bet · H001KU1 · 2012-11-28 00:00:00 — Antalet regeringsärenden uppgick till 6 355 stycken (jämfört med 7 033 ). Interpellationssvaren ökade marginellt från 436 till 453 , och frågesvaren minskade från 869 till 723 . har arbetet med omstrukturering i fortsatt i syfte att säkerställa hög kvalitet i förvaltningsstödet och för att utvecklingsarbetet ska kunna fortsätta inom tillgängliga ekonomiska ramar. uppgick anslagssparandet till , till 834 724 000 och till . anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslag 4:1 m.m. ska uppgå till 6 . Det är en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning och övriga förändringar som t.ex. valutakurser och lokalkostnader i utlandet) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (V) föreslår i partimotion 2012/13:K370 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Motionärerna motiverar sitt förslag med att den helt omotiverade ökningen på 2012 ska avvisas samt att besparingar bör ske på i och inte genom ytterligare nedläggningar av ambassader. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2012/13:U341 (yrkande 6) att regeringen inom inrättar funktioner för styrningen av politiken för global utveckling (PGU). Motionärerna anser att PGU måste få en central plats i så att möjliga synergier och målkonflikter kan analyseras kontinuerligt. I motionen anges bl.a. att måste ansvara för den politiska styrningen och samordningen av statssekreterarna, att behöver förstärkt kapacitet att samordna arbetet, samt att tjänstemän på de olika departementen och relevanta myndigheter behöver ha ett tydligt uppdrag och erforderlig kunskap för att arbeta med PGU. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Ju373 (yrkande 42) att man inom tillsätter en arbetsgrupp bestående av representanter från olika departement. Motionärerna anser att det är viktigt att någon tar ett helhetsgrepp om frågan om barnsexhandeln, att arbetet mot barnsexturism måste samordnas och koordineras och att frågan spänner över många departements ansvarsområden. Därför måste det enligt motionärerna tydliggöras att en minister i regeringen har ansvar för hela barnsexturismen som fråga. (FP) begär i motion 2012/13:K260 att öppnar en ambassad i . I motionen anges bl.a. att det är anmärkningsvärt att är ett av de få EU-länder som har stängt sin ambassad i . Motionären anser att en svensk ambassad i skulle underlätta för näringslivsutbytet, turismen och de med svenskt medborgarskap som bor i samt för arbete och delaktighet i den viktiga fredsprocessen för . och Skånberg (båda KD) begär i motion 2012/13:K377 att ska begära att regeringen omlokaliserar från till västra . Motionärerna anför bl.a. att är det enda landet i världen där en svensk ambassad inte ligger i huvudstaden samt att i alla förslag för en tvåstatslösning har västra ingått i vad som permanent ska tillhöra . Därför är det enligt motionärerna fel och förmätet av att förvägra att själv bestämma var dess huvudstad ska ligga. Motionärerna påpekar att en liknande motion behandlades under förra och avslogs då. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:U306 (yrkande 98) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 16 representation i världen. I avsnittet framhålls bl.a. vikten av att slå vakt om () möjligheter att såväl behålla som nyrekrytera kompetent personal. Vidare framhåller motionärerna den överenskommelse som slöts mellan regeringen och Socialdemokraterna och som innebär att ambassaderna i , , och räddas från nedläggning, att UD i närtid ska stärka sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att får ytterligare resurser för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar på ett antal nyckelmarknader. Motionärerna anser även att det kritiserade beslutet att lägga ned generalkonsulatet i utgör ett exempel på regeringens kortsiktiga prioriteringar och att bör ha ett generalkonsulat i . m.fl. (S) begär i motion 2012/13:U262 (yrkande 1) att en svensk diplomatisk representation bör installeras i huvudstad . Enligt motionärerna skulle en svensk diplomatisk representation inne i aktivt bidra till att stärka banden mellan och samt underlätta för bistånd och återuppbyggnadsarbete. Regeringen skulle enligt motionärerna även kunna pröva att samarbeta med andra nordiska länder för att gemensamt skapa en representation i . I motion 2012/13:K350 begär (M) att det samarbete mellan , och som rör ambassader, representationer, delegationer och konsulat ska utökas. I motionen anges bl.a. att syftet med ett utökat samarbete mellan dessa nordiska länder vore att täcka ett större område med utrikesrepresentation och att minska kostnaderna för administration, servicetjänster etc. I partimotion 2012/13:U208 (yrkande 10) av m.fl. (V) föreslås att alla svenska ambassader och biståndskontor ska ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2012/13:So595 (yrkande 24) att hbtq-utbildningen av ambassadörer och annan personal på ska öka. I motionen anges bl.a. att det finns ett stort behov av sådana utbildningsinsatser och att resultatet av en sådan utbildning kan vara att hbtq automatiskt inkluderas vid diskussioner om mänskliga rättigheter. Utskottet har behandlat motioner om organisering och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling (bet. 2011/12:KU1 s. 42) ansåg utskottet alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering (jfr bet. 2006/07:KU1 s. 6263). och 2011 avstyrkte utskottet motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om organisering. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att , i den mån det behövs, kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23). har i ett yttrande, som finns i bilaga 4, lämnat synpunkter på anslaget 4:1 m.m. i den del som avser utrikesrepresentationen och vissa motioner. har inga invändningar mot regeringens förslag om medelstilldelning. representation utomlands är enligt utskottet en viktig fråga för utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Utskottet erinrar om sitt tidigare uttalande (yttr. 2011/12:UU1y) att regeringen löpande bör samråda med om den fortsatta strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. För att uppnå effektivitet i utrikesförvaltningen är det enligt utrikesutskottet också viktigt att slå vakt om () möjligheter att såväl behålla som rekrytera personal med olika kompetenser. Utskottet betonade då även vikten av att stärker sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att resurser satsas för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar. Av utrikesutskottets yttrande framgår att utskottet informerats av UD:s kabinettssekreterare om utrikesförvaltningens ekonomiska situation och om genomförandet av utrikesförvaltningsutredningens (SOU 2011:21) rekommendationer. UD:s ekonomiska situation är att betrakta som stabil även om ett visst underskott kommer att täckas med minskade personalkostnader till följd av naturlig avgång, minskade fastighetskostnader och effektiviserad verksamhet på utlandsmyndigheterna. Därtill anges bl.a. att outnyttjade medel också kommer att användas för att täcka underskottet. När det gäller utrikesförvaltningsutredningen framgår att av utredarens sammanlagt 174 rekommendationer nu är genomförda. Detta innebär bl.a. att utlandsmyndigheterna har gjorts mer flexibla, och det är nu möjligt att ha utlandsmyndigheter med begränsad verksamhet. Effektiviseringar av verksamheten har också gjorts vad gäller konsulär beredskap samt migrationsärenden, administration och it-system. Ett annat av utredningens förslag som genomförts är sammanslagningen av . erinrar i denna del särskilt om sitt yttrande till näringsutskottet (yttr. 2011/12:UU5y) och utrikesutskottets uttalande att främjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken och att de olika aktörernas insatser måste genomsyras av de grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som den svenska utrikespolitiken vilar på. Svenska utlandsmyndigheter har enligt utrikesutskottet en viktig roll för att låta detta synsätt vägleda främjandet på landnivå, och för att de främjande insatser som genomförs på ett långsiktigt hållbart sätt ska stärka Sverigebilden. Utskottet vill återigen understryka vikten av att utlandsmyndigheternas resurser och bemanning vid behov anpassas för att hantera detta. Vidare påminner utskottet om att det yttrade sig om ett motionsyrkande om ökat nordiskbaltiskt samarbete och då erinrade om att de aktuella länderna hade undertecknat ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. Vid kabinettssekreterarens föredragning framkom att samlokalisering med nordiska länder sker på ett trettiotal platser och att det på ytterligare ett tjugotal sker nordisk samverkan i olika former. Slutligen vill utrikesutskottet med anledning av aktuella motionsyrkanden påminna om att beslutskompetensen i frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelning av resurser inom utrikesförvaltningen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden i denna typ av frågor. Utskottet understryker dock i detta sammanhang vikten av att frågor om jämställdhet, sexuellt likaberättigande och mångfald genomsyrar hela verksamhet. Med anledning av motionerna anges i yttrandet att utskottet under innevarande närmare kommer att behandla frågor som rör politiken för global utveckling (PGU) respektive . Med hänvisning till det anförda anser utrikesutskottet att motionerna 2012/13:U306 yrkande 98 (S), 2012/13:U341 yrkande 6 (MP), 2012/13:So595 yrkande 24 (MP), 2012/13:U208 yrkande 10 (V), 2012/13:U262 yrkande 1 (S), 2012/13:K260 (FP), 2012/13:K377 (KD) och 2012/13:K350 (M) bör avstyrkas av . I yttrandet finns tre avvikande meningar om dels representation i världen (S), dels inrättande av funktioner för styrningen av politiken för global utveckling (PGU) och ökade hbtq-utbildning av ambassadörer och annan personal på UD (MP), dels jämställdhetshandläggare för alla svenska ambassader och biståndskontor (V). I yttrandet lämnas även ett särskilt yttrande (V) som gäller regeringens planerade och genomförda omläggningar av ambassader och konsulat samt ett förslag om en minskning av anslag med . Utskottet anser att regeringens förslag till anslagsnivå säkerställer förmåga att utgöra ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket. betonar i likhet med utrikesutskottet vikten av att stärker sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att resurser satsas för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar. Utskottet konstaterar att den flerpartiöverenskommelse som slöts mellan regeringen och Socialdemokraterna bl.a. har inneburit att ambassaderna i , , och räddats från nedläggning och att UD i närtid ska stärka sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader. Vidare får ytterligare resurser för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar på ett antal nyckelmarknader. delar utrikesutskottets mening och föreslår således att anvisar 6 till anslaget 4:1 m.m. . Därmed avstyrks 2012/13:K370 (V) yrkandet i denna del. anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:U341 (MP) yrkande 6 och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 42. Vad gäller utrikesförvaltningen är utskottet mot bakgrund av bl.a. sitt tidigare ställningstagande och utrikesutskottets synpunkter inte berett att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:U306 yrkande 98 (S), 2012/13:So595 yrkande 24 (MP), 2012/13:U208 yrkande 10 (V), 2012/13:U262 yrkande 1 (S), 2012/13:K260 (FP), 2012/13:K377 (KD) och 2012/13:K350 (M). Området Länsstyrelserna, som tidigare benämndes Regional samhällsorganisation, avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Enligt propositionens förslag (avsnitt 8.2) blir utgifterna för området totalt . , 2015 respektive 2016 beräknas utgifterna till 2 507, 2 539 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun.1[ Målet för området Länsstyrelserna överensstämmer helt med målet för det tidigare området Regional samhällsorganisation som beslutades av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:BoU1, rskr. 2000/01:90).] Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Grunderna för bedömningarna som tas fram inför dialogen hämtas huvudsakligen från årsredovisningarna, och framtagandet av underlaget har involverat flertalet departement. I regleringsbreven respektive 2012 har länsstyrelserna fått i uppdrag att identifiera ett antal indikatorer inom olika verksamhetsområden för att tydliggöra hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området Länsstyrelserna. I och med att uppdraget redovisades kommer valda indikatorer främst att användas i resultatredovisningar av verksamhet . Av propositionen framgår att resultatredovisningen utgår från bl.a. sex av länsstyrelsernas verksamhetsområden enligt länsstyrelseinstruktionen. Områdena har valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet, men också utifrån politiska prioriteringar. Resultatredovisningen för området delas således upp i sex avsnitt: a) samordningsarbete och sektorsövergripande arbete, b) naturvård och miljöskydd, c) lantbruk och landsbygd, livsmedelkontroll samt djurskydd, d) hållbar samhällsplanering och boende, e) integration och migration samt f) jämställdhet. Utöver dessa redovisas även ärendehandläggning och service samt organisation och finansiering (avsnitt 8.4.2). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 1 avsnitt 8.5) redogör regeringen för sina genomförda och planerade åtgärder samt utredningsuppdrag. Vidare anges i propositionen att länsstyrelsernas verksamhet i stor utsträckning också påverkas av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden och som redovisas under respektive utgiftsområde. Det som redovisas i propositionen om området Länsstyrelserna ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. och avslår dels två motionsyrkanden i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp, dels ett motionsyrkande om att förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourernas verksamhet måste ändras så att verksamheten ges en långsiktigt stabil ekonomisk situation, dels ett motionsyrkande om en översyn av länsstyrelsernas resurser för kartläggningen av värdefulla skogar, dels ett motionsyrkande om att möjligheten för djurskyddskontrollanterna att ta ut kontrollavgifter ska återinföras. Jämför reservationerna 3 (MP), 4 (S) och 5 (V) samt särskilda yttranden 1 (MP) och 2 (SD). Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 13 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t.ex. inom it-området, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Av propositionen framgår bl.a. att kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2011, vilket innebär en minskning jämfört med föregående år. Vissa ökningar inom exempelvis djurskyddskontrollen och nya uppdrag såsom arbetet med samordnad flyktingmottagning och ensamkommande flyktingbarn uppvägdes av en viss minskning inom verksamhet som finansieras med bidrag. Personalkostnaderna uppgick till eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader uppgick till (32,). De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna är oförändrade jämfört med . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet 2011 med (), vilket motsvarar av den totala finansieringen. Länsstyrelseanslagets andel av den totala finansieringen har stadigt minskat . Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan . De största bidragsgivarna var och . uppgick anslagssparandet till , till 16 841 000 och till . Vad gäller anslagssparandet, som har minskat , konstateras i propositionen att trenden bröts 2011 (se ovan). Sparandet varierar dock mellan länsstyrelserna. Åtta länsstyrelser har ett utnyttjande av sina respektive anslagskrediter som behöver hanteras kommande år. Av dessa åtta utnyttjade fem länsstyrelser anslagskrediten även . Bevarande av skogar med höga naturvärden I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) får Miljömålsberedningen i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Miljömålsberedningen ska enligt ett delbetänkande (SOU 2012:15) utreda hur staten genom sitt eget markinnehav kan agera t.ex. genom brukande, skötsel och byten av mark. I propositionen anger regeringen att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet (s. 188). Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska nås. Regeringen ser positivt på det arbete som görs inom Kometprogrammet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Ambitionen är att den kompletterande metoden ska genomföras även i övriga län, om den bedöms vara ett verkningsfullt redskap i arbetet med att bevara skog. Mot bakgrund av övergångsproblemen i samband med att länsstyrelserna övertog ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna har länsstyrelserna enligt regeringen uppfyllt sina uppgifter förhållandevis väl. Utvecklingen är generellt sett tydligt positiv och de kontroller som utförs blir allt mer effektiva, rättssäkra och likvärdiga. Regeringen uppger i budgetpropositionen bl.a. att antalet kontroller har ökat , att andelen planerade kontroller har ökat samt att bilden av att länsstyrelserna agerar allt mer enhetligt är tydlig. Vidare anges i budgetpropositionen att många länsstyrelser dock har prioriterat ned tillsynen över djurhälsopersonalen. Regeringen föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , vilket innebär en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2012/13:K367 att anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , dvs. en ökning med jämfört med regeringens förslag (yrkande 2 i denna del). Av motionen framgår att den statliga verksamheten på regional nivå genom länsstyrelserna ger allt sämre förutsättningar för arbetet inom naturvård och miljöskydd, särskilt miljömålsarbetet men även djurskyddet. Motionärerna föreslår för att den föreslagna ökningen med ska läggas på bl.a. djurskyddskontroller (), övergripande miljömålsarbete (), skogsskydd (), hav i balans () och kvinno- och mansjourer (). Av motionen framgår även att anslaget och satsningarna på övergripande miljömålsarbete och havsmiljön föreslås öka även 2013 och 2014. I samma motion yrkar motionärerna att tillkännager för regeringen att förutsättningarna för stödet till jourverksamheten måste ändras, så att verksamheten ges en långsiktigt stabil ekonomisk situation (yrkande 1). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2012/13:K331 att anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. fastställs till 2 , dvs. en ökning med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). I motionen anges att länsstyrelserna får ett ökat stöd med det tillhörande uppdraget att intensifiera djurskyddskontrollerna. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:MJ455 att tillkännager för regeringen att den bör se över de resurser länsstyrelserna har för att kartlägga värdefulla skogar för att se om dessa kan omprioriteras för att förstärka detta arbete (yrkande 44). Av motionen framgår att det har visat sig att vissa länsstyrelsers arbete med att kartlägga skogar med höga naturvärden släpar efter. Motionärerna anser att det måste undersökas om dessa länsstyrelser behöver resursförstärkning för att klara sitt arbete eller om det räcker med en omfördelning för att prioritera detta viktiga uppdrag. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2012/13:MJ312 (yrkande 3) att tillkännager för regeringen att möjligheten för djurskyddskontrollanterna att ta ut kontrollavgifter ska återinföras. Motionärerna välkomnar att ansvaret numera ligger på länsstyrelserna, men de anser att kontrollverksamheten behöver ökade resurser. Därför vill de återinföra möjligheten att ta ut kontrollavgifter. På det sättet kan enligt motionärerna kontrollanterna få ett välbehövligt tillskott av resurser för att bedriva en bättre verksamhet. Hållbart skydd av naturområden Av regeringens proposition om hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214) framgår att kunskapsläget när det gäller värdefulla skogar är relativt gott, bl.a. tack vare och större skogsägares nyckelbiotopsinventeringar och de särskilda inventeringar av statliga skogar som och länsstyrelserna har genomfört (s. 42). I propositionen påpekas även att det fortfarande finns värdefulla skogar som inte har uppmärksammats i inventeringarna. Nationell samordnare mot våld i nära relationer beslutade regeringen att utse en nationell samordnare mot våld i nära relationer (dir. 2012:38). I samordnarens uppdrag ingår bl.a. att överväga hur skyddet för och stödet till brottsoffren kan utvecklas och i detta sammanhang särskilt överväga hur kvinnojourers och andra berörda ideella organisationers verksamhet kan förstärkas. Uppdraget ska slutredovisas . Senast utskottet behandlade motionsyrkanden om resurser till djurskyddskontroller var vid förra årets budgetbehandling (bet. 2011/12:KU1). Utskottet konstaterade då att regeringen i budgetpropositionen hade angett att de övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna 2009 tog över djurskyddskontrollen från kommunerna hade hanterats väl och att de omfattande ärendebalanserna i stort sett hade åtgärdats, även om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen hade rapporterats. Utskottet förutsatte att regeringen noggrant skulle följa utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Utskottet var dock inte då berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om ändrad fördelning av anslag till djurskyddskontroller och om förstärkta resurser till djurskyddskontroller. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet föreslår att anvisar 2 till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Därmed avstyrks motionerna 2012/13:K367 (MP) yrkande 2 i denna del och 2012/13:K331 (SD) yrkandet i denna del.