bet · H001FöU1 · 2012-11-30 00:00:00 — bifaller delvis proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkterna 3 och 5 samt motion 2012/13:Fö238 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 4 i denna del. Efter regeringens beslut om satsningen på 4060 Super JAS för väcks en hel del frågor: Hur ska köpet av Super JAS finansieras? Är det näringspolitiska eller försvarspolitiska skäl som ligger bakom köpet? Hur kommer det övriga försvaret att påverkas av satsningen på Super JAS? Man måste ställa sig frågan vad det är som styr den svenska säkerhetspolitiken efter regeringens debattartikel i . Regeringen skriver följande. Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver att har ett försvar redo både till att skydda svenskt territorium och för deltagande i internationella insatser. Det ställer krav på en försvarsmakt med förmågor att möta olika typer av utmaningar, och inte minst ett luftförsvar som är respekt- och förtroendeingivande. Sedan säger försvarsminister (M) att hon kan tänka sig att avbryta JAS-affären om säger nej till JAS-köpet i sin folkomröstning 2013. Den hotbild som regeringen presenterar i för att motivera köpet av JAS hänger med andra ord på om säger ja till affären. Svensk säkerhetspolitik kan inte bygga på om ett annat land ställer upp på en vapenaffär eller inte. Allt detta visar med all tydlighet att det uteslutande handlar om ett industriprojekt till gagn för . måste avslå regeringens förslag om uppgradering av JAS 39 . Investeringsplan och beställningsbemyndigande för Försvarsmaktens materiel samt utveckling av JAS 39 E, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö238 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 11 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkterna 3, 4 i denna del och 5. är kritiskt till regeringens nya, enormt kostsamma satsning på JAS 39 . Det förslag som regeringen lämnat till har inte alls beretts på det grundliga sätt som borde ha skett. Uppgraderingen av JAS 39 är den mest kostsamma investering som dagens försvarspolitiker kommer att få vara med om. Beslutet borde ha föregåtts av en parlamentarisk utredning där behovet av ett nytt stridsflygsystem ställts mot andra behov inom luftförsvaret och mot behov inom andra stridskrafter. Vi kan konstatera att ÖB har framhållit att det saknas i regeringens förslag jämfört med kostnaden för uppgraderingen av JAS 39 . Till detta kommer det ofinansierade materielberg på som ÖB aviserade i regeringens nuvarande ekonomiska ram för försvaret. Ett litet land som har definitivt inte råd att bygga nyproducerade stridsflygplan. Vad som anförs om JAS 39 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Vi anser att regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten bör avslås. Ett avslag innebär att regeringen får återkomma till med en ny investeringsplan. Vidare ingår satsningen på JAS 39 i det bemyndigande på som regeringen vill ha för att besluta om beställningar av materiel. Vi är medvetna om att inte hela bemyndigandet rör JAS, men eftersom bemyndigandet inte är preciserat närmare ser vi oss tvingade att i detta läge avslå hela bemyndigandet. Objektsramar, punkt 3 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 6, 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 14. I några motioner (S, MP och SD) lämnas förslag om objektsramar vid regeringens materielredovisning. I en motion (S) föreslås vidare att det införs en särskild objektsram för . I proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) anförde den dåvarande regeringen att objektsramarna inte var anpassade till regeringens behov av styrning och uppföljning, inte heller till informationsbehov. Därigenom upphörde denna form av redovisning. har tillkännagivit för regeringen som sin mening att en utvecklad form av objektsramar ska införas (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92). Vi konstaterar att regeringen således redan har ett sådant uppdrag och att man i regeringens skrivelse 2011/12:75 redogjort för beredningen av ärendet och att regeringen avser att återkomma till . Vi konstaterar vidare att regeringen nu liksom föregående år lämnar en ännu mer utvecklad materielredovisning i propositionen. Genom denna redovisning får en utförligare information inför sina ställningstaganden om större materielinvesteringar. Dessa är ofta långsiktiga och påverkar den statliga budgeten . Vi noterar att regeringen avser att ytterligare utveckla materielredovisningen och regelbundet återkomma till . Genom den utförliga redovisning som regeringen lämnar och det arbete som regeringen aviserar att man fortsätter med är motionerna om objektsramar tillgodosedda och behöver inte bifallas. Vi anser att det är viktigt att den ekonomiska utvecklingen av nästa generation JAS 39 noga följs upp. Vi utgår från att Försvarsmakten och regeringen fortlöpande genomför en sådan uppföljning och att regeringen i kommande budgetpropositioner lämnar en redovisning till . Vi anser dock inte att behöver inrätta någon särskild objektsram för detta. Motionsyrkandet om objektsram för nästa generation JAS 39 bör därför avslås. Luftvärnssystem, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6 samt avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 4 i denna del. Regeringen föreslår att man ska få besluta om ett nytt luftvärnssystem. Vi konstaterar att luftvärnsförbanden utgör en viktig komponent i insatsorganisationen. De nuvarande luftvärnssystemen är ålderstigna och behöver moderniseras. Försvarsmakten har för utskottet framhållit luftvärnets betydelse i luftförsvaret. Inför ett beslut om detta behöver dock en bred värdering ske av luftvärnets framtid. Detta kan lämpligen ske i den tillsatta . Det underlag som regeringen presenterar i budgetpropositionen är i likhet med andra underlag om materielprojekt helt otillräckligt. Vi ställer oss helt frågande till de resonemang som förs om robot 70. Detta var ett system som Försvarsmakten tidigare velat vidmakthålla. I Försvarsmaktens budgetunderlag finns heller inga förslag om avveckling av robot 70. Detta visar att ärendet inte är ordentligt berett. Regeringen bör därför återkomma med ett berett förslag om luftvärnets modernisering. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Regeringens illa underbyggda förslag om luftvärnssystem bör avslås och motionsyrkandena från Socialdemokraterna bifallas. Oförutsedda förändrade förutsättningar, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 4 i denna del. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att man ska få fatta beslut om anskaffning av materielobjekt beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar. Denna s.k. gummiparagraf ger regeringen fribrev att under budgetåret fatta vilka beslut som helst om materielanskaffning. Regeringen ska naturligtvis begära tillstånd hos när stora materielprojekt ska utvecklas och anskaffas. I den mån det under budgetåret behöver fattas beslut om större angelägna materielprojekt som inte tagits upp i budgetpropositionen finns det goda möjligheter att återkomma till i de ändringsbudgetar som underställs . Vad som anförs om materielanskaffning beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar bör tillkännage för regeringen som sin mening. Regeringens förslag bör avslås och motionsyrkandet bifallas. , punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 9 och bifaller delvis proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 8 och motion 2012/13:Fö238 av m.fl. (V) yrkande 4. Regeringen satsar nästan på den nya . är av princip emot exportstöd till företag som tillverkar krigsmateriel och vill inte se att denna verksamhet ytterligare subventioneras av skattemedel. vill därför avveckla . Anslaget för bör halveras , och myndigheten bör läggas ned helt . Enligt sänder det helt fel signaler att lägger många miljoner av skattebetalarnas pengar på en särskild myndighet vars enda syfte är att exportera vapen. Hade regeringen levt upp till politiken för global utveckling (PGU), som den säger att den gör, hade det knappast varit möjligt att inrätta eftersom vapenexporten är en tydlig målkonflikt. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om att bör läggas ned. , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö238 av m.fl. (V) yrkande 4, 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 9 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 8. Vi vill begränsa vapenexport. Det finns anledning att vara mycket kritisk till den omfattande vapenexport som ägnar sig åt. Enligt regeringens skrivelse 2011/12:114 exporterade krigsmateriel för . Häpnadsväckande nog är dessutom den näst största mottagaren av krigsmateriel från . Krigsmaterielexporten dit var värd . Den har till uppgift att främja export från försvarsindustrin. Detta innebär en skattefinansiering av vapenexporten som bör avvisas. Det är orimligt att svenska skattemedel används för att stödja vapenexport. bör läggas ned. Vi ser inga som helst behov av en sådan myndighet. Skattemedel till myndigheten kan definitivt komma till bättre användning inom andra områden. Vad som anförs om bör tillkännage för regeringen som sin mening. I linje med detta bör även förslaget till bemyndigande för regeringen att besluta om kredit i för avslås. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, punkt 7 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 6 punkt 2 och avslår motionerna 2012/13:Fö215 av (C), 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 23 och 2012/13:Fö250 av m.fl. (S). beslutade om Försvarsmaktens grundorganisation i det försvarspolitiska beslutet (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Swedec är enligt beslut en organisationsenhet i Försvarsmaktens grundorganisation med lokalisering till . Swedec inrättades ursprungligen som ett resultat av försvarsbeslutet för perioden 19972001 (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1). ansåg, liksom regeringen, att det var viktigt att utvidga det internationella engagemanget för minröjning. Vi konstaterar att försvarsministern i ett interpellationssvar om Swedec framhöll att Swedec är för nationella och internationella uppgifter inom ammunitions- och minröjning inom både militär och civil humanitär verksamhet. Swedecs verksamhet är inriktad på utbildning, utveckling och operativt stöd. För att effektivisera verksamheten inom garnison föreslår regeringen att själva organisationsenheten Swedec läggs ned och att denna verksamhet inordnas i organisationsenheten 2. Swedec kommer enligt försvarsministern även i fortsättningen att vara lokaliserad till . Omstruktureringen kommer inte att innebära några förändringar när det gäller 2:s och Swedecs kärnverksamhet. Swedecverksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs. Verksamheten ska oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället. Vi konstaterar att regeringens förslag att integrera Swedec i 2 är grundat på Försvarsmaktens förslag i budgetunderlaget och är anslagspåverkande och därför enligt finansutskottets eniga yttrande bör ingå i anslagsförslaget. Enligt vår mening innebär rationaliseringen av Swedec en kommande effektivisering. Vi finner det därför anmärkningsvärt att Socialdemokraterna, som har vitt skilda försvarsbudgetar frångått finansutskottets enhälliga yttrande om att beslut om organisationsförändringen av Swedec ska tas i ett samlat beslut med anslaget. betonar att anslagsbeslutet omfattar allt det som ger anslagsbeslutet ett innehåll under budgetåret och således inte endast anslagsbeloppet i kronor räknat. borde, som finansutskottet anför, ta ställning till helheten genom att allt som påverkar anslagen under utgiftsområdet behandlas i en och samma förslagspunkt. I stället har försvarsutskottet brutit ut frågan om Swedec och tagit ett särskilt beslut om Swedecs organisation utan att finansiera detta. Regeringens förslag om att inordna Swedec i 2 bör bifallas. Detta ska ingå i ett långsiktigt arbete där Försvarsmakten steg för steg reformeras från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Utskottet understryker att detta är en organisationsförändring och inte en verksamhetsförändring. Åtgärden kommer att ytterligare stärka Försvarsmaktens kärnverksamhet. Motionerna bör avslås. Frivilliga försvarsorganisationer, punkt 8 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkande 10. Vi vill inledningsvis, liksom vi gjort vid många tidigare tillfällen, understryka den stora betydelse som de frivilliga försvarsorganisationerna har för försvaret, försvarsviljan och den folkliga förankringen av försvaret. har tillkännagivit för regeringen som sin mening att anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna borde återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92). Regeringen har i skrivelse 2011/12:75 redogjort för beredningen av detta ärende och meddelat att man avser att återkomma till . Socialdemokraterna och yrkar i sina respektive motioner på ett särskilt anslag respektive organisationsstöd för frivilliga försvarsorganisationer och har funnit stöd för detta hos övriga oppositionspartier (MP och SD). Utskottet har i partiövergripande enighet understrukit den stora betydelse som de frivilliga försvarsorganisationerna har (jfr t.ex. bet. 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning, bet. 2009/10:FöU8 Försvarsmaktens personalförsörjning m.m., bet. 2009/10:FöU8 utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap). Utskottet har framhållit att de frivilliga försvarsorganisationerna på ett betydelsefullt sätt bidrar till en folklig förankring av försvaret, som de bedriver en kostnadseffektiv verksamhet. Vi vill i denna reservation på nytt framhålla att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig uppgift när det gäller personalförsörjningen till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Vi bedömer också att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll vid rekrytering till Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem. Deras ungdomsverksamhet har i det sammanhanget stor betydelse. kan de på ett effektivt sätt ställa resurser till förfogande när det uppkommer tillfälliga omfattande behov inom krisberedskapen. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten sammantaget utbetalade i stöd, bidrag och ersättningar till frivilliga försvarsorganisationer samt ideella organisationer, varav i organisationsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer. I regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) angavs att myndigheters, kommuners och andra organisationers behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till frivilliga organisationer. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tillsammans med de frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté (FOS) utarbetat en ny modell för hur fördelningen av medel till frivilliga försvarsorganisationer ska utformas. Modellen skickades på remiss till de frivilliga försvarsorganisationerna innan den infördes. Av en skrivelse 2011 till utskottet och dess ledamöter, som hade undertecknats av företrädare för tolv frivilligorganisationer, framgår att 16 av 18 frivilligorganisationer ställde sig positiva till förslaget. Vidare framhöll organisationerna i skrivelsen att modellens konstruktion förutsätter att den tillämpas innan den utvärderas. Den nya modellen infördes . Modellen innebär en ökad långsiktighet och förutsägbarhet för de frivilliga försvarsorganisationerna och främjar den verksamhet som efterfrågas. Vi delar regeringens uppfattning att ett återinförande av anslaget bör anstå. Vi bör avvakta resultatet av den utvärdering av den nuvarande ordningen som ska göras och det utredningsarbete om frivilligverksamheten som Försvarsberedningen kommer att genomföra. Motionerna bör därmed avslås. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (MP) (MP) anför: Det övergripande syftet med de grönas försvarspolitik är att skapa en fredligare och säkrare värld. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. anser att ska förbli militärt alliansfritt och anser att ett medlemskap i inte skulle främja världsfreden. anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart det rent militära. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. De är inte i första hand av militär natur utan kan handla om miljö- och klimatkatastrofer i olika former, grov brottslighet och terrorism. Hoten kan också vara it-relaterade i form av cyberattacker. anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. Att möta dessa icke-militära hot kräver i många fall ökade insatser från samhällets sida. Det är insatser som i många fall kommer att kosta mycket pengar. Det står helt klart att det inte är det militära försvaret som ska tackla dessa icke-militära hot. Det ska andra myndigheter göra. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer för att möta de reella hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. Som en del i detta arbete satsar totalt fördelat på klimatanpassningsåtgärder, kallat klimatanpassningsmiljarden (Klamp). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska vara huvudansvarig för klimatanpassningsarbetet, inte bara samordningsansvarig. Syftet är att kommuner och myndigheter ska kunna ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar, och att MSB ska kunna ta egna initiativ till klimatanpassningar som inte faller inom någon annan myndighets ansvarsområde. Utöver satsningen på klimatanpassning vill vi omfördela resurser till de nationella skyddsstyrkorna, stärka arbetet för it-säkerhet och skära ned på vapenexporten. är emot beslutet att satsa på en vidareutveckling av JAS 39 E. anser att de stridsflygplan som redan förfogar över är tillräckligt för behov. Mindre uppgraderingar kommer att behövas men ett helt nytt flygplan behöver inte utvecklas och anskaffas. Regeringen har föregripit den analys som Försvarsberedningen och borde ha gjort innan fattar beslutet. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (SD) (SD) anför: anser att Försvarsmaktens främsta uppgift är det territoriella försvaret (SD:s benämning: existensförsvaret) av . Försvarsmakten har också en viktig betydelse när det gäller att bistå det civila samhället i kriser och att möta asymmetriska hot. Den aktuella hotbilden påverkar oftast försvarsanslagen kortsiktigt medan den potentiella hotbilden bör påverka försvarsanslagen långsiktigt. Med ett existensförsvar på tillräcklig nivå och med tillräcklig förmåga kan avskräcka från fientligheter, vara en reell partner för fred men också relativt snabbt bygga ytterligare förmåga om den aktuella hotbilden så kräver. Den förvärrade potentiella hotbilden sedan det förra försvarsbeslutet och den urholkade investeringsplanen för försvarets materiel innebär att försvarsanslagen måste öka. budgeterar för att täcka hela underskottet i JAS 39 genom en ökning av anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med . budgeterar för att även täcka det hål i investeringsplanen som överbefälhavaren pekade ut genom en sammanlagd ökning av anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar med . Utöver att täcka dessa underskott satsar ytterligare på materiel i fyraårsbudgeten varvid nödvändiga offensiva satsningar kan göras och investeringsbudgeten rejält ökas. En militarisering av EU är lika negativ som frambringandet av överstatlighet i EU på andra områden. bör inte delta i EU:s stridsgrupper eller . En ansökan om medlemskap i är inte aktuell. En del av Natos insatser är inte förenliga med svensk säkerhetspolitik; oavsett om vi deltar eller inte i olika Natoinsatser blir vi lojalt medansvariga om vi skulle vara medlemmar. Däremot bör vi vara en god partner för fred med Nato, vilket vi endast kan vara om vi själva har en betydande militär förmåga att bidra med i partnerskapet. Det nordiska försvarssamarbetet bör fördjupas så långt som det är möjligt. Om de nordiska länderna kan garantera sin egen säkerhet är det en god sak även för Nato. Enligt bedömning kräver den potentiella hotbilden en grundnivå för det svenska försvaret om sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader. Värnplikt behövs för att fylla dessa förband, men andelen kontinuerligt anställda bör vara högre än i gårdagens invasionsförsvar. Varje brigad bör vara direkt gripbar i omfattningen av en strategiskt förstärkt bataljon. Brigaderna ska övas regelbundet i brigads storlek. Militärkommando bör återuppsättas. Ledningscentraler och andra för fienden högvärdiga mål bör finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt. behöver 100 39 E och ett återtagande av F 16 i . För ett stärkt luftförsvar krävs att luftvärnet uppgraderas, såväl det som ligger i brigaderna som det fristående. Flottans fartyg behöver robotluftvärn och torpedbestyckning. Visbykorvetterna bör färdigställas med hjälp av höjda anslag. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör sedan kunna använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där vår industri är framgångsrik. Vidare bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och medelstora företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt den rätt att göra så som anges i artikel 21.4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Territorialförsvarsförband bör skapas ur hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Territorialarmén bör organiseras i regementen, ett per län oräknat sammanslagningen av och . Ett regemente verkar i ett eller flera hela försvarsområden. Kaserner som behövs för administration av territorialregementena återtas. Med det skrivna har jag förtydligat min mening att utgiftsområde 6 har fått för lite resurser i budgetpropositionen och att nivån på anslagen samt inriktningen av försvarspolitiken inte möter försvarsbehov. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (V) (V) anför: