bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Jag hoppas att vi kan komma fram med ett förslag om detta för att hyvla ned marginaleffekter och trösklar för människor att komma in på arbetsmarknaden.Även papperslösas behov av vård är något som driver på. Vad jag förstår är det . Då kan det vara bra att få lyfta den frågan lite grann.Fortsatt utjämning av skattesystemet vad gäller pensionärers skatter är också någonting som vi kristdemokrater vurmar för. Vi hoppas att vi kan komma framåt inom en snar framtid.Vi lägger fram budgetpropositionen . Då hoppas jag att vi ska ha ett bättre utgångsläge än vi ser och kunna göra en del reformer så att vi kan hitta rätt effekter för att hjälpa till att få fart på ekonomin.Men vindarna blåser runtom oss, och de kan ändra riktning väldigt fort. Då gäller det att ha marginaler och inte blåsa på alldeles för mycket alldeles för långt . Jag vill passa på att önska fru talman och ledamöterna i riksdag en glad midsommar. Det stundar de gladaste tiderna vi har i med sill, färsk potatis och frusen snaps för alla som ska fira midsommar . Själv ska jag passa på att åka ned till ett Ekofinmöte i Luxemburg.I präglas inte klimatet av vare sig svensk midsommar eller högtider utan av en mycket djup och fortsatt ekonomisk kris. Eurozonen kan räkna med att tillväxten som helhet faller . I länder som , , och faller den med både 1, 2, i år.Tittar vi på länder som , och är det nästan stillastående tillväxt. har eurozonen vuxit med i genomsnitt. har tillväxten i eurozonen legat nära 1 procent.Det är en långvarig ekonomisk kris vi ser i som har djupa orsaker. En absolut central faktor är att skuldsättningen har ökat. Underskotten har varit för stora i dåliga tider, och överskotten har varit otillräckliga i goda tider. År har skulderna krupit uppåt. är vi i en situation där alltför många länder har underskott som är på den nivån att de är ohanterliga.I grund och botten är detta inte bara en underskottskris. har också bekymmer i termer av långsiktig konkurrenskraft. I länder som och har ökningen av produktiviteten de varit närmast obefintlig. Vi talar om produktivitetstillväxt på en eller två tiondelar. Det är en arbetsmarknad som har lämnat alltför många människor i utanförskap med ett genomsnittligt alldeles för lågt arbetskraftsdeltagande.Det talar för att kris måste lösas med långsiktiga reformer, fru talman. Det handlar om underskotten, men skulle jag säga att detta inte är huvudproblemet. Eurozonen ligger på underskott och . Men före nästa konjunkturnedgång måste skuldnivån ha börjat minska. Vi måste ha kommit tillbaka till underskott som gör att det finns ett utrymme för stabiliseringspolitik.Minst lika viktigt som att fortsätta en politik för uthålliga offentliga finanser är att förstärka konkurrenskraft. Det måste handla om att vi minskar regelbördan, får ned hindren för entreprenörskap, att det blir mindre kostsamt att driva och starta företag. Och vi måste få en arbetsmarknad som fungerar med större flexibilitet. Det måste vara mindre av regelbörda och mer av drivkrafter för att arbeta.Vi måste lägga större energi på att använda offentliga utgifter på ett mer tillväxtorienterat sätt: mer pengar till infrastruktur, forskning och utbildning och mindre ersättningar för transfereringar som går till människor som står utanför arbetsmarknaden.Regeringen anser naturligtvis att ska vara en del av ett väl fungerande Europasamarbete. Vi ska vara en del av den reformpolitiken, en del av den europeiska resan. Vi ska i samtal om bankunioner och andra förändringar som sker inta en öppen och konstruktiv attityd. Vi ska göra det utifrån utgångspunkten att vi ska skydda svenska skattebetalares intressen, men vi ska också värna stabiliteten i den europeiska ekonomin.I det här läget står starkt. Tillväxten är starkare än i de flesta europeiska länder. Sysselsättningen ökar i . Vi fick prognos, där man räknar med en sysselsättningsökning på 175 000 personer. Det ska också noteras att när gör bedömningen landar den samlade sysselsättningsökningen på 300 000 personer.Sverige kan uppvisa budgetöverskott, vi ligger nära balans, och vi går mot rätt betydande överskott när vi blickar framåt.I har vi förutsättningar för en stark återhämtning. Vi har ordning i de offentliga finanserna. Vi behöver inte bedriva saneringspolitik . Vi behöver inte strama åt. Vi behöver inte skära ned. Vi behöver inte höja skatter. Vi har en konkurrenskraft som är god jämfört med praktiskt taget alla de europeiska länderna, byggd på att vi har genomfört omfattande strukturreformer för att göra det mer lönsamt att arbeta och mer attraktivt att driva företag och har lagt en bred grund för ett kunskapssamhälle med investeringar i forskning och utveckling.Svenska hushåll har en stark balansräkning. Det finns naturligtvis risker med skuldsättning. Men med ett högt sparande, högt arbetskraftsdeltagande och en väsentligt lägre arbetslöshet än i de flesta europeiska länder är det alldeles tydligt att vi har förutsättningar för en återhämtning. Det är detta som har gjort att i samband med utsåg som vinnare och guldmedaljör i ekonomi-EM.Låt mig ge fyra utgångspunkter för arbetet inför hösten.Den första är försiktighet. Vi har offentliga finanser som ligger nära balans. Strukturellt har vi överskott. Vi har en skuldsättning på av bnp. Vi måste naturligtvis se över 2013 och 2014 ur det perspektivet. Vi har inget mål om att nå överskottsmål under en konjunktur, utan det finns ett utrymme för att agera under både 2013 och 2014. Men det måste ske utifrån ett inslag av försiktighet.Det andra benet i vår politik är naturligtvis jobb- och reformpolitik. Det handlar om ungdomar. Vi måste gå vidare och förstärka lärlingssystem, utveckla yrkesutbildningen och förstärka och se över nystartsjobben, så att fler unga människor kommer i arbete.Det handlar om integrationen. Vi måste vidta breda åtgärder för att ge stöd och ställa krav på dem som kommer till , så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden.Det handlar om bostadsmarknaden. Vi måste säkra att vi får en politik där det kommer ut lägenheter på marknaden. Det minskar riskerna för en överhettning, och det minskar riskerna för obalanser med skuldsättning.Det tredje benet i utgångspunkterna för höstens budgetpolitik är naturligtvis att vi ska investera ur krisen. Vi står inför en forskningsproposition som i grunden handlar om att investera i i konkurrenskraftshänseende. Vi står inför en infrastrukturproposition som inte minst handlar om att säkra att svensk järnväg och svenska vägar står sig väl i den internationella konkurrensen. Det handlar om en omläggning av bolagsskatten för att säkra att vi får våra skatteintäkter men också har en skattemiljö som gör att det är attraktivt att investera i Sverige.Den fjärde utgångspunkten - vid sidan om försiktighet, jobb- och reformpolitik och att investera ur krisen - är samförstånd.Det sker nu breda samtal på arbetsmarknaden mellan parterna. har vi sett en avtalsrörelse som har landat på löneökningar som måste ges väldigt höga betyg när det gäller samhällsekonomiskt ansvarstagande. kommer vi att kunna följa hur parterna - LO, , , och Kommuner och Landsting - i olika former kommer att diskutera hur vi kan förbättra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt, hur vi enklare ska öppna dörrar in och hur vi ska få en bättre avvägning mellan omställning och flexibilitet. Regeringen kommer naturligtvis att göra sitt yttersta för att stödja och stötta och för att finna vägar kring mer av samförstånd i en svensk modell som har lönat väl.Här är kontrasten mellan regeringens tydliga och offensiva utgångspunkter och oppositionens politik tydlig. Socialdemokraternas politik står på tre ben. Det är alldeles tydligt i de reservationer som vi ser i utskottsbetänkandet.För det första är det en omfattande skattechock. I ett läge när världsekonomin är i bekymmer vill Socialdemokraterna höja skatterna med 25-30 miljarder. Det är arbetsgivaravgifter för unga, avtrappat jobbskatteavdrag, försämrade RUT- och ROT-avdrag och återinförd restaurangmoms.Den omfattande skattehöjningspolitiken syftar till att betala för bidragspolitik. Det som inte nämns i de socialdemokratiska inläggen i kammare är att kärnan i politiken är att återställa bidragssystemen, att nedmontera arbetslinjen, att satsa mer av skattepengarna på att ersätta människor som inte arbetar, att göra det mindre lönsamt att vara på arbetsmarknaden och mer lönsamt att stå utanför arbetsmarknaden.Det tredje benet i den socialdemokratiska politiken är återreglering av arbetsmarknaden. I stället för att hedra att det är parterna som ska lägga fast spelreglerna talar Socialdemokraterna i om olika initiativ för att begränsa för bemanningsföretag, begränsa korttidskontrakt och återreglera arbetet på den svenska arbetsmarknaden.Skattechock, bidragspolitik och återregleringar - det kommer att kosta tusentals jobb.Det ska naturligtvis vägas samman med politik. Vid sidan av att accepterar huvuddelen av de socialdemokratiska skattehöjningarna lägger man till lastbilsskatt, koldioxidskatt och en energipolitik som skulle vara förödande för konkurrenskraften i Sverige.Socialdemokraterna ligger i det sammanhanget till höger om . föreslår 35 miljarder i skattehöjningar för företag och hushåll i . Det är alldeles uppenbart att en sådan politik skulle kosta jobb och sysselsättning.Nu ska man dock vara klar över att har en politik som också ska vägas in i alternativet. De föreslår sammanlagt skattehöjningar på uppemot 75 miljarder kronor.Så ser det rödgröna alternativet ut: skattechock, bidragspolitik, återregleringar och omfattande försämringar av företagsklimatet. Det är alldeles uppenbart vad detta skulle leda till: färre jobb, högre arbetslöshet, sämre konkurrenskraft, undergrävande av svenska tillväxtförutsättningar och undergrävande av ett långsiktigt välstånd för Sverige.Minst lika allvarligt är det demokratiska problemet. Socialdemokraterna, och söker gemensamt en majoritet i riksdag. Man söker gemensamt ett ansvar för att regera landet. Men man vill inte berätta öppet för väljarna vilka som ska ingå i regeringen. Man vill inte deklarera om man kan acceptera att vara stödparti till en socialdemokratisk enpartiregering eller om villkoren är att det ska vara en koalitionsregering. Vi får inte veta hur förhandlingarna ska gå, om vi hamnar i olyckan att det blir en vänstermajoritet i riksdag - ingenting om programmen.Jag förstår det, för det går inte att förklara för väljarna varför ett land som framgångsrikt har hanterat en kris ska byta politik och i stället satsa på att höja skatterna på arbete, höja skatterna på kapital, höja skatterna på företagande, höja skatterna på ett sätt som är förödande för både tillväxt och välstånd.Fru talman! Låt mig avslutningsvis konstatera att det centrala för är att vi bygger en politik som ger förutsättningar för nya jobb i växande företag. Det är kärnan i regeringens arbete inför den kommande höstpropositionen. Det är jobben som är misslyckande. Arbetslösheten är högre, sysselsättningen är lägre, långtidsarbetslösheten har mer än fördubblats och fas 3 bara sväller och sväller. Det är facit med regeringen detta finns det nästan inga konkreta förslag mot arbetslösheten som regeringen vill sätta i gång . Tvärtom ska allting vänta till senare, för det kan bli värre. Det kan det naturligtvis, men vi har faktiskt 8 procents arbetslöshet. Det är massarbetslöshet! Det menade att det var redan när arbetslösheten var väsentligt lägre. Ändå vill han inte ta det ordet i sin mun, trots att vi har 8 procents arbetslöshet. 100 000 fler är utan jobb, och arbetslösheten har ökat i princip i alla åldersgrupper. Vad värre är: Han lägger inte heller fram några konkreta förslag. Dem får vi vänta på till senare.Jag tycker inte att vi har råd att vänta när så många är utanför. Vi har inte råd att vänta när så många ungdomar fortsätter att gå utan arbete eller sysselsättning och låses in i fas 3, en åtgärd som absolut inga unga människor ska vara i - ja, faktiskt inga andra människor heller, om sanningen ska fram. anstränger sig för att beskriva som ett land i sönderfall. Man undrar lite vilka exempel det finns på politik som har fungerat bättre än den vi har fört i . KI kom med bedömningen att det blir en sysselsättningsökning med 175 000 personer, det vill säga totalt 300 000 under de år vi har haft regeringsmakten. När vi tillträdde låg i mitten i arbetslöshetsligan. är vi nere på sjätte, sjunde eller åttonde plats.I andra länder har arbetslösheten ökat kraftigt och sysselsättningsgraden har fallit. Där har långtidsarbetslösheten ökat. I har vi, tillsammans med något annat land, lägsta långtidsarbetslöshet. Utanförskapet i termer av de breda mått vi har använt, som den socialdemokratiska regeringen tog fram, alltså helårsekvivalenter, har minskat kraftigt.Det mest obegripliga är att inte ägnar en sekund åt att förklara den egna politiken: kraftiga skattehöjningar för att finansiera ett utbyggt bidragssystem. Varför inte gå till väljarna och säga som det är, att ni anser att vi ska beskatta unga människor hårdare, backa på jobbskatteavdragen, lägga tillbaka skattehöjningar på restaurangsektorn och försämra RUT- och ROT-avdragen, och sedan ska vi använda pengarna till bidragssystem? Varför inte stå för politiken?Socialdemokraterna kan inte acceptera att människor försörjer sig på eget arbete. De vill i stället lägga resurserna på att människor ska försörjas av det offentliga utanför arbetsmarknaden. Det är kärnan i den socialdemokratiska politiken.Trots att har överskott och balans i offentliga finanser måste Socialdemokraterna genomföra en skattechock, och man väljer en utformning av den skattechocken som inte ens något av krisländerna har gjort. Där har man höjt fastighetsskatt, moms och andra skattebaser som inte slår direkt mot jobben. Socialdemokraterna inriktar sina skattehöjningar på exakt de områden som ger störst effekt på sysselsättningen. Det kanske handlar om 20 000 unga människor som ska ställas utanför arbetsmarknaden för att ska få höja kostnaderna i bidragssystemen. Vore det inte dags att överge bidragspolitiken, ? Just de åtgärder som pekar på - den sänkta krogmomsen och sänkningen av socialförsäkringsavgiften för ungdomar - framhåller också hans egna experter på som slösaktiga. Det är ineffektiva åtgärder.KI kom med sin granskning av krogmomsen . Där pekar man på att om det över huvud taget blir några jobb i den sektorn kostar de styck. Det är inte att använda pengar effektivt. Det är inte att använda resurserna på bästa sätt i ett läge där marginalerna är knappa.Jag står för trygga sociala försäkringar. Det är väldigt viktigt att vi har omställningsförmåga i det svenska samhället. Både a-kassa och sjukförsäkring är en del av det. kan gärna förklara varför , som har goda finanser och har haft det , ska vara i strykklass när det handlar om de sociala försäkringarna. Det tycker jag är en mycket märklig utveckling.Anders jämför gärna med andra länder. Det kan vi ju göra, men vi brukar inte så ofta jämföra oss med länder som och i ekonomiska termer, utan det är snarare , , och som vi brukar tycka är rimliga att jämföra med. Det är länder som har haft sjunkande arbetslöshet sedan tillträdde. Här i , där har haft lite mer påverkan, har arbetslösheten stigit kraftigt.Som tog upp pekar dessutom KI på att arbetslösheten kommer att vara . Det är alltså det facit som ska lämna efter sig. Det är mer än massarbetslöshet! Vad KI säger är att sysselsättningen stiger med 175 000 personer, alltså 300 000 under de två mandatperioder som vi kommer att ha haft ansvaret för när vi går till val nästa gång. Enligt KI:s analyser beror en mycket stor del av detta på de åtgärder som regeringen har vidtagit. Det handlar om jobbskatteavdrag, förändring av arbetslöshetsförsäkringen, förändring av sjukförsäkringen, förändring av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och om RUT- och ROT-avdragen. Det är åtgärder som KI bedömer varaktigt har höjt sysselsättningen i kraftigt och långsiktigt.Alla dessa åtgärder har Socialdemokraterna varit emot. Flera av dem vill man rulla tillbaka. Låt oss då för en gångs skull tala om det som är kärnan i den socialdemokratiska politiken: a-kassa, sjukförsäkring, förtidspension och utanförskap.Man lägger inte skattepengar på utbildning. Det är inte det Socialdemokraternas budgetpolitik handlar om. Man lägger dem inte på infrastruktur eller på att göra mer för forskning och utveckling, utan man lägger pengarna på att försörja människor utanför arbetsmarknaden. Det är Socialdemokraternas politik. Den ledde till utanförskap. Den kommer att leda till utanförskap. Den kommer att leda till arbetslöshet och lägre sysselsättning, och den är förödande för långsiktig välfärd och rättvisa i . Den politiken ska avvisas! Under och den borgerliga regeringens ledning har vi fått en alltmer privatiserad och kommersialiserad välfärd. Skatter betalar produktion, konsumtion, löner och vinster men också uppköp av nya välfärdsverksamheter. skriver i en rapport: "Det kräver ingen större eftertanke för att inse att manipulation och slöseri kan förekomma när en anonym och frånvarande tredje part (skattebetalarna) går in som mellanhand och finansierar alla transaktioner mellan producent och konsument." Vidare anför att välfärden är en ju ingen bundsförvant till precis utan snarare kamrater.8 miljarder av våra inbetalda skattekronor tas ut i privata vinster. 8 miljarder motsvarar lönerna för 20 00 anställda. Det är lika många jobb som Arbetsförmedlingen beräknar ska komma . Detta är pengar som vi redan har betalat för arbetsuppgifter som borde utföras.Det har inte heller blivit någon mångfald i välfärden, som en del vill göra gällande. Det är framför allt stora riskkapitalbolag som har tagit över alltmer. Academia har 7 000 anställda, Attendo har 12 000, Aleris har 7 000 och Ambea har drygt 10 000. Carema har en skattefinansierad omsättning på 6,2 miljarder. Baggium gör en vinst på 157 000 per anställd. För Attendo är vinsten 43 000 per anställd och för Carema 34 000.Anders brukar prata om att hushålla med skattebetalarnas pengar. Är det att hushålla med skattebetalarnas pengar att vi har en äldreomsorg som ger dubbelt så hög avkastning som finanssektorn och där våra inbetalda skattepengar går till privata vinster i den privatiserade välfärden? Är det att hushålla med skattebetalarnas pengar, ? Det finns oceaner av belägg för att det enda sättet att hushålla med mänsklighetens resurser är ett system vi kallar för marknadsekonomi. I marknadsekonomi finns det vinster. Då använder man resurserna effektivt, och man skapar välstånd för människor. Man lyfter hundratals miljoner människor ur fattigdom till rikedom.Det finns andra ekonomiska system, som jag antar att känner till, där man inte tillåter vinster. Där skapar man fattigdom. Där stannar människor kvar utan utveckling, och där klarar man inte av att erbjuda vare sig välstånd eller tillväxt. 7 000, 10 000, 12 000 - räknar upp alla de människor hon vill ge sparken.7 000, 10 000, 12 000 - det är de som ska sägas upp från de företag som här beskriver om det blir en vänsterregering. Då ska turordningslistorna upprättas. Då ska facket kallas in. Då ska uppsägningarna sätta i gång. För här ska det stängas i enhetssamhälle. (Applåder)Naturligtvis vore det förödande också ur jämställdhetssynpunkt. ser vi nämligen att löneskillnaderna mellan män och kvinnor - vi fick den rapporten - minskar. Det finns många skäl till det. Ett av skälen är naturligtvis en ökad valfrihet och konkurrens inom vård och omsorg som gör att kvinnor får mer uppskattning och bättre löner för sitt arbete. Det är mer av utbildning, mer av jobbskatteavdrag. Med detta har vi uppnått det som har talat om men aldrig kommit i närheten av, en minskning av inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor.Det var en glädjens rapport vi fick . kan visa att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor, löneskillnaderna mellan män och kvinnor, minskar. Det beror naturligtvis på att vi i jobbar för jämställdhet. Vi driver en politik för full sysselsättning. Och det lägger grunden för ett samhälle som präglas av samförstånd. Det finns oceaner av belägg för att privatiserad välfärd är dyr, kostsam och ineffektiv. Det är ett väldigt dyrt system, och det leder fel när inte behoven styr utan vinsterna.En kvasimarknad är vad vi har fått där skatter betalar produktion, konsumtion, löner, vinster och uppköp av nya verksamheter. Är det en fungerande marknad? Hur kan det vara en fungerande marknad när det handlar om unika människors unika behov?Det är inte lika lätt att rycka upp mormor från ett äldreboende som att gå och byta byxor i affären om jag är missnöjd. Det är inte lika lätt att göra om en misslyckad skolgång som att gå och byta ärterna i affären.Studieförbundet och Samhälle har kommit fram till att det inte har blivit bättre kvalitet eller mer kostnadseffektivt, utan det handlar enbart om ideologi. Och det är multisjuka äldre som betalar priset för den förda politiken.I är det alltså viktigt att multisjuka äldre får det sämre för att privata företag ska ha rätt att göra vinst på våra skattepengar.Anders försöker här med någon skrämselpropaganda och säger att de här människorna skulle förlora jobben. Snarare är det väl så att de skulle få fler arbetskamrater. Välfärden försvinner ju inte bara för att privata bolag inte får vara i den. Det är snarare så att mer av våra skattepengar går till välfärden när de inte behöver tas ut i privata vinster.8 miljarder motsvarar lönerna för 20 000 fler anställda i äldreomsorgen. De här personerna skulle alltså inte bara få en bättre kvalitet utan också få fler arbetskamrater.Löneskillnaderna i den privatiserade välfärden är faktiskt större än i den offentliga välfärden. Det som har hänt när välfärden har privatiserats är att män som är anställda i välfärden har fått högre löner och inte kvinnor.Anders får nog ta och läsa på och sluta blunda för det som faktiskt händer. Ideologi kan inte vara överordnat multisjuka äldres väl och ve. Låt mig föreslå en kampanjidé för i valrörelsen ! Man kan gå runt här i och i andra delar av och sätta upp skyltar. Jag föreslår att de har en gul bakgrund och en röd ram. Och så står det: Stängt på grund av vänsterpolitik.Dem kan man spika upp på dörrarna på förskolorna. Dem kan man klistra upp utanför vårdcentralerna. Dem kan man sätta upp utanför apoteken. Dem kan man sätta framför äldreboenden, där det finns privata företag. Det är klart att välfärden ska vara skattefinansierad. Men verksamheten måste kunna bedrivas av olika.Vänsterpartiets listning av alla dem som inte ska få jobba i de här verksamheterna ger uttryck för en ideologisk blindhet.Ulla säger att marknadsekonomi präglas av ineffektivitet, slöseri och vinster. Men sanningen är att det inte är så. Det är när länder går till marknadsekonomi som vi får välstånd. Det är när länder går ifrån marknadsekonomi och har för mycket regleringar, för mycket statlig kontroll och för lite av företagande som vi får kriser. Det är därför vi har de här ekonomierna i södra , som är genomreglerade och genombeskattade. Det är stora ekonomiska skillnader för att man bygger monopol snarare än konkurrens. Det är det vi har sett i varenda del av världen som inte har förmått att klara av ekonomisk utveckling.Låt oss komma tillbaka till jämställdhetsfrågan! har vi gjort reformer för att fler kvinnor ska kunna jobba i privat välfärdssektor. Och vi sänker skatterna så att det lönar sig bättre att jobba. Då minskar inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor. Kan inte glädjas över att regeringens jämställdhetsarbete bär frukt så att vi minskar inkomstskillnaderna? Är det inte en fördel? Är det inte bra? Kan vi inte glädjas åt att den stagnation på jämställdhetsområdet som regering representerade nu har brutits så att vi kan se framsteg mot mer av jämställdhet? Är inte det glädjande, ? I morse läste jag två debattartiklar, den ena i , den andra i Dagens Industri.I skrev finansministern och ett antal ekonomisk-politiska talespersoner. Det var inte så mycket nytt.