bet · GZ01MJU25 · 2012-05-25 00:00:00 — När det gäller frågan om flygets och sjöfartens utsläpp anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20) att de olika samhällssektorerna i högre utsträckning än ska bära sina kostnader för växthusgasutsläpp. Alla sektorer måste bidra till att klimatmålen nås; det gäller t.ex. energi, transport, jord- och skogsbruk, avfallshantering, industri och byggande. Transportinfrastrukturen ska utvecklas mot att skapa kommunikationer som är förenliga med miljö- och klimatmål. I princip bör alla transportslag bära sina kostnader för koldioxidutsläpp. Utskottet välkomnar regeringens arbete med att inkludera både luftfartens och sjöfartens utsläpp i en framtida internationell klimatstrategi och att internationella åtgärder genomförs för att minska dessa utsläpp. Med anledning av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2011/12:T471 (MP) yrkande 2, 2011/12:MJ382 (S) yrkande 38 och 2011/12:MJ407 (V) yrkande 17 lämnas utan vidare åtgärd, i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utsläppsmål och strategier för låga utsläpp Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, V) om utsläppsmål och strategier för låga utsläpp. Jämför reservationerna 13 (S), 14 (V), 15 (S, MP, V), 16 (S, MP, V), 17 (S, V), 18 (S, MP, V) och 19 (MP, V) samt särskilt yttrande 1 (S, MP, V). Ett flertal motionsyrkanden berör mål för minskning av växthusgasutsläpp. I kommittémotion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 9 anförs att en rimlig mellanstation på väg till det svenska klimatmålet är att de svenska inhemska utsläppen halveras till 2030. Eftersom de svenska utsläppen har minskat mer än genomsnittet i EU är det rimligt att även fortsättningsvis tar ett större ansvar för utsläppsminskningarna. I partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkandena 3 och 4 efterlyses i stället att det svenska klimatmålet bör vara minskning av utsläppen till till 2050. Dessutom ska hjälpa andra länder att kraftigt minska sina utsläpp genom klimatbistånd och annan klimatfinansiering. Enligt yrkande 6 i samma motion borde regeringen kräva att EU höjer sitt mål för utsläppsminskning till till 2020. Detta skulle visa fördelen med att gå före i omställningen och minska låsningen i klimatförhandlingarna. Ett antal motioner berör frågor om utredningar. Enligt motion 2011/12:MJ342 (MP) yrkande 1 kan man inte vänta till 2015 med att utreda ett nytt klimatmål på högst 1,5 ºC global medeltemperaturökning. Vi bör redan nu utreda hur den svenska klimatpolitiken kan utformas för att göra vår del för att nå detta mål. bör även driva på för att EU ska göra motsvarande utredning av sin klimatpolitik (yrkande 2). Enligt kommittémotion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 5 borde regeringen återinkalla det vetenskapliga rådet för klimatfrågor i syfte att ta fram ett nytt beslutsunderlag för klimatpolitiken. Diskussionerna om att skärpa det globala klimatmålet till högst 1,5 ºC tyder på att underlaget för de nuvarande besluten kommer att ändras mycket. I yrkande 10 i samma motion efterlyses att regeringen tar fram sektorsvisa klimatmål. En noggrannare sektorsuppföljning behövs för att och regeringen ska kunna införa rätt styrmedel och åtgärder. I partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 33 påtalas att konsumtionsperspektivet bör få en central betydelse i uppdrag Färdplan för ett utan klimatutsläpp . I motion 2011/12:MJ258 (MP) yrkande 3 efterlyses ett uppdrag till statliga verksamheter att minska sin köttkonsumtion med till 2020. Den offentliga upphandlingen bör dra sitt strå till stacken för att minska den mängd kött som serveras. Som utskottet har redovisat har beslutat om delmål för utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012 samt (bet. 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m.). Delmålet för perioden 20082012 innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre som ett medelvärde för perioden 20082012 än utsläppen . Målet ska uppnås utan beaktande av upptag i kolsänkor eller användning av flexibla mekanismer. Det klimatpolitiska målet innebär att utsläppen för 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre för den icke-handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Den långsiktiga visionen för klimatpolitiken är att inte har några nettoutsläpp (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20) anför regeringen att de rika länderna behöver gå före när det gäller klimatarbetet. och EU ska fortsätta att vara pådrivande för att uppnå ett globalt klimatavtal. Samarbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläppsminskningar och avgörande för att åstadkomma en global överenskommelse. EU ska minska sina utsläpp till 2020, jämfört med , inom ramen för ett internationellt klimatavtal, där andra utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. Annars gäller att EU till 2020 ensidigt ska minska sina utsläpp jämfört med . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att det inom EU pågår arbete med att staka ut färdriktningen för klimatpolitiken på . Rådet beslutade under det svenska ordförandeskapet 2009 om målet att EU:s utsläpp bör minska till 2050. Kommissionen antog ett meddelande om hur EU ska nå den målsättningen på ett kostnadseffektivt sätt. Enligt meddelandet, kallat Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, bör EU:s utsläpp minska till till 2040. Vidare kan en omprövning av villkoren bli aktuell för att unionen ska åta sig att minska utsläppen till 2020. I budgetpropositionen framhåller regeringen också att arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att utarbeta en plan för att minska utsläppen och genom att verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell koldioxidskatt i sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem. Utskottet anser att de målsättningar som har beslutats ger värdefulla styrsignaler i klimatpolitiken och att det är viktigt att fortsätta att arbeta mot dem. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Motionerna 2011/12:MJ382 (S) yrkande 9 och 2011/12:MJ407 (V) yrkandena 3, 4 och 6 avstyrks därmed. När det gäller utredningar för att dra upp riktlinjer för klimatpolitiken ska det till följd av Köpenhamnsackordet göras en översyn av temperaturmålet för att utreda om det långsiktiga målet måste sänkas till 1,5 ºC. Resultatet av FN:s klimatpanels femte utvärdering av det vetenskapliga kunskapsläget i klimatfrågan kommer att utgöra ett viktigt underlag för denna översyn. Vid i åtog sig industriländerna att ta fram nationella långsiktiga strategier för att åstadkomma låga växthusgasutsläpp. Som redovisats ovan presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om en färdplan för EU för en konkurrenskraftig ekonomi till 2050 med låga växthusgasutsläpp. Regeringen gav i uppdrag att lämna ett underlag till en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Underlaget till färdplanen ska inriktas på att beskriva hur visionen kan åstadkommas på ett kostnadseffektivt sätt via sektorsövergripande klimatinsatser och insatser inom olika samhällssektorer och verksamheter. Enligt uppdraget bör tidigare myndighetsutredningar kunna utnyttjas, bl.a. studier om hållbar konsumtion och produktion. I en delrapport till uppdraget, som lämnade till regeringen , presenteras en sammanställning av svenska och internationella scenariostudier inom klimat- och energiområdet. Studierna belyser åtgärder i olika sektorer som kan bidra till framtida låga utsläpp och fokuserar främst på potential genom teknisk utveckling. Enligt vad utskottet har inhämtat kommer delrapporten i det fortsatta arbetet att kompletteras med nya scenarioanalyser av hur olika sektorer kan bidra till en svensk färdplan mot 2050. Åtgärdskostnader, frågor om kostnadseffektivitet liksom styrmedel kommer att behandlas. Även förutsättningarna för en framväxande växthusgasmarknad, framtida kostnader för utsläppskrediter, scenarier för kolsänkans utveckling samt konsekvenser av olika bokföringsalternativ för sektorn Markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska analyseras och redovisas. Utskottet konstaterar att det såväl på internationell nivå som på EU-nivå och nationell nivå pågår ett arbete med att dra upp riktlinjer för den framtida klimatpolitiken. Enligt utskottets mening kan motionerna 2011/12:MJ342 (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:MJ382 (S) yrkandena 5 och 10 samt 2011/12:MJ407 (V) yrkande 33 lämnas utan vidare åtgärd, i den mån de inte redan får anses tillgodosedda. När det gäller offentlig upphandling av livsmedel har utskottet redovisat följande (bet. 2011/12:MJU10 Livsmedelskontroll). Europeiska kommissionen presenterade en grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (KOM(2011) 15) mot bakgrund av att offentlig upphandling utpekats som ett av verktygen för att uppnå för smart och hållbar tillväxt för alla (meddelande KOM(2010) 2020). I 2020-strategin anges att en mer utbredd användning av miljöanpassad offentlig upphandling bör utnyttjas för att stödja övergången till en resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20) att AB () har fortsatt sitt arbete med regeringens handlingsplan för ökade miljökrav i offentlig upphandling. MSR:s verksamhet består framför allt av utveckling och uppdatering av detaljerade miljökriterier för olika produktgrupper med tillhörande information, för att stödja offentliga upphandlare när det gäller att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Vidare framgår det av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23) att såväl upphandlingsansvariga som måltidsanställda vid 14 kommuner genomgick ett utbildningspaket inom måltidsområdet. Även har utökat sina insatser som ska bidra till kompetensutveckling inom offentlig upphandling av mat. Utskottet noterar också att fick i uppdrag att, inom ramen för det nya matlandet, inrätta ett nationellt med syfte att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden för förskola, skola, äldreomsorg m.m. ska tillhandahålla kunskap inom t.ex. sensorik, måltidskunskap, hållbara matvanor, nutrition, hygien och säkerhet samt angränsande ämnen inom verkets ansvarsområde som kan relateras till den offentliga måltiden. Vid behov ska det nationella kompetenscentrumet för den offentliga måltiden vägleda frågeställare till andra aktörer. Det kan t.ex. gälla offentlig upphandling av mat, hållbar mat, samverkan mellan skola och primärproduktion samt projekt där maten används som ett pedagogiskt verktyg. Uppdraget om offentliga måltider fortlöper . Som en del i för den offentliga måltiden har regeringen gett i uppdrag att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. En informationssatsning om näringsriktig skolmat ska genomföras. Målgruppsanpassade utbildningsinsatser ska erbjudas till ansvarig personal inom skolkök samt till kostchefer eller konsulter och ansvariga för upphandling av mat i kommunerna. Utskottet, som inte finner skäl att ompröva sitt tidigare ställningstagande, avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2011/12:MJ258 (MP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, V) om nationellt klimatarbete. Jämför reservationerna 20 (S, MP, V), 21 (S, MP, V) och 22 (S). I kommittémotion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 11 och partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 29 begärs att överskottet av utsläppsrätter annulleras. Bara om annullerar överskottet blir svenskarnas ansträngningar för minskade utsläpp bestående. Annars tillåts andra länder göra de utsläpp som har klarat av att begränsa. I motion 2011/12:MJ370 (S) förordas att nya tillståndsansökningar om att bryta torv på områden där brytning inte har förekommit inte borde beviljas med hänsyn till målet om minskat beroende av fossila energikällor. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 13 behövs långsiktiga signaler till marknaden och konsumenterna om hur miljöbilsdefinitionerna ska utvecklas. De olika miljöbilsdefinitionerna är en del i ett omställningstryck för en värdeburen tillväxt. När det gäller frågan om hur de svenska Kyotokrediterna ska hanteras har regeringen i årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101) redovisat kvantitativa uppskattningar av förväntade överskott av utsläppsrätter (AAU). Det definitiva överskottet kan fastställas först när 2011 och utsläpp är kända. Frågan om hanteringen av överskottet hänger samman med frågan om överföring av AAU:er till en andra åtagandeperiod, vilken är föremål för fortsatta förhandlingar inom ramen för klimatkonventionen. I regeringens redogörelse för behandling av skrivelser till regeringen (skr. 2011/12:75) anges att fortsatt bereder ärendet och genomför en analys av handlingsalternativ med sikte på att återkomma till budgetproposition. Utskottet vill inte föregripa beredningen av frågan och föreslår med hänvisning till det anförda att motionerna 2011/12:MJ382 (S) yrkande 11 och 2011/12:MJ407 (V) yrkande 29 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om brytning av torv kan nämnas att det för undersökning och bearbetning av fyndigheter av torv för att utvinna energi fordras särskilt tillstånd enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, med undantag för husbehovstäkter. Även ska tillämpas när det gäller torvtäkter. Tillstånd får meddelas endast om det från allmän synpunkt är lämpligt att verksamheten kommer till stånd. Ett tillstånd ska förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen och enskild rätt, såsom att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter och främja en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och andra resurser. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) betonade regeringen att torv är en inhemsk energikälla med betydelse för försörjningstrygghet. Regeringen framförde att den svenska energipolitiken som baseras på bl.a. ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och ekonomisk konkurrenskraft rymmer ett inslag av torv, om än i begränsad omfattning. Till följd av en tilltagande konkurrens om biobränsleråvaran kan energitorven också ha en kompletterande roll som dämpar prisökningen på trädbränslen, t.ex. skogsflis. Torvens konkurrenssituation i det svenska energisystemet har påverkats negativt , framför allt till följd av införandet av EU:s system för handel med utsläppsrätter. I detta system betraktas torven som likvärdig med fossila bränslen i enlighet med den klassificering som används i klimatrapporteringen till . Betraktat ur ett livscykelperspektiv kan torven emellertid ha mer fördelaktiga klimategenskaper än vad som framstår vid en bedömning utifrån själva bränslets emissionsfaktor vid förbränning. Under vissa villkor och i begränsad omfattning kan torv användas med positiv nettopåverkan på klimatet. Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta regeringens bedömning i denna fråga och avstyrker därmed motion 2011/12:MJ370 (S). När det gäller de olika miljöbilsdefinitionerna vill utskottet uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen lyft fram omställningen av den svenska bilparken till mer energieffektiva fordon som en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen (prop. 2011/12:1 utg.omr. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Bilköpare bör stimuleras att teknikneutralt välja de bästa miljöalternativen. Tekniken utvecklas snabbt, och det finns ett behov att underlätta introduktionen av nya lösningar. Regeringen har därför från infört en ny supermiljöbilspremie om per bil till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Regeringen framhöll vidare att de olika transportslagen i högre grad bör bära sina egna miljökostnader, och samhällsekonomiska kostnader bör i högre grad internaliseras i transportpriset. I sammanhanget bör det påpekas att frågor om skattebefrielse faller inom ramen för skatteutskottets beredningsområde. Utskottet kan ändå nämna att riktlinjer för vilka krav som ska ställas för befrielse från fordonsskatt dras upp i promemoria Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . Enligt promemorian ska personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar som tas i bruk första gången fr.o.m. befrias från fordonsskatt om bilens koldioxidutsläpp inte överstiger ett beräknat högsta koldioxidutsläpp i förhållande till bilens tjänstevikt. Skattebefrielsen ges från det att bilen har tagits i bruk. För att skattebefrielse ska vara ett verksamt styrmedel bör endast bilar med de bästa miljöegenskaperna omfattas av skattebefrielsen. Andelen personbilar som omfattas av skattebefrielse anses enligt promemorian vara för hög för att de avsedda effekterna ska uppkomma. För att skattebefrielsen även fortsättningsvis ska stimulera till köp av bilar med bättre miljöegenskaper bör kraven för skattebefrielse skärpas. Utskottet konstaterar att regeringen har dragit upp riktlinjer för olika typer miljöbilsdefinitioner. Mot denna bakgrund föreslår utskottet ingen åtgärd med anledning av motion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, V) om rapportering av växthusgasutsläpp. Jämför reservationerna 23 (V), 24 (S, MP, V), 25 (MP, V) och 26 (S, MP, V). Enligt partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 8 borde regeringen verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste hänsyn tas till den rika världens konsumtion. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ269 (MP) yrkande 3 bör regeringen i klimatförhandlingarna driva frågan om att den nuvarande statistiken över ländernas utsläpp av växthusgaser kompletteras med statistik över utsläpp från ländernas export och import samt från internationell sjöfart och flygtrafik. Vidare bör regeringen inom EU driva frågan om att EU:s myndigheter med ansvar för statistik bör få i uppdrag att komplettera de nuvarande uppgifterna över medlemsländernas utsläpp av växthusgaser med ovan nämnda uppgifter (yrkande 4). Statistiken över utsläppen blir mer rättvisande om hänsyn även har tagits till ländernas export och import. I kommittémotion 2011/12:MJ269 (MP) yrkande 1 anförs att och bör få i uppdrag att ta fram ett nytt och mer rättvisande mått över svenskarnas utsläpp av växthusgaser. Vidare anförs att dessa myndigheter även bör få i uppdrag att komplettera den nuvarande statistiken över utsläpp av växthusgaser med de utsläpp som orsakas av vår konsumtion av varor som tillverkats i andra länder, vår internationella flygtrafik samt vår internationella sjöfart (yrkande 2). Eftersom utsläpp av växthusgaser endast beräknas utifrån de utsläpp som sker inom våra gränser ger statistiken inte en heltäckande bild av våra utsläpp. Även i partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 32 framförs att bör ges i uppdrag att i sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp rapportera om de konsumtionsbaserade utsläppen. I kommittémotion 2011/12:MJ269 (MP) yrkande 5 påtalas att bör få i uppdrag att snabbare publicera statistik över utsläpp av växthusgaser och att komplettera den årliga rapporteringen av växthusgasutsläpp med en preliminär rapport . Det tar att få genomslag för nya klimatpolitiska åtgärder när rapporteringen släpar efter. På liknande sätt efterlyses i kommittémotion 2011/12:MJ382 (S) yrkande 7 att årliga utsläpp av växthusgaser ska sammanställas tidigare så att de kan redovisas i samband med regeringens budgetproposition. Utvecklingen av utsläppen är en viktig faktor som bör finnas med i budgetarbetet så att lämpliga styrmedel ska kunna utformas. Inledningsvis konstaterar utskottet att frågan om transparenta regler för uppföljning och rapportering är betydelsefull i de internationella förhandlingarna om ett nytt klimatavtal för skapa förtroende mellan parterna och för att kunna kontrollera och följa upp åtaganden. Det finns enligt vad utskottet har inhämtat från stora motsättningar mellan de förhandlande parterna kring vad som ska rapporteras, hur det ska göras och av vem. Framstegen när det gäller regler för uppföljning och rapportering blev mindre vid klimatmötet i än vad EU och regeringen hade önskat. Vidare konstaterar utskottet att lämnade ett förslag till en förordning om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen, (KOM(2011) 789). Syftet med förslaget till förordning är att förbättra klimatrapporteringen så att den kan hjälpa EU och medlemsstaterna att klara EU-åtaganden och nationella och internationella åtaganden samt att stödja fortsatt utveckling av styrmedel. Bland annat utökas rapporteringen till följd av nya krav i EU:s klimat- och energipaket. Jämfört med tidigare rapporteringsregelverk innehåller förordningen krav på utökad rapportering av klimatrelaterad information, krav på ett utökat kvalitetssystem för rapporteringen och krav på att rapportering ska ske oftare. Bland annat ska den årliga rapporteringen av data gällande föregående års utsläpp kompletteras med en approximativ rapportering av utsläppsdata för att ge en tidig indikation om hur utsläppen utvecklas. Även utsläpp från sjöfarten ska rapporteras. Rapportering av styrmedel och åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser samt prognoser för utsläpp och upptag av växthusgaser har rapporterats . Denna rapportering föreslås nu ske i stället. Det kan även konstateras att redovisade ett regeringsuppdrag till med förslag om hur preliminär och övergripande utsläppsstatistik av växthusgaser i kan utformas och presenteras senast efter aktuellt utsläppsår. Redovisningen bereds inom . I likhet med regeringen anser utskottet att det är mycket viktigt att EU och medlemsstaterna lever upp till sina internationella rapporteringsåtaganden. Därför välkomnar utskottet kommissionens förslag till förordning om rapportering och övervakning av växthusgasutsläpp samt rapportering av annan relaterad klimatinformation. är det viktigt att samma underlag så långt som möjligt ska kunna användas vid rapportering till både klimatkonventionen och EU för att främja transparensen och undvika administrativa bördor vid dubbelrapportering. Det är positivt att approximativ utsläppsdata ska rapporteras tidigt för att ge en snabb indikation om utsläppsutvecklingen. Som har beskrivits ovan välkomnar utskottet även regeringens arbete med att inkludera luftfartens och sjöfartens utsläpp i en framtida internationell klimatstrategi och att internationella åtgärder genomförs för att minska dessa utsläpp. I sammanhanget bör nämnas att utsläpp från inrikes och utrikes flyg till och från EU ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter . Utskottet konstaterar att utsläppen från flyget således kommer att rapporteras inom ramen för detta system. När det gäller frågan om att konsumtionsperspektivet bör lyftas in i den svenska utsläppsstatistiken vill utskottet inledningsvis framhålla att för konsumtionsbaserade utsläpp generellt kan ekonomiska styrmedel baserade på principen att förorenaren betalar leda till rätt pris på miljöpåverkan och därmed styra produktion och konsumtion på ett kostnadseffektivt sätt mot hållbara lösningar. Miljöministern svarade följande på en interpellation om denna fråga (ip. 2011/12:117). Regeringen anser att det är viktigt att beakta utsläppen utanför gränser som orsakas av svensk konsumtion. Enligt regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete ska det övergripande målet för miljöpolitiken vara att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta.