bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Eftersom programmet fortfarande pågår är det ännu för tidigt att slå fast vilka resultat det har haft. Utifrån de fallstudier som utskottet har genomfört upplevs dock resultaten som positiva för landsbygdens utveckling, även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. Enligt vad utskottet fått veta hade de flesta studerade företagsinvesteringarna antagligen genomförts även utan stöd från landsbygdsprogrammet, men de hade blivit mindre och tagit att genomföra. När det gäller projektstöden hade flera av de studerade projekten antagligen inte kunnat genomföras utan stöd. Det har varit svårt för de olika aktörerna att kvantifiera resultaten, och det är svårt att bedöma om syftet med landsbygdsprogrammet har uppnåtts och vilka konkreta resultat som det har gett . Det är vidare svårt att uttala sig om varaktigheten i uppnådda resultat och vad de olika insatserna får för betydelse för t.ex. den långsiktiga tillgången till service på landsbygden. Utskottet betonar att det är viktigt att uppnå långsiktiga resultat som leder till att företag och service på landsbygden kan överleva även utan stöd. Utskottet konstaterar att alla resultat inte är enkelt mätbara. Det faktum att s.k. mjuka resultat är svåra att mäta innebär dock inte att de är mindre viktiga. Utskottet menar att landsbygdsprogrammet har möjliggjort ett aktivt arbete i hela landet med landsbygdsutveckling. Utskottet noterar vidare att flertalet aktörer menar att landsbygdsprogrammet gör mer nytta än vad halvtidsutvärderingen visade. Det handlar mycket om andra värden än mätbara resultat som gäller t.ex. ekonomi och arbetstillfällen. Landsbygdsprogrammet har lett till att mycket har hänt på landsbygden, t.ex. att mötesplatser har skapats och att bygderna har återfått sammanhållning och framtidstro. Utskottet anser att detta också är viktiga resultat av arbetet med landsbygdsutveckling. Affärsutveckling i mikroföretag (åtgärd 312) Utskottet konstaterar att halvtidsutvärderingen visade att mikroföretagsstödet har lett till en gynnsam utveckling, men att det från ett ekonomiskt perspektiv framförs att grunden för stödet är tveksam. Vidare visar senaste årsrapport att målen om ökat bruttoförädlingsvärde och ökat antal arbetstillfällen antagligen inte kommer att uppnås. De redovisade resultaten ligger betydligt lägre än målen. Utskottet har funnit flera intressanta exempel på hur mikroföretagsstödet har använts, bl.a. för att bygga ut fjärrvärme på landsbygden och för att utveckla hästverksamhet. Utskottet menar att i de tre undersökta länen framstår mikroföretagsstödet som viktigt för företagsutvecklingen på landsbygden. Det har dock varit svårt att peka på kvantifierbara resultat. Enligt vad utskottet fått veta har små företag med hjälp av stödet kunnat utvecklas och till viss del expandera. Stödet har bl.a. underlättat möjligheterna för företag att få banklån. Utskottet vill även uppmärksamma att har betonat att detta är en lyckad åtgärd för samiskt vidkommande. Det är dock svårt att bedöma vilka resultat på lång sikt som åtgärden ger. Det är nödvändigt att företagen kan överleva utan stöd. Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321) Halvtidsutvärderingen visade att stödet generellt sett hade haft ringa effekt fram till utvärderingstidpunkten. senaste årsrapport visar att åtgärden alltmer domineras av bredbandssatsningar. Utskottet konstaterar att tillgången till service på landsbygden är viktig, men att det ändå har varit förhållandevis få ansökningar till åtgärden. Förutom insatserna inom landsbygdsprogrammet gör staten många andra liknande satsningar. Utskottet anser att samordningen av statens insatser bör ges ökad uppmärksamhet. Det är vidare viktigt att även i det fortsatta arbetet överväga frågan om vem som har eller bör ta ansvaret för att säkerställa tillgången till service på landsbygden. Utskottet konstaterar att det finns exempel på serviceprojekt som har skapat bestående förändringar på landsbygden, bl.a. ett projekt i Bodens kommun. Uppföljningen visar att det finns en betydande bredd i det arbete som görs med stöd från åtgärden och att detta främst är ett resultat av olika förutsättningar och prioriteringar i länen. görs en kraftsamling på fortsatt bredbandsutbyggnad på landsbygden. Utskottet noterar med tillfredsställelse att allt fler tycks komma till insikten att en väl fungerande it-infrastruktur är en grundläggande förutsättning för utvecklingen av innovativa servicelösningar i allmänhet. Enligt utskottet är det dock svårt att bedöma hur många personer som gynnas av flera av de satsningar som görs inom ramen för åtgärd 321. Stöd till biogas (åtgärd 121, 311 och 312) Utskottet anser att det är positivt att biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Uppföljningen visar att många län aktivt prioriterar biogassatsningen och att intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. finns tveksamheter kring lönsamheten i biogasanläggningar. Utskottet har funnit flera exempel på att stöd lämnas till både små och stora anläggningar och till anläggningar som skiljer sig åt vad gäller såväl substrat som slutprodukter i form av t.ex. el och fordonsgas. Enligt utskottets bedömning är biogasstödet viktigt och i flera fall avgörande för investeringsbeslut. Utskottet konstaterar att flera aktörer menar att utvecklingspotentialen för biogas är stor och att flera aktörer efterlyser ett driftstöd för bättre lönsamhet. Utskottet noterar att det har funnits förslag om att införa ett metanreduceringsstöd. Ett av de stora problem som har uppmärksammats att bidragstaket på var för lågt har numera fått en lösning genom kommissionens ändringsbeslut. Det är dock ett fortsatt problem att tillgängliga medel inte räcker till. Behov av samverkan mellan myndigheterna Landsbygdsfrågor är komplexa och breda, vilket innebär att de naturligen berör ett stort antal aspekter. Detta innebär att landsbygdsfrågorna blir en del i arbetet inom olika departement och myndigheter. Det faktum att så många myndigheter är involverade i arbetet ställer stora krav på samverkan och samordning. Inom t.ex. den regionala tillväxtpolitiken har olika myndigheter och organ på regional nivå olika uppgifter i olika län. Utskottet anser att det är mycket viktigt med samverkan och samordning mellan myndigheterna för att stödja landsbygdens fortsatta utveckling, inte minst för att uppnå goda resultat av insatta resurser inom landsbygdsprogrammet. I det sammanhanget är det viktigt med tydlighet i regeringens styrning av myndigheterna. Arbetsfördelningen mellan myndigheterna och den administrativa strukturen måste vara tydlig. Detta gäller t.ex. län där regionerna har ansvar för utvecklingsfrågorna, medan länsstyrelserna har ansvaret för landsbygdsprogrammet. När det gäller landsbygdsprogrammet kan utskottet konstatera att det finns olika typer av samverkan mellan berörda myndigheter och att de aktörer som har ingått i denna uppföljning menar att samverkan i stort fungerar bra. Utskottet vill lyfta fram att det finns ett behov av att bl.a. underlätta samarbetet över länsgränserna. Utskottet konstaterar att de företag och projekt som har ingått i uppföljningen har framfört att kontakterna med de handläggande myndigheterna har varit goda, vilket är mycket positivt. Samordning mellan olika stöd till landsbygden Det kan vara svårt att få en överblick över de många olika stöd som kan gå till landsbygden, vilket kan vara ett problem för dem som arbetar med landsbygdsutveckling. Att det finns olika former av stöd från olika myndigheter som riktar sig till samma målgrupp kan även upplevas som krångligt av de sökande, bl.a. eftersom olika blanketter ska fyllas i och skickas till olika myndigheter. I syfte att underlätta för företag och projekt vill utskottet peka på bl.a. möjligheten att införa lika ansökningshandlingar och återrapporteringsrutiner oavsett vilket EU-stöd som det handlar om. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att arbetet med landsbygdsutveckling är inriktat på att se till landsbygden som en helhet och då kan uppdelningen av statens insatser på olika program och åtgärder vara ett hinder. Det är enligt utskottets bedömning viktigt med en tydlig gränsdragning mellan de olika stöd som finns. Det är också viktigt att olika insatser kan ge synergieffekter, även om det i praktiken är svårt att planera för detta. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottets bedömning behov av mer samordning mellan olika former av stöd till landsbygden. Det är viktigt att följa upp och utvärdera landsbygdsprogrammets resultat och hur det utvecklas . Utskottet anser att det är väsentligt att den kunskap och de lärdomar som dras genom arbetet med landsbygdsutveckling kan tas till vara och föras vidare till olika aktörer. Det är svårt att mäta och kvantifiera resultaten, inte minst i form av effekter, men det är enligt utskottets bedömning viktigt att man följer utvecklingen även av resultat som inte är enkelt mätbara. Det är även angeläget att följa de långsiktiga effekterna av stöden, både för stöden i sin helhet och för de enskilda bidragsbesluten. Utskottet menar att det är svårt att utvärdera resultat efter så som är fallet när det gäller halvtidsutvärderingarna. är det svårt att hinna använda resultaten av halvtidsutvärderingar under innevarande programperiod. Inför kommande programperiod vill utskottet därför lyfta fram behovet av att följa utvecklingen av stödens resultat som insatserna pågår, exempelvis i form av s.k. följeforskning. Utskottet konstaterar att kontroller och revision spelar en framträdande roll i arbetet med landsbygdsprogrammet och att det påverkar de olika myndigheternas arbete. Utskottet betonar vikten av att gällande regelverk följs, men kan konstatera att kontrollsystemet skapar en oro och rädsla för att göra fel, både hos de handläggande myndigheterna och bland bidragsmottagarna. Det finns en risk för att myndigheterna blir alltför försiktiga i sin handläggning och att medlen därför inte används fullt ut och på ett effektivt sätt. Det finns också exempel på företag och projekt som avstår från att söka bidrag på grund av risken för att de kan bli återbetalningsskyldiga om revisionen upptäcker fel. Enligt utskottets bedömning är det därför viktigt att fel upptäcks redan i myndigheternas handläggning och inte först vid en revision. Det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet påverkas för denna stödform. Det är viktigt att förenkla ansökningsförfarandet så att risken minskar för att den sökande ska göra fel, och det är viktigt att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. Utskottet vill slutligen understryka vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Syftet har varit att ta fram ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport redovisas i bilaga 5 i betänkandet. Fortsatt utveckling av resultatredovisningen och resultatdialogen Miljö- och jordbruksutskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet när det gäller ekonomisk styrning, och utskottet och regeringen för en dialog om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att det pågår en årligt återkommande dialog med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen och att det har bildats en arbetsgrupp med tjänstemän från och med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen . Utskottet anser att det är positivt att utvecklingsarbetet fortsätter. Den dialog som har utvecklats mellan regeringen och utskottet om resultatredovisningen är mycket värdefull. Det är enligt utskottets mening viktigt att regeringens redovisning och bedömning av resultaten har en klar och tydlig struktur. Det finns fortsatta behov av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Det är viktigt att regeringen analyserar frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet anser att det vore värdefullt om regeringen kommenterade vilka indikatorer som är relevanta för att redovisa resultat för det nya målet om de gröna näringarnas bidrag till en globalt hållbar utveckling. Det är viktigt att inleda en dialog om hur underindelningen av utgiftsområde 23 ska se ut. Redovisningen och analysen av det faktiskt uppnådda resultatet av de statliga insatserna inom utgiftsområde 23 är knapphändiga. Det är viktigt att relevanta resultatindikatorer utvecklas som speglar utvecklingen av resultaten. Indikatorerna bör i första hand avse uppnådda resultat. Det är önskvärt att tidsserier redovisas och att samma indikatorer används . Enligt utskottets mening finns det anledning att tydligare skilja på regeringens beskrivningar av dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels statens insatser, dels det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser. Resultatredovisningen bör i större utsträckning omfatta en redovisning och bedömning av de faktiskt uppnådda resultaten av genomförda statliga insatser. Redovisade resultat för jordbruksområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Enligt regeringens bedömning har insatser i form av dels generella åtgärder för företagen, dels specifika åtgärder för sektorn varit betydelsefulla för de areella näringarna. Utskottet konstaterar att en kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har pågått . har jordbruket dessutom minskat i omfattning. förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . Informationen om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och resultatet av statens insatser är begränsad. Utskottet ser fram emot en förbättrad redovisning i den kommande budgetpropositionen. Målet om minskade administrativa kostnader har inte uppnåtts inom jordbruksområdet. Det är enligt utskottets mening önskvärt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter, utan att syftet med regelverket äventyras. Redovisade resultat för fiskeområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att utfallet för EU:s fiskeriprogram 2011 är lågt om man ser till måluppfyllnaden när det gäller antalet slutförda åtgärder. Regeringen tar i sin analys av detta upp betydelsen av en effektivare och enklare ärendehandläggning vid länsstyrelserna och . Utskottet konstaterar att ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Det är, enligt utskottets mening, allvarligt att regeringen inte har kommenterat de frågor som utskottet lyfte fram i förra årets uppföljning av skrotningsstödet. Utskottet anser att det för det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts bl.a. vad gäller stödet till skrotning av fiskefartyg. Regeringen har inte lämnat någon information om i vilken utsträckning fiskare som fått skrotningsbidrag för in nya fartyg , trots att utskottet menade att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. Regeringen har inte heller kommenterat utskottets synpunkter på att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser borde förbättras. Den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet omfattar inte fiskeområdet. Det är enligt utskottets mening önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsätter även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Det är därför positivt att regeringen lyfter fram behovet av ytterligare förenklingsinsatser inom fiskeområdet som stor hänsyn måste tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver effektiva kontrollåtgärder. Redovisade resultat för livsmedelsområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att konsumenterna har ett stort förtroende för livsmedlen i . Utskottet noterar att livsmedlen i generellt kan bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Det är viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Kontrollernas utförande varierar mellan kommunerna, och i många kommuner finns det för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen bör enligt utskottet fortsätta. Målet för satsningen det nya matlandet är att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Utskottet ser med intresse fram emot regeringens aviserade effektmätning och att regeringen presenterar mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen har gett. Småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det är positivt att regeringen berör resultaten av statens insatser, men regeringen gör inte någon mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion, vilket utskottet har efterlyst. Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att de frågor som har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar uppmärksammas. Regeringen bör i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med vad utskottet föreslår och vad som framgår av bilaga 3. Därmed bifaller regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen. bifaller även regeringens förslag till bemyndiganden under detta utgiftsområde. avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om annan fördelning på anslag och om nya anslag inom utgiftsområdet m.m. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. Beslutsordningen innebär att tar ställning till dessa poster genom ett beslut. Alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster är sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2012/13:FiU1) behandlat regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Detta betänkande ligger till grund för rambeslut som fattades om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . har därmed ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som angivits i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 23 är 16 . När fattat beslut om fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden tar utskotten och därefter ställning till anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde. Även beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett och samma beslut. I det följande redovisas regeringens förslag för de olika verksamheter som ingår i utgiftsområde 23 och förslag i de aktuella motionerna. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får användas för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas emot för handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Som en del av visionen Skogsriket gör regeringen en satsning som ska bidra till Skogsrikets mål om fler jobb på den svenska landsbygden. En viktig del av satsningen är att ge förbättrade förutsättningar för ökad och hållbar produktion av skogsbiomassa som metoder för miljöhänsyn utvecklas. Åtgärderna ger förutsättningar att tillgodose behov av flera ekosystemtjänster: både ökad produktion av biomassa och bevarad biologisk mångfald samt positiva klimateffekter genom inbindning av kol och ersättning av fossil råvara. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 25, 20 och 2013, 2014 respektive 2015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion 2012/13:MJ453 av m.fl. yrkande 3 i denna del att anslaget höjs med i förhållande till regeringens förslag för att stärka de instrument som disponeras av . anför att kvarvarande skyddsvärda områden inte räcker för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Även i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) anförs att anslaget behöver höjas (yrkande 34 del 2 i denna del). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:MJ443 av m.fl. yrkande 3 att bör omfördelas inom anslaget och inom ramen för det som regeringen kallar Skogsriket för att öka användandet av frivilliga skogsbruksplaner där skogsägare inom ramen för sitt skogsbruk stimuleras till ökad biologisk mångfald. I propositionen framhålls att det pågående arbetet med skydd av skog är betydelsefullt. Utvecklad kunskap och markägarnas engagemang ger styrka och det är därför viktigt att betona detta inom rådgivning och tillsyn. Markägarnas engagemang i arbetet med skydd av natur tas till vara bl.a. i samverkansprogrammet Kompletterande metoder för skydd av natur (Komet). erbjuder produkter och tjänster inom sin uppdragsverksamhet som t.ex. grön skogsbruksplan, rådgivning och utbildning. En grön skogsbruksplan är en avdragsgill kostnad i näringsverksamhet enligt information från . I propositionen framhålls vidare att det enligt bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning finns ett fortsatt behov av insatser i form av tillsyn, ökad rådgivning och information om ett hållbart skogsbruk.