bet · H001FöU1 · 2012-11-30 00:00:00 — Det är en offert från företaget som man har utvärderat för att ersätta det nuvarande F-5-systemet i . Efter utvärderingen valdes Gripen. Som jag nämnde uppstod då en historisk möjlighet att göra ett partnerskap kring upphandlingen av en ny uppgraderad version. FXM fick då kontakt med den schweiziska myndigheten som ville diskutera möjligheterna att optimera en upphandling mellan staterna, det vill säga att göra en gemensam upphandling med svenska staten av det nya systemet. Vi diskuterade och våren teknik, tidsplan för detta samt naturligtvis priset. var en annan viktig milstolpe i utvecklingen då försvarsminister besökte , och det undertecknades då ett declaration of intent som bland annat innefattade att länderna skulle söka synergier i just upphandling, underhåll och fortsatt utveckling av Gripensystemet. Det lade grunden för slutförandet av våra diskussioner och upprättandet av ett framework agreement som undertecknades mellan FXM och Armasuisse . har tre delar som tidsmässigt ser ut som framgår av bilden. Det innefattar först en interimslösning av en C/D-version jag kommer tillbaka till detaljerna i detta som ska börja gälla . Det innebär att de första leveranserna av Gripen till sker 2018 och att vi från det att systemen introduceras i båda länderna inleder ett långsiktigt samarbete som ska gälla under hela livscykeln för Gripensystemet och gälla vidmakthållande och drift och att hålla systemet fortsatt operativt relevant. Mer precist består avtalet av en anskaffning av 22 E, det vill säga ensitsversionen. De börjar levereras till 2018, och leveransen ska vara slutförd . Det är utrustning för jakt, attack och spaning, det är logistikpaket, det är utbildning av piloter och tekniker, och det är ett svenskt supportteam på plats i . I avtalet ingår som sagt också en interimslösning. Man kan säga att den har tre fördelar för . Först och främst får man en tidig förmåga, och man kan börja fasa ut det befintliga stridsflygsystemet F-5 som man har där. Det fungerar också som en introduktion till den nya uppgraderade versionen av Gripen. Det handlar om elva Gripen C/D-plan, en- och tvåsits, som ska hyras och framåt tills man får en fullständig leverans av Gripen E. Även här ingår utrustning och logistikpaket, ett svenskt supportteam på plats, drift och underhåll och en gemensam reservdelspool mellan länderna. Den tredje delen i själva handlar om det långsiktiga samarbetet. Det är en strategi för att vidmakthålla en gemensam och operativt relevant konfiguration av Gripen E under hela livscykeln. Även här ingår komponenter som till exempel en gemensam reservdelspool. I det s.k. framework agreement som undertecknades nämns också två delar som ska ingå i partnerskapet men som FXM inte ansvarar för. Den ena är militärt samarbete som möjliggörs genom att man driver samma system. Det är då tänkt att försvarsmakterna ska underteckna och kunna inleda och dra nytta av detta genom samarbeten inom till exempel utbildnings- och övningsverksamhet. Den andra viktiga delen som är nämnd i framework agreement och som är en schweizisk förutsättning för ett mellanstatligt avtal är att det upprättas ett avtal om industrisamarbete mellan och , där vi också har åtagit oss att stödja involveringen av en konkurrenskraftig och kostnadseffektiv schweizisk industri. Det som pågår just nu är att vi arbetar tillsammans med Armasuisse, som är upphandlingsmyndigheten i , med att detaljera avtalsutkast på dessa olika områden. Vi gör naturligtvis detta tillsammans med våra kompetenta försvarsmyndigheter Försvarsmakten och . Jag vill också framhålla att ambassaden i genom hela processen har spelat en mycket viktig roll i denna affär. Avtal ska kunna undertecknas när de erforderliga politiska besluten har fattats i respektive länder. I det svenska fallet kan ni naturligtvis den svenska processen. I finns en motsvarande process där man ska lägga fram det som heter Rüstungsprogram 2012 någon av de kommande veckorna där det ska fastställas av regeringen och presenteras för parlamentet. Det ska sedan fattas ett beslut i den lilla kammaren, som företräder kantonerna, under sessionen och i den stora kammaren, som är den direktvalda delen av parlamentet, under sessionen . Efter detta finns det en möjlighet att begära en folkomröstning. Den skulle då handla om den särskilda finansieringen och att man upprättar en fond för att finansiera Gripenupphandlingen. Det anses som sannolikt att det blir en folkomröstning och att den då sker . Jag ska säga några ord om försvarsnyttan av export. Export och internationellt samarbete är en allt viktigare del av att på ett ekonomiskt rimligt sätt finansiera ett starkt försvar. Att göra detta genom kostnadsdelning tillsammans med andra länder är viktigt, och har en närmast unik kompetens, unik för vår storlek i alla fall, när det gäller förmågan att utveckla stridsflygplan och att göra det på ett mycket kostnadseffektivt sätt. Avslutningsvis vill jag också nämna att det naturligtvis inte bara är som är ett viktigt partnerskap för Försvarsmakten, och Gripen, utan också de övriga partnerländerna som har Gripensystemet är viktiga. Vi har, som jag nämnde, förlängt avtalet med . Det pågår en omförhandling med . Vi har träffat ett nytt supportavtal med . Och vi har lämnat offert till . Dessa existerande partner bidrar också på ett viktigt sätt till Gripenverksamheten, både ekonomiskt och vad gäller erfarenhetsutbyten och liknande. Jag vill också nämna att Gripen är den mest exporterade av de moderna europeiska flygsystemen. Ordföranden: tackar för denna information. Då har vi klarat av den första delen av denna offentliga utfrågning. Vi tar nu en paus innan vi går in på nästa block i arrangemanget, och det är frågor från ledamöter. Ordföranden: är , och försvarsutskottet återupptar förhandlingarna. Vi har kommit till den andra delen av utfrågningen. Vi kommer att ge ledamöterna möjligheter att ställa sina frågor till de olika myndigheterna. Det är viktigt att man säger sitt namn och riktar frågan direkt till myndighet eller enskild person så att det framgår tydligt. Frågorna kommer att fördelas enligt storleksordning på partierna så att Socialdemokraterna börjar, fortsätter, och sedan går vi vidare. Så ser ordningen ut. Jag skulle vilja börja med att ställa en fråga från min sida till von der Esch, som är statssekreterare i . Det har här redogjorts för att det saknas i tioårsperspektivet när det gäller finansieringen av JAS. Försvarsmakten pekade på det faktumet. Det finns också ett stort materielbehov i övrigt som har beskrivits i storleksordningen 25 miljarder inom Försvarsmakten . Det är ett materielbehov som är ofinansierat. Med den ofinansierade delen av JAS är vi uppe i ca 30 miljarder. Då är det inte lätt att omfördela. Från Socialdemokraternas sida har vi föreslagit att göra en uppgörelse med regeringen där man tillför ytterligare medel. Vi har år ett föreslagit att 300 miljoner förs över till materialanslaget syftande till att på en tioårsperiod ha ett belopp på 3 miljarder i sammanhanget. Jag skulle vilja att von der Esch kommenterade möjligheten att göra den typen av omfördelningar och om regeringen har en öppenhet i frågan att göra omfördelningar för att få en fastare och stabilare finansiering av . Vice ordförande (M): Jag vill rikta mina frågor till Försvarsmakten. Den första är att jag vill att Försvarsmakten gör en djupare beskrivning. Man säger att man analyserar, haft seminarier och undersökt behoven för en uppgradering. Med tanke på att detta är en offentlig hearing och att vi också vänder oss till svenska folket blir min fråga rätt och slätt: Varför behöver vi ett flygvapen i ? Jag vill egentligen att ni mer riktar svaret kopplat inte till andra tekniska vinster eller hot som finns i andra länder i vårt närområde utan mer mjukare faktorer kopplat till de civila och eventuella andra säkerhetspolitiska hot och risker som ni ser i vårt närområde och den behovsbilden. Min andra fråga till Försvarsmakten gäller det förslag som regeringen nu har lagt på bord: Ställer sig Försvarsmakten bakom det förslaget? von der Esch, Försvarsdepartementet: Herr ordförande! Regeringen har ingen annan syn än den som getts här. Det finns ett omplaneringsbehov på ca . Det är den bild vi har . Regeringen menar att man ska se det i ljuset av att Försvarsmakten under har ca avsatta under anslagen 1:3 och 1:4. Materielplanen sträcker sig . Omprioriteringar sker löpande. Det är alltså ingenting unikt att det sker omprioriteringar. Det är en pågående process som har funnits tidigare och som också kommer att finnas framöver. kommer enligt de underlag vi har Försvarsmakten att behöva planera om ca 5 miljarder motsvarande av omslutningen för anslagen. Regeringens bedömning är att det inte kan ske utan ansträngning men att det är görligt. Jag vill poängtera att det inte i det här läget förutom den anslagshöjning som regeringen har föreslagit om 300 miljoner och därefter 200 miljoner, motsvarande ca 2 miljarder på tioårsperioden, finns ett omplaneringsbehov på 5 miljarder. Vi har alltså skjutit till medel. Den resterande delen menar vi är görlig att hantera genom i första hand omplaneringar. Vi ser därför inte behov av att göra omdisponeringar mellan andra anslag för att ytterligare reducera omplaneringsbehovet. Frågan om Försvarsmaktens långsiktiga ekonomiska utmaningar lyftes också i frågan. Där vill jag ändå framhålla, vilket också framgår av budgetpropositionen, att Försvarsdepartementet och regeringen tar dessa frågor på mycket stort allvar. Detta baserar sig på de undersökningar som Försvarsmakten redovisade . Vi har därför, vilket försvarsutskottet kommer att informeras om ytterligare inom närtid, satt i gång ett arbete där vi tillsammans med Försvarsmakten går igenom alla de relevanta delar som berör de utmaningar som Försvarsmakten har lyft fram. Vi ska tillsammans gå igenom frågorna för att se vilka åtgärder som behöver vidtas på . Vi menar att är ekonomin i balans. De utmaningar som finns på går att hantera utan att för den skull göra ytterligare omplaneringar mellan anslag. , Försvarsmakten: Vi går in på frågan om säkerhetspolitisk miljö. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det viktigt att dra ut utfallsrummet och titta på de säkerhetspolitiska trender som vi ser . Jag nämnde att en grund är att flera avgörande aktörer ser militär förmåga som ett viktigt instrument för att kunna utrycka och kunna skydda sina delar. Militär kapacitet är en viktig del i detta. Vi har tagit utgångspunkten i vårt arbete i den miljö vi har och dragit ut trenderna . Vad skulle det kunna innebära i miljön kring och i det övriga närområdet som inbegriper inte bara utan också våra närmaste grannar? Till det har vi lagt den tekniska prestandautvecklingen, som chefen för var inne på. Vad är det för tekniska system? Det är vad som har definierat spelen. I detta ska man också sätta ett som är militärt alliansfritt. Det finns en palett av förmågor mark, sjö och luft som vi måste kunna hantera under en viss tidsutdräkt på egen hand för att kunna klara de negativa scenarier som vi har tittat på. Vi talar dock inte om fullt krig eller någonting sådant utan de spänningstendenser som kan uppstå där man tillgriper militära maktmedel. Det innebär att system såsom stridsflygsystemet, som ni var inne på, blir en oerhört viktig förmåga för att kunna borthålla eventuella aggressioner mot oss och därmed direkt skydda landmassan , befolkningscentrum och svenska medborgare. Det är i det perspektivet man ska se stridsflygsystemet. Som jag sade innan måste man betona att det är en komponent i luftförsvaret, som är skalet över . Det måste också vara kompletterat med andra luftförsvarssystem såsom luftvärn och motsvarande. Med detta som grund, precis som chefen för var inne på, står Försvarsmakten bakom förslaget. Vi måste av dessa skäl uppgradera vårt stridsflygsystem om det ska vara tekniskt och operativt relevant i de tidsperspektiv vi nu talar om. Därför står vi bakom uppgradering av stridsflyget. Jag betonar igen att det är ett av systemen. Vi behöver olika system för att vara komplett när det gäller Försvarsmakten i . (MP): Herr ordförande! Jag riktar min första fråga till statssekreterare von der Esch. När regeringen skulle motivera JAS Gripen-planet gjorde man det i . Då hänvisade man just till att det säkerhetspolitiska läget hade försämrats för att vi bland annat skulle skydda vårt territorium. När man sedan läser i propositionen finns det inget tal om något säkerhetspolitiskt läge. Då tar man inte hänsyn till våra operativa behov. Det handlar i mångt och mycket om en anskaffningsprocess som är nästan helt exportstyrd. Det går ut på att vi ska anskaffa dessa plan under förutsättning att eller något annat land köper detta. Vilket är själva huvudsyftet? Är det hotbildsanalysen som partiledarna gav eller är det att det är väldigt viktigt att få ett annat land att köpa av ekonomiska skäl? I min andra fråga vänder jag mig till överbefälhavaren och . Ni har här levererat och informerat om att JAS E ska börja levereras 2018, och ska den första divisionen med Gripen E vara i tjänst. Det sista planet ska vara klart . Det betyder att vi kommer att ha två versioner av C/D och E . Försvarsministern har sagt att det bara komma att gälla . Trots att vi har 60 stycken C/D-plan som kan flyga kommer de att tas bort . Till detta kommer att Försvarsmakten har sagt att man inte har råd med två system. Den satsning som vi kommer att göra på JAS E betyder att vi kommer att halvera från 100 plan ungefär ned till 50 plan efter 2025 om detta stämmer. Jag undrar lite utifrån det säkerhetspolitiska läget och det som ÖB själv sagt om att han vill ha 6080 plan plus att vi ska leasa ut elva plan . Min fråga är: Hur går den ekvationen ihop? (FP): Herr ordförande! Tack för samtliga redogörelser som vi har fått så här långt. Jag noterar att flera av dem som har talat har sagt att detta med att anskaffa stridsflygplan är någonting mycket stort. Det är kanske det största man kan uppleva under en karriär eller under en ämbetstid. Så är det inte bara för utan också för andra länder. En lång rad länder har, som inte minst FXM var inne på, nu tagit leveranser och kommer att ta leveranser av JAS Gripen-systemet. Det är , , och kanske . När de anskaffar eller leasar stridsflygplan av oss antar man givet den ekonomiska magnituden på investeringen att de vill vidmakthålla stridsflygplanet. Eftersom detta är affärer government to government, det vill säga att aktiebolaget dem, undrar man: Hur kommer vidmakthållandet gentemot andra länder avseende C/D-versionen av stridsflygplanet att ske, och hur kommer det att finansieras? Min andra fråga gäller tiden från det att vi nu sätter igång förmågelyft till dess att allting är på plats 20232025. De år som ligger framför oss kräver också en förmåga av det svenska flygvapnet. Jag undrar hur det kommer att se ut de kommande tio åren i termer av tillgängliga plattformar, flygtidsuttag med mera. Ordföranden: Jag förmodar att frågan var riktad till och . Då överlåter jag ordet till representanterna från Försvarsmakten, men först von der Esch. von der Esch, Försvarsdepartementet: Ordförande! Jag tänker på frågan från . Vi har sett att frågan har dykt upp tidigare i debatten också. Jag kan bara från regeringens perspektiv säga att den säkerhetspolitiska bedömningen ligger till grund för hela processen och beslutet om att säkerställa stridsflygsystemets kapacitet och dess behov. Det är det ena. Det andra är det faktum att vi nu har möjligheten att gå vidare med förmågelyftet tillsammans med ett annat land . Det styr den nuvarande processen och det förslag som regeringen har presenterat i budgetpropositionen att utveckla tillsammans med . Det i sin tur ger möjligheter vilket också har varit det som har framhållits av Försvarsmakten som förutsättning för att kunna göra detta vid det här tillfället och på det här sättet att utveckla stridsflygsystemet. Det är en säkerhetspolitisk bedömning som ligger till grund för det. Att göra på detta sätt, med en möjlighet till samverkan med , är det som ligger till grund för beslutet att lägga fram beslutet här och . Det är också styrt av det faktum att vi har tidsprocesser där även har signalerat ett behov av stridsflyg . Det är alltså två olika frågor, och de är båda relevanta. I grunden ligger den säkerhetspolitiska analysen och on top of that lägger man just för detta beslut möjligheten att göra det tillsammans med . , Försvarsmakten: För att svara på den första frågan: När vi talar om att vi har värderat detta stridsflygplan i en miljö har vi tittat på hur utvecklingen ser ut i vårt närområde. Det är viktigt att säga att det inte finns något hot . Man får inte förknippa detta med ett hot som motiverar det hela. Men det finns en förmåga. Utgående från att denna förmåga i en mycket osäker framtid kan användas i något sammanhang måste vi koppla det till hur våra system står sig gentemot både volym och den kvalitet eller den tekniska nivå som omvärldens flygplan har. Vi har rekommenderat 6080. Vi har värderat referensalternativet, som jag sade, att behålla C/D-flottan och ta den med framöver. Vi är ganska övertygade om att den inte håller operativt för detta. I det här fallet kan man använda terminologin: Här är inte fem myror bättre än fyra elefanter. Vi har alltså hellre 60 än 100 C/D. Vid ombeväpning måste man med nödvändighet gå parallellt med två system. Det går inte att byta system , utan det tar precis som tidigare att gå över. Skulle vi efter det att vi har ombeväpnat behålla C/D därutöver blir det en ganska hög kostnad på det. Det är det ena. Det andra är att om dessa pengar skulle finnas vilket de inte gör, åtminstone inte i vår värld tar vi hellre några fler än behåller ett antal C/D. , Försvarsmakten: Det fanns ytterligare två komponenter i frågorna, delvis om åtagandena i andra C/D-länder. Jag föreslår att svarar på detta. Det handlade också om övergången från nuvarande till nästa system. , : Jag kan helt kort svara att det inte finns några kontrakt som går bortom denna tidshorisont. Den frågan är inte aktualiserad eller konkretiserad på detta sätt, men det är klart att exportländer betalar för sina kostnader för att driva detta system. Det innebär dessutom kostnadsdelning för . , Försvarsmakten: Låt mig då gå in på den andra frågan. Det gäller övergången från nuvarande stridsflygsystem i flygvapnet till nästa. Vi arbetar nu med frågan med koppling till exportstöd, det vill säga hur många tillgängliga flygplan som behövs för att upprätthålla den beredskap som vi har utifrån en total flotta av 100 flygplan. I det perspektivet har vi också tittat på hur många vi kan leasa ut som en del av avtalet. Vi är ungefär där; vi har talat om 1215 som en möjlighet för att upprätthålla den beredskap som vi har på oss av statsmakterna . På motsvarande sätt men det ska också sägas att vi inte har gjort detta ännu kan man fråga sig: Hur gör man då en sådan övergång när vi har ett beslut om att gå över till nästa system? Det förutsätter att vi ska upprätthålla en tillgänglighet i C/D så att det lappar över till E. Men innan vi har ett beslut om att vi ska gå den vägen har vi inte heller gjort någon plan i detalj för hur det ska se ut. Men det kommer naturligtvis att finnas motsvarande tillgänglighet. Det är också därför man i införande av ett system tittar på initial operativ förmåga och sedan slutlig operativ förmåga där det ena går ned och det andra går upp. Men denna detaljplan får vi återkomma till när vi har ett beslut om hur tidslinjalen ser ut både med förhandlingar med andra parter och oss själva. Ordföranden: Då har vi uttömt detta ämne. (C): Tack för bra föredragningar i en viktig fråga för ! Vi ska ha ett bra försvar. Stridsflyget är centralt. har haft ett sådant sedan flygplanen tillkom. Vi har ett strategiskt läge i , så det är viktigt att det kan matcha andra länders flygvapen. Jag delar och har respekt för den analys som försvaret har gjort med olika system, och landar i att vårt system just nu är JAS Gripen och att det bästa för oss för att möta framtiden är att utveckla JAS Gripen. Min första fråga riktar sig till och även till . JAS Gripen är ett effektivt och prisvärt flygplan, vilket försvarsminister har uttryckt. har vi ett samarbete med , vilket är bra. Vi har också samarbetsavtal med andra länder. frågade om också dessa kommer att uppgradera JAS Gripen. Det kunde vara intressant att möjligen få svaret på denna fråga fördjupat när det gäller de samarbetsländer vi har. Min tro är att det borde finnas ett sådant intresse. Vad skulle det i så fall innebära för och för utveckling av JAS Gripen? Jag har ytterligare en fråga. Flygvapensystem kostar väldigt mycket. Vi har en konkurrens. förlorar upphandlingar, och ibland vinner man. Hur är intresset från andra länder, och hur bedömer , och även , den produkt som man har att erbjuda länderna? Det kunde vara intressant att höra. Hur många flygplan ska det bli? Det får vi väl se här i Försvarsberedningens omvärldsanalyser och så vidare. ÖB och Försvarsmakten har angett 6080 plan. Regeringen har angett 4060. Det finns en minsta gemensam nämnare där som är 60, vilket jag tycker låter intressant. Det kunde också vara intressant att höra något djupare om detta. 40 är ju rätt mycket lägre. ÖB har sagt att det hänger på hur vi utformar luftvärn och andra system. Skulle statssekreteraren och ÖB möjligen kunna diskutera lite kring volymen flygplan? (SD): Det är bra att gör denna beställning. Gripen är ett billigt plan med hög prestanda. Det är speciellt billigt om man ser det i det längre 30-årsperspektivet. Beställningen gäller 4060 plan, medan Försvarsmakten säger att 6080 plan är den kritiska lägsta nivån. Nära till antalet plan ligger tilläggsfinansieringen. I tioårsperspektivet saknas det . Vi sverigedemokrater tycker att detta naturligtvis ska finansieras. Jag hoppas att övriga partier också kan ansluta till det. När industrin tar fram ett sådant fint plan och Försvarsmakten gör en sådan detaljerad och bra förmågebedömning borde vi kunna få fram . Det är inte mycket pengar, särskilt när systemet är så billigt på lång sikt. Min fråga gäller luftförsvarsrollen för Gripen i E-version. E-versionen har högre prestanda och ny teknik. Går det enkelt att beskriva skillnaden mellan hur Gripen E ska agera i strid jämfört med Gripen C? Ordföranden: Då har vi ett antal frågor. Försvarsmakten, och var de som ställde frågor till inledningsvis. , : Herr ordförande! Vad gäller export av version E för vi diskussionerna med , som vi har ett framework agreement med. Staten för inte några andra diskussioner vad gäller E-versionen. Däremot har offerter till exempelvis vad gäller E-versionen, så det kanske kan kommentera. Men även C/D-kunder kommer att ha operativa behov av att uppgradera. Vi har förhoppningar om att Gripen kommer att vara ett lika konkurrenskraftigt och kostnadseffektivt alternativ då som det är för . Som jag nämnde är Gripen det mest exporterade av de moderna europeiska systemen. Det är förhoppningen och min tro att det kommer att vara så även när de här länderna ska uppgradera. Men vi för alltså inte några sådana diskussioner med några av de andra länderna. Jag tror att just kostnadseffektivitet rent generellt är en allt viktigare komponent i dagens ekonomiska situation. Det gör Gripen till ett konkurrenskraftigt element. Det handlar inte på samma sätt på exportmarknaderna om att vara världsmästare i varje del av kravbilden. Det handlar om att möta behoven på ett kostnadseffektivt sätt, vilket också försvarsminister beskrev när han talade om sina motiv för att välja Gripen. Den möter kraven på ett kostnadseffektivt sätt. Ordföranden: representeras här av , och . Jag skulle vilja att någon av er kommenterade frågan. , : Herr ordförande! Det kan vi göra. Flygsystem kostar mycket pengar. Så är det oavsett vad man väljer. Det kostar pengar eller ännu mer pengar, skulle man kunna säga. Detta drabbar alla länder som tittar på flygsystem.