bet · GZ01TU16 · 2012-05-30 00:00:00 — Motionärerna anför vidare i yrkande 10 att staten bör använda sig av statliga företag som för att bygga upp en rikstäckande it-infrastruktur. I motion 2011/12:T468 av (SD) anförs att medan det är bra att främja konkurrens på datatrafikmarknaden kan det ifrågasättas om modellen med privat infrastruktur gynnar konkurrensen. Motionären anser att med ett statligt mobilnät skulle täckningen kunna bli bättre som strålningen eventuellt skulle kunna reduceras i många områden med parallella . Mot denna bakgrund föreslås att regeringen låter utreda för- och nackdelar med att låta nästa generations mobila nät byggas av staten för att sedan tillgängliggöras som plattform för fri konkurrens mellan privata operatörer och tjänsteleverantörer. Utskottet ställde sig i betänkande 2007/08:TU13 bakom den dåvarande infrastrukturministerns uttalande om att det statliga ägandet på konkurrensutsatta marknader hade spelat ut sin roll som välståndsskapare och pådrivare för teknisk utveckling och att staten bara skulle äga företag där det fanns tydliga motiv till att staten ägde dem. Vidare förtydligades att statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation inte skedde genom ägandet av operatörer utan framför allt genom regleringen av sektorn, där PTS i egenskap av sektorsmyndighet hade en central roll. Utskottet ansluter sig alltjämt till denna bedömning. Utskottet vill vidare påminna om att nuvarande mål för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i först hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utskottet välkomnade i samband med antagandet av detta mål att det lyfter fram vikten av väl fungerande marknader; utskottet framhöll att genom en marknadsledd konkurrens främjades bl.a. en snabb teknisk utveckling anpassad till kundernas behov. anfördes att detta inte hindrade att staten kunde behöva vidta särskilda åtgärder för att trygga väl fungerande marknader, bl.a. för att trygga en utbyggnad av bredbandsförbindelser i områden där detta inte är lönsamt. Utskottet pekade på att detta övergripande ansvar också hade kommit till uttryck i bl.a. statligt stöd till bredbandsutbyggnad. Utskottet instämmer alltjämt även i dessa uttalanden och vill peka på att betydelsen av en effektiv konkurrens också framgår explicit av de gällande målen för sektorn elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). I motion 2011/12:T468 (SD) påtalas bl.a. nackdelen med flera mobilnät med parallella . Utskottet vill med anledning av detta påminna om att beslutade om ändringar i lagen om elektronisk kommunikation (LEK) för att utvidga möjligheten att förplikta en operatör att tillhandahålla en samlokalisering i mobilmaster (prop. 2005/06:191, bet. 2005/06:TU16, rskr. 2005/06:331). Utskottet underströk i sammanhanget vikten av att infrastrukturen för elektronisk kommunikation byggs ut på ett samhällsekonomiskt lämpligt sätt. Enligt nuvarande bestämmelse i 4 kap. 14 LEK följer således att en operatör kan förpliktas att mot marknadsmässig ersättning tillhandahålla samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av egendom eller annat om det är av betydelse för att skydda miljön eller för att uppnå mål för fysisk planering, eller om det krävs för att skydda folkhälsa eller allmän säkerhet. Utskottet vill slutligen även framhålla att i sitt regleringsbrev (dnr N2011/7166/E) har getts i uppdrag att, främst på stamnätet, driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation och att på affärsmässiga grunder verka för att detta nät görs tillgängligt för marknadens aktörer. Med anledning av det ovan anförda avstyrks motionerna 2011/12:T419 (V) yrkandena 9 och 10 samt 2011/12:T468 (SD). Fri programvara och öppna standarder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att bl.a. övergå till fri programvara och öppna standarder. Utskottet hänvisar till pågående initiativ för att främja detta område. Jämför reservation 7 (MP, V). m.fl. (V) efterlyser i kommittémotion 2011/12:T419 yrkande 11 en tydlig strategi för att öka tillgången till öppna nätverk. Motionärerna konstaterar att det på många platser finns öppna nätverk som kan användas fritt och de understryker att dessa nätverk utgör en del av kommunikationsinfrastrukturen och kan ge stora positiva externa effekter. Som en del av den efterlysta strategin anförs att det behöver genomföras samhällsekonomiska analyser av hur stora värden fria nät ger i förhållande till vad det kostar att driva eller delfinansiera dem. I yrkande 12 förespråkas att regeringen tillsätter en utredning om behoven av, och lämpliga former för, ekonomiskt stöd till fria programvaror som har samhällsekonomisk betydelse, t.ex. fri programvara för bl.a. konferenser över nätet, rationalisering av transporter eller kollektivtrafik och e-handelslösningar. Motionärerna understryker att en av de starkaste fördelarna med fri programvara är möjligheten för vem som helst att vidareutveckla källkoden så att den passar specifika behov. Motionärerna betonar också att it måste vara ett utvecklingsområde där alla ges tillgång att fritt utveckla sin kreativitet. I yrkande 13 förespråkas att statliga myndigheter övergår till fri programvara och öppna standarder, liksom är fallet i . Härigenom uppges att möjligheterna ökar för att utveckla nya lösningar, motverka dyra inlåsningseffekter och ge positiva externa effekter för både företag, andra organisationer och privatpersoner. Utskottet påminner om att det i uppdraget (dir. 2009:19) till den e-delegation som tillsattes för att genomföra regeringens handlingsplan för e-förvaltning angavs explicit att den offentliga förvaltningens e-tjänster, i så stor utsträckning som möjligt, borde bygga på öppna standarder samt använda sig av programvara som bygger på öppen källkod och lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. Utskottet är positivt till detta. Utskottet kan också konstatera att e-delegationen i betänkandet Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86) anförde att det fanns goda möjligheter att långsiktigt sänka kostnaderna genom användning av öppna standarder. Delegationen pekade på att risken för felinvesteringar minskade liksom risken för inlåsningseffekter i slutna standarder, som också beroendet av enskilda leverantörer minskade. E-delegationen aviserade därför att det i en kommande vägledning för automatisk samverkan mellan myndigheterna skulle slås fast att öppna standarder var förstahandsval vid val av teknisk lösning och att öppen programvara alltid skulle övervägas vid val av lösning. Utskottet noterar med gillande att delegationen sedermera tog fram en första version av denna vägledning. Här beskrivs grundläggande principer för automatiserad samverkan; bl.a. framhålls att tjänster i så stor utsträckning som möjligt ska utvecklas med stöd i öppna standarder för att säkerställa återanvändning och informationsutbyte. Det anförs att tjänsterna med hjälp av öppna standarder kunde få en bred acceptans. För att följa tillämpningen av vägledningen följer arbetsgruppen för automatiserad samverkan flera projekt inom ramen för myndigheternas arbete med e-förvaltning, bl.a. inom . Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill vidare framhålla att e-delegationen har inrättat ett it-standardiseringsråd för att underlätta beredningsprocesserna kring it-standardiseringsfrågor. Rådet har enligt vad utskottet erfarit bl.a. inlett ett arbete kring öppna standarder. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att Kammarkollegiet har upprättat ett ramavtal för öppna programvaror med tillhörande tjänster, Öppna programvaror 2010. I e-delegationens rapport av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e-tjänster 2011 () redovisas bl.a. myndigheternas användning av öppen programvara. Av denna framgår bl.a. att av myndigheterna installerat applikationer för kontorsstöd baserade på öppen programvara på medarbetarnas datorer och att av myndigheterna använder öppen programvara i operativsystemen på de egna servarna. Utskottet välkomnar denna redovisning och finner det angeläget att situationen följs upp även i kommande undersökningar. Utskottet vill vidare peka på att även organisationen och Landsting (SKL) lyfter fram betydelsen av öppna standarder. I SKL:s Strategi för eSamhället framhålls att den kommunala sektorn gemensamt behöver ställa krav på öppna standarder och tillgång till data genom öppet publicerade och standardiserade maskin-till-maskin-gränssnitt; det pekas på att det härigenom skapas förutsättningar för att löst koppla samman systemen. Vidare anförs att det för vissa verksamhetsprocesser även kan vara angeläget att komma överens om gemensamma och öppna standarder som kan användas i kravställning i upphandlingssituationer. I sammanhanget kan också nämnas att SKL anordnade ett seminarium om hur man upphandlar öppna källkodslösningar. Utskottet vill i detta sammanhang också uppmärksamma att regeringen tillsatte en utredning (dir. 2010:86) för att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Uppdraget ska redovisas . Av ovanstående framgår att öppna standarder och öppna programvaror är väl uppmärksammade. Utskottet finner därför att ytterligare initiativ inte är påkallade på området och avstyrker därför motion 2011/12:T419 (V) yrkandena . Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att den angelägna frågan om it och miljön är väl uppmärksammad, såväl i som inom EU. avslår följaktligen motionsförslagen på området. Jämför reservation 8 (MP, V). m.fl. (V) framför i kommittémotion 2011/12:T419 att det finns en outnyttjad potential i it-sektorn som kan användas för att minska koldioxidutsläppen. I syfte att nå ett trafiksnålt samhälle efterlyses därför i yrkande 6 en e-strategi för it-sektorn i syfte att minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan. I yrkande 7 anförs att arbetet med en e-strategi på EU-nivå ska ha samma syfte som den som bedrivs på nationell nivå. I motion 2011/12:T355 efterlyser och (båda S) en översyn av reglerna kring operatörslåst teknisk utrustning i syfte att minska dagens problem med onödigt elektroniskt avfall. Enligt motionärerna borde operatörer inte ha möjlighet att låsa olika elektroniska produkter så att de inte går att använda av andra aktörer. Motionärerna menar att det borde finnas andra sätt att hantera kundlojalitet; de efterlyser ett samarbete mellan aktörerna för att på så sätt skapa liknande teknisk utrustning och därigenom minska det elektroniska avfallet. Det är angeläget att tillvarata möjligheterna att med hjälp av it minska samhällets påverkan på miljön. Utskottet noterar med tillfredsställelse att frågan lyfts fram i den digitala agendan för (dnr N2011/342/ITP) och att det inom ramen för det strategiska området It:s roll för samhällsutvecklingen föreslås ett antal insatser för att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. Bland dessa kan nämnas följande: Regeringen inrättade ett råd för intelligenta transportsystem (ITS), , för att bättre ta till vara möjligheterna att använda informations- och kommunikationsteknik (IKT) inom transportsystemet för att nå de transport- och näringspolitiska målen (dir. 2010:67). Rådet ska utveckla former för samarbete mellan myndigheter och näringsliv, ge råd i och påskynda och andra aktörers arbete med att genomföra handlingsplanen för ITS (se nedan) samt verka för ett ökat svenskt agerande i EU på ITS-området. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade om agendan IT för en grönare förvaltning Agenda för IT för miljön 20102015 (dnr N2010/3482/ITP [delvis]). Agendan riktar sig i första hand till de myndigheter som lyder under förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Det övergripande målet med agendan är att miljöanpassad it ska användas för att minska statlig miljöbelastning. Agendan innehåller mål och rekommendationer inom tre områden där statlig förvaltning bedöms ha stor möjlighet att påverka: anskaffning, drift och användning samt möten och resor. Uppföljningen av agendan sker inom ramen för myndigheternas årliga miljörapportering enligt miljöledningsförordningen. Rapporteringen sammanställs av . Regeringen tillsatte en delegation för hållbara städer (M2008/3402/A). Delegationen har regeringens uppdrag att bl.a. lyfta fram hur hållbar utveckling och insatser för att motverka klimatförändringar kan kombineras med främjande av bl.a. it. Regeringen meddelar i den digitala agendan att denna inriktning bör prioriteras ytterligare. I sammanhanget kan nämnas att delegationen tillsammans med Närings- och Miljödepartementen, och branschorganisationen anordnade en konferens på temat it och hållbara städer, Hur smart kan en stad bli? Utskottet vill också framhålla att regeringen beslutade att ge i uppdrag att ta fram en trafikslagsövergripande strategi och handlingsplan för användning av intelligenta transportsystem (ITS). Uppdraget redovisades av i rapporten och handlingsplan för användning av ITS (publikation 2010:16). Det framhålls här att ITS kan spela en betydligt större roll än vad som är fallet och att ITS-lösningar kan minska koldioxidutsläppen i transportsystemet . Utskottet välkomnar denna rapport och anser att det är angeläget att erforderliga ITS-åtgärder vidtas. I handlingsplanen lämnades ett fyrtiotal förslag till åtgärder som bör genomföras i samarbete mellan den offentliga sektorn och näringslivet. Åtgärderna grupperades i följande sex fokusområden: planering av och innovation i transportsystemet fordon/farkoster, kommunikation och fysisk infrastruktur Utskottet noterar att även inom EU har en handlingsplan för ITS tagits fram, Handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem i (KOM(2008) 886). I syfte att uppnå ett effektivare samarbete på området mellan medlemsstaterna har handlingsplanen sedermera kompletterats med direktiv /40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag. Det kan även påminnas om att Europeiska kommissionen utfärdade en rekommendation (K(2009) 7604) med uppmaningar till såväl IKT-sektorn som medlemsstaterna för att främja övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp. svar till kommissionen redovisades i rapporten och energieffektivisering i (N2010.50). Där lämnades en utförlig beskrivning av de initiativ som tagits inom offentlig förvaltning liksom inom områdena it och telekom, byggnader och fastigheter, energi samt transport och logistik. Med anledning av vad som anförs i motion 2011/12:T355 (S) om problemet med elektroniskt avfall vill utskottet peka på att miljökrav på it- och telekomrelaterade produkter kan delas in i tre kategorier: ekodesignkrav, förbud mot användning av vissa farliga substanser samt producentansvar. Inom EU finns specifik reglering inom alla dessa tre områden, som i sin tur genomförts i nationell lagstiftning. Således följer t.ex. av förordningen (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter (EE) att företag som för in och avsätter dylika produkter på den svenska marknaden ska anmäla sig och redovisa uppgifter till EE-register. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen i ett pressmeddelande meddelat sin avsikt att utreda konsekvenserna av ändrade bindningstider och uppsägningstider för mobil- och bredbandskonsumenter. I sammanhanget kommer regeringen också att behandla rekommendationer från PTS om att minska den maximala bindningstiden för abonnemang och om att de s.k. SIM-kortslåsen, som innebär att mobiltelefonen bara kan användas med en utpekad operatör, bör upphöra kostnadsfritt när bindningstiden löpt ut. Utskottet välkomnar regeringens initiativ. Utskottet vill vidare framhålla att branschorganisationen driver projektet it för att bl.a. visa hur it-branschen kan bidra till att minska miljöbelastningen inom samhällets alla sektorer. Inom ramen för projektet behandlas frågor om bl.a. lagstiftning, kemiska ämnen och material, miljökrav i upphandling, energieffektivitet och producentansvar. Av redogörelsen ovan framgår, konstaterar utskottet, att den angelägna frågan om it och miljön är väl uppmärksammad. Motionerna 2011/12:T355 (S) och 2011/12:T419 (V) yrkandena 6 och 7 avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om förbättrad positionering vid nödsamtal mot bakgrund av ny reglering på området. (S) anför i motion 2011/12:T239 att av mobilsamtalen till larmnumret 112 inte kan positioneras, dvs. det går inte att fastställa vilket geografiskt område samtalen kommer ifrån. Motionären pekar på att detta utgör ett problem för SOS Alarm och att det kan försena räddningsinsatser betydligt. Enligt motionären behövs en närmare studie för att fastslå vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med problemet. Av 5 kap. 7 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) följer att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst ska medverka till att nödsamtal kan förmedlas avgiftsfritt och att lokaliseringsuppgifter lämnas till den som tar emot nödsamtal. Utskottet vill påminna om att bestämmelserna ändrades , bl.a. på så sätt att skyldigheten att lämna lokaliseringsuppgifter inte längre begränsades till vad som var tekniskt genomförbart, vilket var fallet tidigare (prop. 2010/11:115, bet. 2010/11:TU20, rskr. 2010/11:256). Genom de ändrade bestämmelserna ställs således högre krav än tidigare på att tillhandahålla lokaliseringsuppgifter. Utskottet välkomnar denna angelägna utveckling. De nya bestämmelserna trädde i kraft . () fastställer närmare i föreskrifter de krav som ska uppfyllas vid tillhandahållandet av lokaliseringsuppgifter. Utskottet noterar med tillfredsställelse att PTS mot bakgrund av ovannämnda lagändringar beslutade om nya föreskrifter om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgifter till samhällets alarmeringstjänst (PTSFS 2011:4). De nya föreskrifterna, som gäller från , innebär att operatörerna är skyldiga att skicka lokaliseringsuppgifter i flera fall än tidigare, då operatörerna endast varit tvungna att skicka lokaliseringsuppgifter i de fall den nödställde ringde i sitt hemmanät, dvs. i det nät där han eller hon hade sitt abonnemang. Till följd av de nya föreskrifterna ska således t.ex. nödställda utländska besökare (som har utländska ), personer som har svenska men ringer i ett område där den egna operatören saknar täckning samt personer med tomma kontantkort kunna positioneras. Utskottet vill också framhålla att de nya reglerna även innebär att lokaliseringsuppgifternas precision ska förbättras i takt med den tekniska utvecklingen inom området. kan det t.ex. enligt PTS bli aktuellt att använda den GPS-teknik som finns i många moderna mobiltelefoner för positionering. Av redovisningen ovan följer att angelägna förändringar genomförts i lagstiftningen för elektroniska kommunikationer i syfte att förbättra förmedlingen av positioneringsinformation i samband med nödsamtal. Syftet med motion 2011/12:T239 (S) torde följaktligen vara väl tillgodosett. Motionen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om grundläggande betaltjänster. Utskottet förutsätter att regeringen och ansvariga myndigheter fortsätter att bevaka tillgången till grundläggande betaltjänster och att åtgärder vidtas där det krävs. Jämför reservation 9 (S, MP, V). I motion 2011/12:T394 framhåller och (båda S) att såväl kommuner och enskilda som företag i glesbygden är beroende av att kunna utföra betal- och kassatjänster på ett tillfredsställande sätt; detta gäller i synnerhet för småföretagare i glesbygd. Vidare pekar motionärerna på att det är svårt att etablera ett företag om det inte finns möjlighet att enkelt och säkert lämna in dagskassan. Därför yrkar motionärerna att staten även fortsättningsvis ska ta ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet. I motion 2011/12:N249 yrkande 4 belyser och (båda M) att hanteringen av kontanter på landsbygden har försvårats sedan lades ned. Det har inneburit försämrad tillgång till kontantuttag och en osäker arbetssituation för handlarna som har svårt att tillräckligt snabbt lämna in sina dagskassor. Näringsidkarna måste dessutom ibland vänta innan de har pengarna på sitt konto. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av hur tillgängligheten till kontantuttag och betalservice ska kunna förbättras på landsbygden. Till grundläggande betaltjänster räknas möjlighet att ta ut kontanter, betala räkningar samt företags och föreningars möjlighet att sätta in dagskassor på bankkonto. Det är av vikt att alla i samhället har tillgång till grundläggande betaltjänster. Även om det, enligt utskottets mening, i första hand bör vara marknaden som tillhandahåller dessa tjänster är det ett statligt ansvar att övervaka att detta fungerar. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att bevaka att tillgången till grundläggande betaltjänster motsvarar samhällets behov. I länsstyrelsernas årsrapport , Bevakning av grundläggande betaltjänster, framkommer att den stora förändringen är bankernas utveckling, vilken påverkar tillgången till grundläggande betaltjänster negativt. På flera ställen i landet läggs bankkontor ned, andra begränsar sitt öppethållande och kontanthantering över disk försvinner. Bankernas utveckling sker dessutom snabbare än nya aktörer och lösningar introduceras i samhället. Såväl vissa grupper av privatpersoner som företagare har problem att sköta betaltjänster och hantera dagskassor. Länsstyrelserna pekar på lösningar, såväl tekniska som olika former av lokal återcirkulering av kontanter. Utskottet vill vidare som ett uttryck för statens ansvar lyfta fram möjligheten att staten på de orter där marknaden inte tillgodoser behovet av grundläggande betaltjänster genomför upphandlingar av dessa. Denna typ av statligt upphandlade betaltjänster bedrivs på vissa orter i landet och går under namnen Betalservice och Brevgiro. Utskottet förutsätter att regeringen och ansvariga myndigheter fortsätter att bevaka tillgången till grundläggande betaltjänster och att åtgärder vidtas där det behövs, det kan gälla såväl upphandling av betaltjänster som introduktion av system för lokal återcirkulering av kontanter eller andra åtgärder som leder till ökad tillgång till grundläggande betaltjänster. Med anledning av det nu sagda finner utskottet att syftet med motionerna till stor del är tillgodosett varför initiativ från inte behövs. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:T394 (S) i denna del och 2011/12:N249 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservicen. Utskottet slår fast att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet och förutsätter att såväl regeringen som PTS fortsätter att bevaka frågan om att samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet tryggas. Jämför reservation 10 (S, MP, V). I motion 2011/12:T290 framhåller (KD) att det i praktiken råder olika priser och villkor för boende i stad respektive på landsbygd. Motionären anför att Postens omstruktureringar med indragningar av lantbrevbärare och kontor innebär att en del hushåll kommer att få orimligt långt till sina brevlådor. Motionären anför därför att lagstiftningen måste förtydligas så att det inte blir möjligt att kringgå kravet på icke diskriminerande priser eller villkor. Det yrkas i motionen att reglerna ska förtydligas så att invånare på landsbygden har likvärdiga villkor som de som bor i tätorter eller i städer.