till . Regeringen framhåller att Swedecverksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs. har verksamheten organisatoriskt ingått i Försvarsmakten. Den omstrukturering som regeringen nu föreslår ändrar inte dessa förhållanden. Verksamheten inom ammunitions- och minröjning ska vid 2 oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället. m.fl. (SD) anser i motion 2012/13:Fö245 att Swedec ska fortsätta att vara en egen organisationsenhet (yrkande 23). Utredningen om integreringen med 2 har gått för snabbt. (C) anför i motion 2012/13:Fö215 att det är synnerligen viktigt att ett beslut om Swedec kombineras med en uppdragsbeskrivning som tydliggör Swedecs roll som en nationellt samordnad kompetensenhet inom sitt ämnesområde. Vidare bör det göras en grundlig utredning så att inte den föreslagna organisatoriska förändringen försvårar Swedecs uppdrag. Det är mycket viktigt att dessa frågor ut innan den föreslagna förändringen beslutas. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:Fö250 att genom Swedec har unika förutsättningar att kostnadseffektivt samordna merparten av statens samlade ärenden inom den humanitära minröjningen. För att ska fortsätta att vara ett föregångsland inom den humanitära minröjningen och för att bibehålla den kompetens som finns på området bör Swedec fortleva som en egen organisationsenhet. har berett finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens förslag om att lägga ned Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) och att inordna verksamheten i (2). framhåller att ramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap fastställdes av till 46 . Denna ram måste respekteras, dvs. får inte överskridas, i den fortsatta behandlingen av anslagen under utgiftsområdet. Vidare gäller att anslag och andra utgifter i staten ska fastställas för varje utgiftsområde genom ett enda beslut (RO 5 kap. 12 §). Beslutsordningen med ett enda beslut innebär att såväl propositionens förslag som de motioner som påverkar det aktuella anslaget ska tas upp i anslagsbeslutet. Det centrala här är från finansutskottets utgångspunkt att försvarsutskottet tar ställning till helheten genom att allt som påverkar anslagen under utgiftsområdet behandlas i en och samma förslagspunkt. yttrande i sin helhet finns i bilaga 5. Regeringen föreslår att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) läggs ned vid utgången av 2012 och inordnas i (2). Detta kontrasterar till att regeringen i budgetpropositionen framhöll att Swedec skulle vara en samlingspunkt för samlade expertis i ammunitions- och minröjningsrelaterade frågor. har genom Swedec unika förutsättningar att kostnadseffektivt samordna merparten av statens samlade ärenden inom den humanitära minröjningen. Detta var också den bärande tanken bakom inrättandet av Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum. Swedec har ett högt anseende och en hög kompetens, och organisationen är väl känd i internationella sammanhang. Swedec bidrar med ett omfattande kompetensstöd vid omhändertagande av upphittad oexploderad ammunition. Vidare utbildar man bombtekniker och ammunitionsröjare för polisen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Även inom materielområdet stöder Swedec de övriga myndigheterna och industrin med kravställning, utveckling och tester av ny materiel. Swedec stöder bl.a. prov och försök av olika tekniker för ammunitions- och minröjning samt utveckling av testmetoder som har blivit en internationellt accepterad FN-standard. För att ska fortsätta att vara ett föregångsland inom den humanitära minröjningen och för att bibehålla den kompetens som finns på området bör Swedec fortleva som egen organisationsenhet. Under beredningens gång har frågan väckts om ett bibehållande av Swedec får budgetpåverkande konsekvenser . har tagit del av en skrivelse från Försvarsmakten till Försvarsdepartementet daterad . Av skrivelsen framgår att en integrering av Swedec i 2 inte bedöms ge någon besparing . Utskottet konstaterar att finansutskottet, som anfört att besparingen uppskattas till ca , uppenbarligen lämnat ett yttrande baserat på felaktiga uppgifter. Utskottet konstaterar därför att ett bibehållande av Swedec ryms väl inom anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, som uppgår till , och således inte får någon anslagspåverkan . Regeringens förslag om Swedec bör därför avslås. Motionsyrkandet (S) bör bifallas och motionsyrkandena (C, SD) bifallas delvis. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anslaget till de frivilliga försvarsorganisationerna återinförs och tillstyrker motionsyrkanden helt och delvis. Jämför reservation 10 (M, FP, C, KD). Anslaget för finansiering av organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna togs på förslag av regeringen bort ur statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). har tillkännagivit (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92) att anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna bör återinföras i statsbudgeten för att säkerställa ett visst grundläggande organisationsstöd. Med tanke på den utvärdering av fördelningsmodellen som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska göra och eftersom frivilligorganisationernas roll i det reformerade försvaret och deras roll i krisberedskapsarbetet är en fråga som behöver beaktas i Försvarsberedningens kommande arbete anser regeringen att återinförandet av ett frivilliganslag får anstå. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:Fö261 att i riksdagsbeslutet om försvarets budget tillkännagav för regeringen som sin mening att anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna skulle återinföras i statsbudgeten för att säkerställa ett visst grundläggande organisationsstöd. Regeringen anför att frivilligorganisationernas roll är en fråga som behöver beaktas i Försvarsberedningens kommande arbete och anser att återinförandet av ett frivilliganslag får anstå. Det kan konstateras att Försvarsberedningen enligt sina direktiv inte har något sådant uppdrag. ska därför på nytt tillkännage för regeringen som sin mening vad som tillkännagavs om återinförande av ett anslag för de frivilliga försvarsorganisationerna vid riksdagsbehandlingen av försvarets budget (yrkande 10). m.fl. (V) anför i motion 2012/13:Fö204 att anser att de organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga också bör kunna få samhällsstöd för t.ex. demokratiarbete och organisationsutveckling. anser därför att det är av stor vikt att det finns ett grundorganisationsstöd till dessa organisationer (yrkande 1). De ändringar i bidragsstrukturen som regeringen genomfört skapar inte förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Utskottet vill inledningsvis, liksom man gjort vid många tidigare tillfällen, understryka den stora betydelse som de frivilliga försvarsorganisationerna har för totalförsvaret, försvarsviljan och den folkliga förankringen av försvaret. Utskottet anförde budgetbetänkande (bet. 2011/12:FöU1) att det synes som om förutsättningarna för frivilligorganisationerna har försämrats med den ordning som infördes då anslaget för frivilligorganisationerna togs bort. För att säkerställa ett visst grundläggande organisationsstöd ansåg utskottet att anslaget för frivilligorganisationerna borde återinföras i statsbudgeten. tillkännagav (rskr. 2011/12:92) för regeringen som sin mening med anledning av utskottets förslag att så skulle ske. Regeringen anför nu att återinförandet av ett anslag bör vänta. Som skäl anger regeringen att man bör vänta tills verksamheten har utvärderats. Utskottets uppfattning är liksom föregående år att regeringen ska införa ett anslag för de frivilliga försvarsorganisationerna för att säkerställa viktig verksamhet hos dessa. Ett sådant anslag bör vara med i budgetpropositionen . Eventuellt utrednings- och utvärderingsarbete får enligt utskottet inte fördröja detta. Vad utskottet anför om anslag för de frivilliga försvarsorganisationerna i nästa års budgetproposition bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottet föreslår att motionsyrkandet (S) bifalls och motionsyrkandet (V) bifalls delvis. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt Socialdemokraternas förslag i bilaga 4, 2. aj = utskottet och 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 6, 7 och 915 samt motion 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9 samt avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 16 och motionerna 2012/13:Fö238 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Fö240 av m.fl. (SD), 2012/13:Fö258 av (SD) och 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkande 3. Försvarsmakten har framhållit att det är problem med insatsorganisation 2014 (IO14). Den kommer inte att kunna upprätthållas ens i perspektivet 2019, dvs. då insatsorganisationen förväntas vara fullt bemannad och organisationen övad med nya personalkategorier. Skälen är framför allt att kostnaderna för materielförsörjningen och insatsorganisationen bedöms överskrida anslagsramarna. Det finns dessutom en stor osäkerhet kring det ekonomiska resultatet av de rationaliseringar inom Försvarsmakten som förutsätts. ÖB:s markering av behovet av ytterligare anslag för att upprätthålla den nya organisationen samt FOI:s studier om sannolikt högre personalkostnader måste också noteras i sammanhanget. Det mesta tyder på att den nya insatsorganisationen är strukturellt underfinansierad. Socialdemokraterna tillför därför i detta läge extra till förbandsanslaget. Tillskottet ger möjlighet att bidra till finansiering av förbättrade villkor för soldaterna inom det nya personalförsörjningssystemet. I den politiska uppgörelsen om regler för anställda soldater finns utfästelser om en översyn av löner, , försäkringar, sociala förhållanden och civil meritvärdering. Även om detta i grunden nu är parternas uppgift är det något som måste verkställas och i förlängningen också finansieras. Villkoren måste förbättras för att stabilitet ska kunna skapas i den nya personalförsörjningen. Socialdemokraterna anser vidare att ytterligare medel kan lösgöras genom rationaliseringar i Högkvarterets organisation. Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är utsatt för en stark kostnadspress. Behoven är stora inom såväl flygvapnet och marinen som armén. Att satsningen på en uppgradering av JAS inte fullt ut är finansierad i tioårsperspektivet utgör ett problem. Regeringen räknar, vad vi kan förstå, med att lösa det långsiktiga underskottet på i tioårsperspektivet genom omfördelningar. Ett sådant förfarande kommer naturligtvis att ställa hårda krav på omprioriteringar på hårt ansträngda investeringsbudgetar inom respektive försvarsgren. För att skapa en seriösare och mer finansiering av JAS är vi beredda att nu anslå ytterligare på årsbasis. Det minskar trycket på omprioriteringar och ger en hållfastare grundfinansiering. Från Socialdemokraternas sida anser vi att de internationella insatserna är viktiga. ska som nation vara beredd att delta tillsammans med andra länder i operationer som syftar till gemensam säkerhet och fred. Vårt engagemang är långsiktigt och tydligt på denna punkt. Som läget ser ut kan vi konstatera att vi står inför en nedtrappning i flera av de operationer vi deltar i. Det gäller såväl i som i Kosovo. Anslaget för internationella insatser har ett anslagssparande om . Vi bedömer att anslaget är överbudgeterat med hänsyn till de insatser som kan överblickas. Dessutom beräknar vi att ett betydande anslagssparande kommer att finnas tillängligt samt noterar möjligheten till en anslagskredit. Anslaget kan därmed reduceras med . Om en ny, mer kostnadskrävande truppinsats blir aktuell förutsätter vi att regeringen återkommer med förslag på hur en sådan ska finansieras. Vi förstärker i stället såväl förbandsanslaget som materielanslaget. Krisberedskapen är en angelägenhet för hela samhället, inte bara för staten. Organisation och system för samverkan, övning och utbildning inom krisberedskapsområdet har byggts upp under och verksamheten har expanderat. Vi förordar att det tillsätts en säkerhetsberedning. Vi föreslår att anslaget 2:4 Krisberedskap reduceras med . Vi föreslår också att anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap reduceras med . Dessa båda anslagsposter omfattar sammanlagt . Verksamheten utgör en del av de samlade åtgärder som byggs upp med samverkanspartner inom såväl näringslivet som annan offentlig förvaltning. Även inom detta område finns det utrymme för både rationalisering och effektivisering. Verksamheten bör utsättas för ett mindre rationaliserings- och omvandlingstryck för att stimulera fram tydligare prioriteringar inom respektive anslagsområde. bör med ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisa anslag enligt Socialdemokraternas förslag i sammanställningen i bilaga 4 i detta betänkande. Investeringsplan och beställningsbemyndigande för Försvarsmaktens materiel samt utveckling av JAS 39 E, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 11,