bet · H001CU3 · 2012-12-10 00:00:00 — 2012/13:CU3 Privatuthyrning av bostäder I betänkandet behandlar utskottet de lagförslag om privatuthyrning av bostäder som regeringen lagt fram i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) utgiftsområde 18 Samhällsplanering bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Utskottet behandlar vidare de motioner som väckts med anledning av regeringens lagförslag liksom andra motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som har anknytning till de frågor som behandlas i propositionen. Enligt propositionen ska det införas en särskild lag som gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ett en- eller tvåfamiljshus, en ägarlägenhet eller ett annat ägt boende. Vid upplåtelse enligt den nya lagen ska en friare hyressättning tillåtas. Hyresvärden ska ha rätt att genom hyran få ersättning för sina kostnader för bostaden. På ansökan av hyresgästen ska hyresnämnden pröva om en avtalad hyra är för hög men någon bestämmelse om att hyresgästen ska ha rätt att få en retroaktiv ändring av hyran föreslås inte. ska gälla för obestämd tid, om parterna inte avtalar om en bestämd hyrestid. Någon möjlighet för hyresgästen att framtvinga en förlängning av hyresavtalet ska inte finnas. Regeringens förslag innebär vidare att en bostadsrättshavare inte ska behöva anföra beaktansvärda skäl för att få tillstånd att hyra ut sin lägenhet. Om bostadsrättshavaren under de föregående tre åren disponerat lägenheten för eget brukande i mindre än , ska det dock krävas att han eller hon har sådana skäl för upplåtelsen. Den nya lagen och lagändringarna föreslås av regeringen träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Utskottet föreslår att ska anta regeringens förslag till den nya lagen, lag om uthyrning av privatbostad, med följdändringar dock med de ändringarna att ikraftträdandet ska ske . Av beredningstekniska skäl har utskottet lagt fram ett eget lagförslag i fråga om en följdändring. I betänkandet finns en reservation som innebär att förslagen ska avslås (S, MP, V). Utskottet föreslår vidare att ska avslå regeringens förslag i fråga om en bostadsrättshavares rätt att hyra ut sin lägenhet utan att ange några skäl. I betänkandet finns en reservation som innebär att regeringens förslag ska antas med ett ändrat ikraftträdande (M, FP, C, KD). I fråga om en motion om förnyad beredning av frågorna om privatuthyrning av bostäder föreslår utskottet att den ska avslås. I en reservation (S, MP) föreslås ett tillkännagivande för regeringen om att en sådan beredning ska genomföras. I en annan reservation (V) framförs en alternativ motivering till att motionen ska avslås. Utskottet föreslår därutöver att de motioner som utskottet behandlar fristående från propositionens lagförslag ska avslås. I betänkandet finns två reservationer mot utskottets förslag i dessa delar. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden som förklarar de närmare ställningstagandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade hyresvillkor för privatuthyrning a) regeringens förslag till 1. lag om uthyrning av egen bostad, 2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i , med den ändringen av respektive lagförslag att ikraftträdandet bestäms till , b) utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i jordabalken. Därmed bifaller delvis proposition 2012/13:1 utgiftsområde 18 punkterna 1, 2 i denna del, 3 och 5 samt avslår motionerna 2012/13:C356 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 i denna del och 4, 2012/13:C391 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 5 samt 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del. Reservation 1 (S, MP, V) Rätt att hyra ut en bostadsrättslägenhet utan att ange några skäl avslår regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 2012/13:C356 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:C391 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 18 punkt 4 och motionerna 2012/13:C422 av m.fl. (S) och 2012/13:C433 av och (båda SD). Reservation 2 (M, FP, C, KD) Förnyad beredning av frågorna om privatuthyrning av bostäder 2012/13:C391 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 3 (S, MP) Reservation 4 (V) motiveringen Hyressättning m.m. för ägarlägenheter 2012/13:C441 av i (M) yrkande 2. Främjande av upplåtelser i andra hand 2012/13:C208 av (SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Säkerställande av skälig hyra vid andrahandsuthyrning m.m. 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 26. Reservation 6 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning fick en särskild utredare i uppdrag av regeringen att analysera marknaden för uthyrning av bostäder och lämna underlag för ställningstagande till hur den kan utvecklas. I uppdraget ingick att lämna ett delbetänkande om möjligheterna att öka privatpersoners uthyrning av bostad. Uppdraget har i den del som rör privatuthyrning redovisats i betänkandet Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt (SOU 2012:25). I utredningens uppdrag ingick inte att lämna skatte- eller författningsförslag. Inom har man med betänkandet som underlag upprättat promemorian Ökad privatuthyrning av bostäder. Promemorian har remissbehandlats tillsammans med betänkandet. De delar av propositionen som utskottet nu behandlar budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) utgiftsområde 18 Samhällsplanering bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bygger på de förslag som lagts fram i promemorian. Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Vid utskottets sammanträde föreslogs att lagförslagen om privatuthyrning i proposition 2012/13:1 ska överlämnas till finansutskottet för att behandlas i betänkande 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. Utskottet beslutade att avslå förslaget om överlämnande. har yttrat sig till finansutskottet över proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor samt över motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde (yttr. 2012/13:CUy1). I yttrandet till finansutskottet anförde ledamöterna från Socialdemokraterna, i ett särskilt yttrande om lagförslagen om privatuthyrning av bostäder följande (särskilt yttrande 1). I samband med civilutskottets beredning av yttrandet till finansutskottet över ramen för utgiftsområde 18 har förslag väckts om att lagförslagen i budgetpropositionen om privatuthyrning ska överlämnas till finansutskottet för att behandlas i betänkande 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. De aktuella lagförslagen har av kammaren remitterats till civilutskottet för beredning. Vi ser inga skäl till att i detta ärende frångå den ordning som har tillämpat för beredning av civilrättslig lagstiftning. I yttrandet till finansutskottet finns även ett särskilt yttrande där ledamöterna från , å sin sida anförde följande (särskilt yttrande 2). Vi vill uppmärksamma finansutskottet på en fråga som enligt vår mening borde ha behandlats i civilutskottets yttrande. Det gäller de förslag om lagstiftning om privatuthyrning av bostäder som läggs fram i den del av budgetpropositionen som remitterats till civilutskottet. Lagförslagen syftar till att underlätta privatuthyrning och därmed bidra till ett mer effektivt utnyttjande av bostadsbeståndet. En konsekvens av de nya reglerna blir ett ökat antal upplåtelser och därmed ökade skatteintäkter, eftersom hyran är skattepliktig i den utsträckning den överstiger schablonavdraget. Detta framgår klart av den konsekvensbeskrivning som finns redovisad i propositionen. Vidare framgår det av regeringens redovisning av hur budgetens inkomster har beräknats (budgetpropositionen volym 1) att regeringen har beaktat denna skattekonsekvens i inkomstberäkningen. Ett eventuellt avslag på hela eller delar av regeringens förslag om privatuthyrning får således budgeteffekter. Vi kan emellertid konstatera att de motioner från flera partier som innehåller yrkanden om avslag på lagförslagen helt tycks bortse från dessa budgeteffekter. Inte heller i partimotionerna om statsbudgeten finns någon redovisning av att sådana budgeteffekter har beaktats. Mot denna bakgrund föreslog vi i samband med civilutskottets inledande beredning att ärendet skulle bordläggas och att företrädare för regeringen skulle bjudas in för att ge kompletterande underlag i frågan om lagförslagens budgeteffekter. Majoriteten i utskottet bestående av ledamöter från S, MP, SD och V avvisade emellertid detta förslag. Som ett andra alternativ föreslog vi att lagförslagen och aktuella motionsyrkanden skulle överlämnas till finansutskottet tillsammans med ett yttrande från civilutskottet. En sådan ordning skulle möjliggöra en samordnad beredning av lagförslagen och de därtill kopplade budgetfrågorna. Även detta förslag avvisades emellertid av samma majoritet i civilutskottet. Vi anser sammanfattningsvis att frågan om lagförslagens samband med statens budget borde ha klarlagts innan beredningen av sakfrågan om reglerna för privatuthyrning påbörjas. har avlämnat betänkandet 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. I betänkandet uppmärksammas att lagförslagen om privatuthyrning i budgetpropositionen har remitterats till civilutskottet och att regeringen har beaktat en skattekonsekvens av förslagen. I betänkandet noteras även att Socialdemokraterna inte gör någon annan beräkning än regeringen vad gäller inkomster från hushållens skatt på kapital (bet. s. 98). Statsrådet med medarbetare har inför utskottet redogjort för regeringens förslag och besvarat frågor. Regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken i de delar det avser 12 kap. 55 c § jordabalken, vilket förslag gäller överenskommelser om hyror för nybyggda lägenheter (presumtionshyror), har civilutskottet behandlat i sitt betänkande 2012/13:CU1. Regeringen föreslår att det ska införas en särskild lag som gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ett en- eller tvåfamiljshus, en ägarlägenhet eller ett annat ägt boende. Vid upplåtelse enligt den nya lagen ska en friare hyressättning tillåtas. Hyresvärden ska ha rätt att genom hyran få ersättning för sina kostnader för bostaden. På ansökan av hyresgästen ska hyresnämnden pröva om en avtalad hyra är för hög men någon bestämmelse om att hyresgästen ska ha rätt att få en retroaktiv ändring av hyran föreslås inte. ska gälla för obestämd tid, om parterna inte avtalar om en bestämd hyrestid. Någon möjlighet för hyresgästen att framtvinga en förlängning av hyresavtalet ska inte finnas. Regeringens förslag innebär vidare att en bostadsrättshavare inte ska behöva anföra beaktansvärda skäl för att få tillstånd att hyra ut sin lägenhet. Om bostadsrättshavaren under de föregående tre åren disponerat lägenheten för eget brukande i mindre än , ska det dock krävas att han eller hon har sådana skäl för upplåtelsen. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . I fråga om hyresavtal som ingås ska hyreslagen fortsätta att gälla. Privatuthyrning av bostäder regeringens förslag Utskottet behandlar regeringens förslag om privatuthyrning av bostäder jämte motioner som väckts med anledning av dessa i de tre följande avsnitten under rubrikerna Ändrade hyresvillkor för privatuthyrning, Rätt att hyra ut en bostadsrättslägenhet utan att ange några skäl och Förnyad beredning av frågorna om privatuthyrning av bostäder. I följande avsnitt behandlas övriga motioner som främst gäller andrahandsupplåtelser och annan uthyrning av privatbostäder. Ändrade hyresvillkor för privatuthyrning Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om ändrade hyresvillkor för privatuthyrning med den ändringen att ikraftträdandet bestäms till och avslår motstående motionsförslag. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och de särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V) som gäller att regeringsförslaget ska avslås. Regeringen föreslår att det ska införas en särskild lag som gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ett en- eller tvåfamiljshus, en ägarlägenhet eller ett annat ägt boende. Bestämmelserna i hyreslagen ska gälla om inte något annat har föreskrivits i den nya lagen. Vid upplåtelse enligt den nya lagen ska en friare hyressättning tillåtas. Hyresvärden ska ha rätt att genom hyran få ersättning för sina kostnader för bostaden. På ansökan av hyresgästen ska hyresnämnden pröva om en avtalad hyra är för hög men någon bestämmelse om att hyresgästen ska ha rätt att få en retroaktiv ändring av hyran föreslås inte. ska gälla för obestämd tid, om parterna inte avtalar om en bestämd hyrestid. Någon möjlighet för hyresgästen att framtvinga en förlängning av hyresavtalet ska inte finnas. I motionerna 2012/13:C391 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 5, 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del och 2012/13:C356 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 i denna del och 4 (partimotion) föreslås att propositionen i denna del ska avslås. I den sistnämnda motionen avser dock inte yrkandena en följdändring i lagen om rättegången i vissa hyresmål i . Regeringsförslagets allmänna syfte och beredning Det är viktigt för svensk ekonomi och dess tillväxt att bostadsmarknaden fungerar väl. En bra tillgång på bostäder är en förutsättning för att få god rörlighet på arbetsmarknaden. Den som erbjuds eller vill söka ett arbete på en annan ort ska inte hindras av att det inte finns några bostäder att tillgå. Det är viktigt att sådana möjligheter till förändring är öppna för alla oberoende av ekonomisk ställning eller bakgrund. En bostadsmarknad i balans behövs för att främja individens valmöjligheter och ge människor utrymme att påverka sin livssituation. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra både utbudet och mångfalden på bostadsmarknaden. Regeringens förslag om lagstiftning om uthyrning av privatbostäder som utskottet nu behandlar är en sådan åtgärd. Under remissbehandlingen har synpunkter lämnats på underlaget för det promemorieförslag regeringens lagförslag bygger på. Man ifrågasätter att det finns tillräckligt stöd för antagandet att det finns något större antal tomma lägenheter. Vidare anser man att det inte är visat att finns ett behov av att ändra hyreslagens regler. Utskottet liksom regeringen delar inte den uppfattningen. Också motionsvis har kritik förts fram mot den beredning som ligger till grund för förslagen. Det finns flera tecken på att bostadsmarknaden inte fungerar väl. Detta gäller även delmarknaden för privatuthyrning. Så gott som samtliga remissinstanser som uttalar sig om bostadsmarknaden håller med om att den inte fungerar väl. Ett problem med marknaden för privatuthyrning är att utbudet av lägenheter att hyra i andra hand är litet och svåröverskådligt. Vid en internationell jämförelse framstår denna marknad i som outvecklad (jfr SOU 2012:25 s. 39 f.). Ett annat problem är att den hyra som tas ut vid andrahandsupplåtelser ofta vida överstiger den hyra som skulle följa av en bruksvärdesprövning (se t.ex. SOU 2012:25 s. 17). Detta är inte otillåtet, men det visar att hyreslagens regler om hyressättning har dåligt genomslag på denna del av hyresmarknaden. En följd av detta är att det är svårt att få en rättvisande bild av andrahandsmarknaden. Det gör hyresgästens situation utsatt, eftersom han eller hon har svårt att bilda sig en uppfattning om vad liknande lägenheter faktiskt hyrs ut för. Det går inte att få fram ett helt tillförlitligt underlag om antalet lägenheter som kan bli tillgängliga om reglerna om privatuthyrning ändras. En bidragande orsak till det är att något förutbestämt antal lägenheter inte finns, eftersom benägenheten att hyra ut en lägenhet påverkas av hur reglerna är utformade. Denna svårighet att beräkna antalet lägenheter är dock inte ett hinder mot åtgärder som syftar till att tillvarata den potential som finns. Det finns vidare, oavsett antalet tillgängliga lägenheter, ett behov av att skapa enkla och stabila regler så att marknaden kommer i balans och blir synlig. Utskottet delar således regeringens uppfattning som redovisas i propositionen. Utskottet anser sammanfattningsvis, lika med regeringen, att det bör införas särskilda regler för privatuthyrning. En utgångspunkt bör vara att en privatperson som överväger att tillfälligt bli hyresvärd utan svårighet ska kunna överblicka konsekvenserna av att hyra ut sin bostad. Det gäller både hyran och andra hyresvillkor. På så vis ges förutsättningar för en mer öppen och väl fungerande marknad med ett större utbud av bostäder. Regeringens förslag syftar till att stimulera privatpersoner att hyra ut bostäder som de inte behöver. Det kan handla om den egna bostaden som inte används eller en övernattningslägenhet som i perioder används i begränsad omfattning. Tanken är inte att hyressättningen för hyresrätter i allmänhet ska påverkas. Förslaget har begränsats så att upplåtelser som sker i en näringsverksamhet inte omfattas av lagen utan bedöms enligt hyreslagen. Med en sådan avgränsning påverkas inte t.ex. hyresgäster i flerbostadshus som hyr sina lägenheter av privata och kommunala bostadsföretag av den nya lagen. Förslaget avser inte att uppmuntra att privatpersoner köper en bostad utan att ha för avsikt att bo i den. Varje person bör därför endast ha rätt att hyra ut en enda bostad enligt de nya reglerna. Den nya lagen föreslås omfatta alla former av ägt boende, t.ex. egna hem, ägarlägenheter och bostadsrättslägenheter. Sådana boendeformer har det gemensamt att ägaren har gjort en investering för att köpa bostaden. Det är då följdriktigt att dessa likställs i fråga om högsta tillåtna hyresnivå när bostaden hyrs ut. Enligt regeringens uppfattning talar starka skäl för att man när det gäller privatuthyrning bör tillåta större hänsyn till det som kan anses vara den uthyrda bostadens ekonomiska värde. Utskottet delar denna uppfattning. Till skillnad från näringsdrivande hyresvärdar kan en privatperson ofta välja att inte hyra ut lägenheten, om alternativkostnaden för att låta den stå tom inte upplevs som tillräckligt stor. Det är därför särskilt viktigt att i det befintliga bostadsbeståndet öka incitamentet för privatpersoner att hyra ut sin lägenhet. Privatpersoner saknar normalt den kompetens och de resurser som professionella hyresvärdar har. Hyresvärden och hyresgästen är därför relativt jämbördiga avtalsparter. Även på detta sätt skiljer sig privatuthyrning från den vanliga hyresmarknaden. Regeringen ser inte framförda farhågor om överhyror för unga och andra utsatta grupper som avgörande invändningar mot en friare hyressättning. Det finns enligt regeringen anledning att understryka att det inte sällan framförs kritik mot att studenter råkar illa ut när de hyr en lägenhet i andra hand. Således har t.ex. av ungdomarna i en undersökning uppgett att de själva eller någon de känner bott i andra eller tredje hand utan att hyresvärden känt till det, köpt eller blivit erbjuden att köpa ett hyreskontrakt, betalat överhyra eller blivit lurade i samband med en bostadsaffär. av ungdomarna i och uppgav att de hade sådana erfarenheter av missförhållanden (SOU 2007:14 s. 14). av dem som svarade i undersökningen uppgav vidare att de hade erfarenhet av överhyror. Om regeln om hyressättning i högre grad anknyter till marknadens värdering av lägenheten, kommer marknaden för hyresrätter sannolikt att bli mer transparent, enligt regeringen. Detta kommer att gynna hyresgästerna, eftersom de får lättare att jämföra olika erbjudanden. Risken att få betala en hyra som är väsentligt högre än den som andra hyresgäster betalar för likvärdiga lägenheter minskar. Det bedöms vidare i propositionen som sannolikt att hyran för lägenheter i de mest attraktiva lägena höjs i förhållande till vad som följer av en bruksvärdesprövning. Eftersom hyran ofta bestäms oberoende av denna, är det dock långt ifrån säkert att det blir någon reell höjning av hyran för flertalet lägenheter. Den tydligaste effekten bör enligt regeringen i stället bli att hyressättningen blir mer homogen inom olika områden i takt med att marknaden blir mer öppen. En ökning av det totala utbudet av bostäder bör gynna även studenter och andra som inte har råd att köpa bostäder i de mest attraktiva områdena. Utskottet vill särskilt uppmärksamma att regeringens förslag omfattar att en hyresgäst har rätt att hos hyresnämnden ansöka om en prövning av den hyra som avtalats. ska, om inte en lägre hyra följer av avtalet, fastställa den till ett belopp som inte påtagligt överstiger kapitalkostnaden och driftskostnaderna för bostaden. Kapitalkostnaden ska beräknas som en skälig avkastningsränta på bostadens marknadsvärde. Hyresgästens situation vid privatuthyrningen kan snabbt förändras, t.ex. kan en påbörjad anställning avbrytas. Hyresgästen bör därför enligt regeringen ha rätt att säga upp avtalet att upphöra efter viss . Utskottet delar regeringens uppfattning om de nu berörda frågorna. Sammantaget anser utskottet i likhet med regeringen att hyresprövningen vid privatuthyrning i högre grad bör anpassas till hur efterfrågad den uthyrda bostaden är. Utgångspunkten bör vara att parternas avtal gäller. Det bör dock finnas ett skydd mot alltför höga hyror. Den högsta tillåtna hyran bör anknyta till hyresvärdens kostnader för bostaden. Med en sådan princip motverkas spekulation och andra inte önskvärda effekter. Frågan om retroaktiv ändring av hyran En hyresgäst som hyr ett möblerat eller omöblerat rum eller en lägenhet i andra hand har rätt att begära återbetalning för hyra med så mycket som den överstigit ett skäligt belopp. Återbetalningen får inte avse tillbaka än före dagen för ansökan hos hyresnämnden. För att hyresnämnden ska kunna pröva ansökan ska den ha kommit in till nämnden från det att hyresgästen lämnade lägenheten (55 e § hyreslagen). Regeln tillkom för att skydda hyresgäster som på orter med stor bostadsbrist på grund av sin utsatta ställning tvingades acceptera en betydligt högre hyra än vad som är skäligt enligt bruksvärdesreglerna (jfr prop. 1987/88:162 s. 10 f.). Om hyran knyts till bostadens marknadsvärde på det sätt som regeringen föreslår, är behovet av en regel om återbetalning mindre. Marknaden för privatuthyrning kan väntas bli mer öppen på grund av att parterna får ökat utrymme att bestämma hyran efter hur attraktiv bostaden är. Med ett större synligt utbud kan hyresgästen lättare jämföra olika erbjudanden med varandra. I och med att villkorsändringar enligt förslaget som huvudregel träder i kraft från ansökan om ändrade villkor har hyresgästen möjlighet att snabbt komma till rätta med ofördelaktiga hyresvillkor. Enligt regeringens mening framstår det som alltför långtgående att därutöver ålägga hyresvärden att betala tillbaka hyra för förfluten tid. Någon rätt för hyresgästen att begära återbetalning av hyra för förfluten tid föreslås därför inte av regeringen i fråga om hyresavtal som omfattas av den nya lagen. Utskottet är av samma uppfattning som regeringen. Utskottet vill uppmärksamma att i de fall en person hyr ut flera lägenheter föreslås hyreslagen gälla fr.o.m. den andra upplåtelsen. För de senare upplåtelserna ska hyran prövas enligt 55 § hyreslagen, varför en möjlighet till retroaktiv återbetalning av hyran kan ha praktisk betydelse. I dessa fall har hyresgästen också möjlighet att kräva återbetalning enligt 55 e § hyreslagen, eftersom hyreslagen i dess helhet gäller vid de senare upplåtelserna. Utskottets förslag till beslut Utskottet anser således att av de skäl som regeringen anför i propositionen bör anta regeringens förslag i den nu behandlade delen och avslå motstående motioner. För att de antagna lagarna ska hinna kungöras inför ikraftträdandet föreslår utskottet att detta bestäms till . Utskottets ställningstagande i fråga om regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken omfattar endast förslaget i de delar det avser 12 kap. 1 §.