bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Ambitionen är att minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt och att därmed kraftigt minska samhällskostnaderna. I partimotion 2012/13:Fi250 m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en ökning med 510 och . Motionärerna föreslår en höjning av dagersättningen för asylsökande med per dag. Dagersättningen föreslås även värdesäkras genom att den knyts till konsumentprisindex. Motionärerna föreslår också att det införs en bostadsersättning till asylsökande i eget boende med för ensamstående och för sammanboende samt ökade utgifter för offentligt biträde. Utskottet har att ta ställning till dels förslaget till utgiftsram , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Förslagen framgår av tabellen nedan. Utskottet anser att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. föreslår besparingar på utgiftsområde 8 med och med för åren 20142016. Utskottet avfärdar förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen och avfärdar därför också förslaget om en kraftigt reducerad ram för utgiftsområdet. Förslaget innebär sammantaget mer än en halvering av anslagen inom utgiftsområdet, vilket i praktiken skulle omöjliggöra för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med folkrättsliga konventioner, såsom , och . Vidare ifrågasätter utskottet det realistiska i att kunna genomföra de utgiftsminskningar som föreslås, eftersom detta förutsätter omfattande personalneddragningar och lokalavyttringar av såväl kontorslokaler som boenden för asylsökanden. Den utgiftsminskande effekten av sådana åtgärder kan inte uppnås på helårsbasis med hänsyn tagen till uppsägningstider för såväl personal som lokaler. Bostadsersättning vid eget boende ges endast i särskilda fall. Utskottet angav i sitt betänkande 2004/05:SfU7 bl.a. att möjligheten för de asylsökande att själva ordna sitt boende har åtskilliga nackdelar som t.ex. att asylsökande utnyttjas på bostadsmarknaden och att eget boende kan leda till trångboddhet som framför allt är negativt för barn. Bostadsersättning ska kunna ges i särskilda fall för att uppmuntra eget arbete och självförsörjning, vilket kan vara fallet när den asylsökande får erbjudande om arbete på en annan ort där inte har något anläggningsboende. Utskottet har i denna fråga inte ändrat ståndpunkt och ställer sig inte bakom förslag om att införa en ersättning vid eget boende. Utskottet ställer sig inte heller bakom förslag om en generell höjning av dagersättningen till asylsökande eller ökade utgifter för offentligt biträde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2012/13:Fi219 (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:Fi250 (V) yrkandena 4 och 5 i berörda delar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Regeringen föreslår en utgiftsram på . I förhållande till de anvisade medlen minskar utgifterna med ca . Den preliminära fördelningen av utgifterna för utgiftsområde 10 för 20142016 beräknas till 90 153, 88 255 och . Utgifterna för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bedöms öka. Skälet till detta är främst högre volymer i sjukpenningen till följd av ökat inflöde och att sjukfallen beräknas bli något längre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . De ohälsorelaterade utgifterna inom utgiftsområdet beräknas dock minska samtliga år 20132016. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning) har minskat . Åren 20032006 minskade antalet sjukpenningdagar medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. Åren 20072010 föll volymerna i båda systemen. Antalet sjukpenningdagar ökade dock 2011 jämfört med , vilket förklaras främst av ett återflöde av personer som lämnade sjukförsäkringen till följd av att de förbrukat maximalt antal dagar, men också av något fler nya sjukfall och av att sjukfallen blev något längre. Volymerna i sjukpenningen väntas fortsätta att öka även 2012 till följd av fler och längre sjukfall. väntas utvecklingen av antalet sjukpenningdagar plana ut. Nedgången av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter dock under hela prognosperioden. Bland dem som har sjukersättning kommer utflödet till bl.a. ålderspension att överstiga inflödet till ersättningen. Vidare upphör den tillfälliga sjukersättningen vid utgången av 2012. I propositionen lämnas förslag till regeländringar som ger egenföretagare möjlighet att välja en karenstid . Regeringen föreslår bl.a. att en egenföretagare, utöver nuvarande möjlighet att välja karenstid i sjukförsäkringen om 14, 30, 60 eller , ska kunna välja att ha en karensdag, att också egenföretagare som blir arbetslösa ska ha en karensdag samt att både den som valt en karensdag och den som blir arbetslös ska omfattas av såväl allmänt som särskilt högriskskydd. Förslagen medför att utgifterna ökar. Utgiftsökningen finansieras dock genom att sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna höjs för dem som väljer en karensdag. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Regeringen föreslår också att försäkrade som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga ska kunna ha sin ersättning vilande för att pröva på att arbeta eller studera , oavsett längden på det ursprungliga beslutet om aktivitetsersättning. Förslaget innebär ökade utgifter bl.a. genom att ett månatligt belopp motsvarande av aktivitetsersättningen ska kunna betalas ut vid förvärvsarbete, i stället för som . Enligt regeringen är det dock troligt att fler försäkrade mer permanent kommer ut i förvärvsarbete och därmed inte kommer att behöva ytterligare tid med aktivitetsersättning. Detta kommer att minska kostnaderna. Lagändringarna föreslås träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . har på förslag av utskottet uppmanat regeringen att återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt och av att det finns möjligheter till personliga möten, dels bidrar till ökad samverkan mellan statliga myndigheter (bet. 2010/11:SfU10, rskr. 2010/11:223). För att ge förutsättningar till lokal närvaro föreslår regeringen att anslaget 2:1 ökas med . Till följd av utvidgade uppgifter för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen föreslår regeringen att anslag ökas med . föreslås en ökning härför med 40, 35 och . I partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en ökning med 5 650, 6 500 och . I syfte att underlätta för företagen att växa och för småföretag att våga anställa föreslår motionärerna att den andra sjuklöneveckan slopas och att ett nytt anslag, Avskaffad andra sjuklönevecka, inrättas. Motionärerna anser att sjukförsäkringen måste utformas så att den ger både ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering så att människor kan komma tillbaka i arbete. Mot bakgrund härav föreslås att taket i sjukförsäkringen höjs till åtta prisbasbelopp 2013, att sjukpenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten under hela sjukperioden, att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen tas bort samt att rehabiliteringen stärks. Som en följd av förslaget om förbättrad arbetslöshetsersättning (utgiftsområde 14) föreslås en höjning av anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en ökning med 3 075, 3 262 och . Motionärerna föreslår att sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda slopas. I detta syfte föreslås att ett nytt anslag, Slopat sjuklöneansvar för företag upp till tio anställda, inrättas. En sådan åtgärd skulle öka företagens möjligheter att utvecklas och nyanställa som företagens administrativa börda minskar. När det gäller sjukförsäkringen föreslås att sjukpenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten under hela sjukperioden, att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen slopas helt och att det införs en grundersättning eller ett golv i sjukförsäkringen motsvarande golvet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. Vidare föreslås att får medel () för förbättrad tillgänglighet och service samt för att kompensera för sjuklönereformen. Som en följd av förslaget om höjt tak i arbetslöshetsersättningen (utgiftsområde 14) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en ökning med 2 724, 2 719 och . För att göra det både billigare och enklare för företagen att anställa föreslår motionärerna att varje företag ska få göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd. Detta ska gälla upp till ett maxtak på tio anställda. I detta syfte föreslås att ett nytt anslag inrättas, Sjuklön för små företag. Med anledning av förslaget om höjt tak i arbetslöshetsersättningen föreslås även att det sjukpenningbelopp som kan utges till en arbetslös höjs per dag. I partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en ökning med 5 305 och . Eftersom sjuklöneansvaret kan vara betungande för många företag föreslår motionärerna att mindre företag med upp till tio anställda helt ska slippa betala sjuklön och att ett nytt anslag, Sjuklön för småföretag, inrättas. Vidare föreslås att staten ska överta ansvaret för sjuklön för den som varit sjukskriven längre än och därefter återgått i arbete. Detta föreslås gälla under det första anställningsåret. Motionärerna vill också att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas, att taket i sjukpenningen höjs till åtta prisbasbelopp, att sjukpenning ska utges under hela sjukperioden samt att minskningen med 0,97 vid utbetalning av sjukpenning avskaffas. Därtill föreslås att ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjs från av antagandeinkomsten till och att bostadstillägget till sjuk- och aktivitetsersättningen höjs med . I övrigt föreslås att anslaget 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård minskas med och att ett rehabiliteringsregister införs. Med anledning av att förslaget om förändring av arbetslöshetsersättningen (utgiftsområde 14) får effekter för sjukförsäkringen föreslås att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 2013. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Förslagen framgår av tabellen nedan. Enligt vad som anges i propositionen minskade antalet sjukpenningdagar under 20032006 medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. minskar volymerna i båda systemen. Antalet sjukpenningdagar ökade dock igen 2011 jämfört med året innan, vilket delvis förklaras av att personer som lämnade sjukförsäkringen till följd av att de förbrukat maximalt antal dagar återvände till sjukförsäkringen. Regeringen gör bedömningen att antalet sjukpenningdagar kommer att plana ut men att nedgången i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter under hela prognosperioden. Enligt regeringen har antalet personer med sjukersättning minskat med ca 179 000 personer . En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden, som till stor del bestod av sjukfrånvaro och drabbade inte minst unga och kvinnor. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningsprocess. Syftet med den genomförda sjukförsäkringsreformen är att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas till vara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. Utskottet delar regeringens uppfattning att rehabiliteringskedjan, som är en central del av sjukförsäkringsreformen, starkt har bidragit till att fler är i arbete. Enligt utskottets mening har sjukförsäkringsreformen haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. En påtaglig effekt av rehabiliteringskedjan är att samarbetet mellan myndigheterna, bl.a. och Arbetsförmedlingen, har förbättrats väsentligt. Av dessa skäl anser utskottet i likhet med regeringen att det i fortsättningen är viktigt att sjukförsäkringsreformens goda resultat vårdas. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av att inte bara sjukpenningtalet ökat 2012 jämfört med utan även nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar. Av redovisning framgår att nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ökade från 2,63 till 3,16 per tusen försäkrade jämfört med . Utskottet anser vidare att en försäkringsmässig och rättssäker tillämpning av regelverket är en förutsättning för en fungerande sjukförsäkring. Det är därför positivt att det fortsatta arbetet med att höja såväl legitimiteten i de beslut som fattar som tilltron till myndigheten är högt prioriterat av regeringen. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek 2013 eller regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2012/13:Fi302 (S) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Fi303 (MP) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Fi219 (SD) yrkandena 3 och 4 och 2012/13:Fi250 (V) yrkandena 4 och 5 i berörda delar. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Regeringen föreslår en utgiftsram på . I förhållande till anvisade medel minskar utgifterna med . Den preliminära fördelningen av utgifterna för 20142016 beräknas till 39 265, 38 399 och . Att utgifterna på utgiftsområdet har minskat beror framför allt på att behovet av garantipension minskar i takt med att antalet personer med inkomstrelaterad pension ökar. Regeringen föreslår en särskild satsning på ogifta ålderspensionärer med låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad. får alla ålderspensionärer som har bostadstillägg mer . föreslår regeringen att tillägget för ogifta ålderspensionärer höjs med ytterligare till fr.o.m. . För att höjningen ska få verkan även för de ogifta ålderspensionärerna som har särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att den skäliga levnadsnivån för dem som har dessa förmåner ska höjas med . Förslagen medför sammantaget ökade utgifter med 2013. I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . föreslås att den preliminära fördelningen av utgifterna ökas med 4 024, 4 137 och . För att säkerställa att de som har de lägsta inkomsterna får en förbättrad ekonomi föreslår motionärerna att garantipensionen ska höjas , vilket motsvarar för ogifta och för gifta. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension tillförs 2013 härför. Som följdeffekt minskas anslaget 1:3 Bostadstillägg för pensionärer med eftersom färre personer blir i behov av bostadstillägg. I partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning med . Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med för att höja den ekonomiska standarden för de pensionärer som har lägst inkomst. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension tillförs härför. Som följdeffekt minskas anslaget 1:3 Bostadstillägg för pensionärer med eftersom färre personer blir i behov av bostadstillägg. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Förslagen framgår av tabellen nedan. Bostadstillägget till pensionärer har höjts i olika omgångar . föreslår regeringen att tillägget för ogifta ålderspensionärer höjs med ytterligare till fr.o.m. . Vidare föreslås en höjning med av den skäliga levnadsnivån för de ogifta pensionärer som har särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. har även den ekonomiska standarden för pensionärer förbättrats genom skattesänkningar, och regeringen föreslår nu ytterligare en skattesänkning för pensionärer. Utskottet välkomnar förslaget om ytterligare förstärkning av bostadstillägget, det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet och ser positivt på att pensionärernas ekonomiska standard förstärks genom en skattesänkning. Att utöver detta höja garantipensionerna, som föreslås i motionerna, är enligt utskottets mening inte aktuellt. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2012/13:Fi219 (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:Fi250 (V) yrkandena 4 och 5 i berörda delar. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Regeringen föreslår en utgiftsram på . I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med . Den preliminära fördelningen av utgifterna för 20142016 beräknas till 80 570, 82 613 och . För att förstärka ekonomin för barnhushåll med låg ekonomisk standard föreslår regeringen att grundnivån i föräldrapenningen höjs per dag. Förslaget innebär ökade utgifter med 2013. År 20142016 beräknas också ökade utgifter med . Vidare föreslår regeringen att det fr.o.m. inte längre ska krävas intyg om ett barns frånvaro från förskola, skola, pedagogisk omsorg eller fritidshem för att få rätt till tillfällig föräldrapenning. Förslaget bedöms medföra lägre kostnader för på ca 2013. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en förändring i föräldraförsäkringen som innebär att maximalt av de ska kunna sparas till efter barnets fyraårsdag. Vidare avser regeringen att höja den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenning från åtta till . Syftet med reformen är bl.a. att underlätta etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor. Därtill aviseras dels förändringar i föräldraförsäkringen som innebär förbättrade möjligheter för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen, dels en utökning av tidsrymden då dagar med tillfällig föräldrapenning kan tas ut i samband med att ett barn har avlidit, dels en möjlighet för egenföretagare att få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Med anledning av dessa förslag beräknas utgifterna minska med sammantaget 68, 90 och 20142016. I partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en ökning med 2 200, 2 300 och . Motionärerna framhåller bl.a. att barnbidraget har legat på samma nivå sedan den dåvarande socialdemokratiska regeringen höjde det 2005. En höjning är ett välkommet tillskott för barnfamiljerna, inte minst för de mest ekonomiskt utsatta familjerna. Motionärerna föreslår att barnbidraget höjs med per barn och månad. Vidare vill motionärerna höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen så att det uppgår till tio prisbasbelopp. föreslås en höjning till åtta prisbasbelopp. Motionärerna framhåller att tillsammans med höjningen av barnbidraget blir en höjning av underhållsstödet ett välkommet tillskott för familjer som har mycket knappa ekonomiska resurser. Därför föreslås att underhållsstödet höjs med och barn. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 med 322, 294 och . För att underlätta för de ensamföräldrar som har de svåraste ekonomiska villkoren föreslår motionärerna en höjning av underhållsstödet med . Vidare föreslås att jämställdhetsbonusen avskaffas eftersom den inte kan anses ha bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. I stället vill motionärerna införa en tredelad föräldraförsäkring. I partimotion 2012/13:Fi219 av (SD) m.fl. yrkandena 3 och 4 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en minskning av utgiftsramen med 348, 1 016 och . Motionärerna föreslår en gradvis höjning av föräldrapenningen på sjukpenning- eller grundnivån med . Vidare anser motionärerna att andelen gravida som beviljas graviditetspenning bör öka från cirka en femtedel till en tredjedel. Ett slopande av jämställdhetsbonusen medför en besparing inom utgiftsområdet. I syfte att förbättra ensamstående småbarnsföräldrars ekonomiska situation föreslås att underhållsstödet höjs med . Därtill föreslås, i syfte att förbättra den ekonomiska situationen för framför allt barnhushåll med ensamstående föräldrar, att ersättningsnivån i bostadsbidraget för barnfamiljer höjs med . Slutligen anför motionärerna att migrationspolitik medför minskade kostnader inom olika anslag på utgiftsområdet. I partimotion 2012/13:Fi250 av (V) m.fl. yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och med 5 192 och . Motionärerna välkomnar att regeringen i budgetpropositionen föreslår en höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen från till per dag men anser inte att höjningen är tillräcklig. Därför föreslås att grundnivån höjs med ytterligare till per dag. Vidare föreslår motionärerna en stegvis höjning av taket för den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen till åtta prisbasbelopp 2013 och nio prisbasbelopp 2015. Därtill föreslås att ersättningsnivåerna för alla föräldralediga återställs till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Slopande av jämställdhetsbonusen, som man anser inte har haft någon mätbar effekt på mäns föräldraledighet, medför en besparing inom utgiftsområdet. Motionärerna anser även att det behövs ekonomiska förstärkningar för barnfamiljer, bl.a. för att förbättra den ekonomiska situationen för ekonomiskt utsatta hushåll. Därför föreslår motionärerna en höjning av underhållsstödet med för barn och med per barn för barn som är eftersom tonårsbarn medför högre kostnader. Vidare ska underhållsstödet värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Ensamstående föräldrar bör få ett ytterligare ekonomiskt tillskott genom att det särskilda bidraget och umgängesbidraget inom bostadsbidraget höjs med 150 respektive . Den högsta bidragsgrundande inkomsten innan bostadsbidraget börjar trappas ned har legat stilla på 1997. De allra flesta grupper har ökat sina inkomster . Allt fler hamnar därför över gränsen och det innebär att bostadsbidraget reduceras. För att stoppa den utvecklingen föreslås att gränsen höjs till och därmed anpassas till dagens inkomstnivåer. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20142016. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Utskottet ställer sig bakom regeringens politiska inriktning vad gäller den ekonomiska familjepolitiken. Utskottet välkomnar att regeringen i syfte att förstärka ekonomin för barnhushåll med låg ekonomisk standard har föreslagit att föräldrapenningens grundnivå höjs från till per dag.