bet · GZ01MJU10 · 2012-03-06 00:00:00 — Man kan fortsätta med att konstatera att det finns stöd för kommuner och landsting som vill ställa kvalitetskrav på livsmedel när det gäller god miljöhänsyn och gott djurskydd. Men det har funnits en rättsosäkerhet, vilket har varit uppe tidigare i debatten. Jag är glad att det finns flera rättsfall, tidigare i och senast i , där det har blivit tydligt att exempelvis har fått rätt utifrån - notera - förslag på kriterier för livsmedelsupphandling. Vad jag förstår kommer inte Servera att överklaga. har det varit många som har velat ställa krav, men det har nästan slentrianmässigt överklagats av de stora drakarna och grossisterna Servera och Menigo. Från att man slentrianmässigt har ställt krav blir det nu möjligt att som upphandlare undvika att till exempel djur behandlas med antibiotika och att djur transporteras än . Det är också viktigt att kunna kräva att ett djur är bedövat före avblodningen vid slakten.Detta är otroligt viktigt, och jag tror att fler kommuner nu kommer att våga följa efter. Många har haft viljan, men inte tillräckligt många har haft modet. Jag var inne på strax före debatten här, och jag såg att med flera grannkommuner nu går in och ställer denna typ av krav. Det är oerhört positivt. finns inte bara stödet från och , utan nu finns också denna tydligare rättssäkerhet. Vi vet vad som gäller.Det är bra. Det är bra för dem som äter maten i det offentliga köket. Det är bra för dem som levererar till det offentliga köket. Man ska också tänka på att man kan dela upp upphandlingar. Man kan som upphandlare på ett smart sätt göra det lätt för producenter som finns i kommunens eller närhet. Jag lyssnade på kommuns kostchef och fick höra hur de på ett smart sätt jobbar med sina upphandlare. ligger lägst i landet när det gäller hur mycket de lägger på varje skolmåltid. Men de har en fantastiskt bra skolmat. Det finns kött, fisk och ett vegetariskt alternativ varje dag.Om man har lokalt producerad mat och tillagningskök på skolor och äldreboenden kan man både ha en bra ekonomi i den kommunala kostverksamheten och en bra kvalitet. Det är viktigt att ta med sig. Förut har det varit så att man har tagit det lägsta priset. Då blir det mycket halvfabrikat, och sedan blir det ändå dyrare och dåligt. Då har ingen vunnit någonting förutom de stora grossisterna kanske.Jag vill avsluta med att det här inte bara är bra för dem som äter i det offentliga köket. Tydligheten och det stöd som finns där ute är inte bara bra för dem som kan leverera till det offentliga köket, utan det är också bra för totalt som matland. Det blir en tydlighet. Den offentliga upphandlingen och den offentliga maten är en av fem delar i "- det nya matlandet".Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det är jättebra att ni vill att skolmaten ska bli bättre, . Det vill vi i också. Det är därför vi avsätter extra pengar för att skolmaten och maten inom äldreomsorgen ska bli bättre. Ni i röstar mot det. Varför det?Vi har också avsatt extra pengar för att man ska kunna öka den ekologiska produktionen av mat. Ni i och de andra borgerliga partierna röstar mot det. Varför det?Jag pratade tidigare om transfetter. Vi vet att i synnerhet ungdomar får i sig väldigt stora mängder transfetter. Det finns mycket transfetter i bakverk och snabbmat. Transfetter är helt onödigt. Det tillför inte maten någonting. Det var därför den här kammaren beslutade att transfetter ska förbjudas. har det gått det beslutet. Ditt parti sitter med i regeringen, , och än så länge har vi inte sett något. ska det redovisas någonting . Vi vet inte ens om det blir ett förslag på ett förbud mot transfetter. Varför tar det så , ? Kommer det att bli ett regelrätt förbud mot industriellt framställda transfetter ?Avslutningsvis vill jag säga att jag lyssnade på radiointervjun med miljöminister förrförra lördagen. Hon konstaterade att köttindustrin är ett miljöproblem. Det är därför vi i vill ha en handlingsplan för mer vegetarisk konsumtion och en minskad köttkonsumtion. Vi vill till exempel ha vegetariska på skolor, äldreboenden och andra platser. Ni i är emot det. Vilka förslag har ni för att minska köttindustrins miljöbelastning? Tack för intressanta frågeställningar, ! När det gäller detta att öronmärka pengar till kommunerna vill jag säga att jag är för att man som kommunpolitiker ska kunna göra sina egna prioriteringar och att kommunerna får pengarna i en påse. och öronmärker pengar till att handla ekologiskt eller till skolmaten.Som jag sade i mitt anförande tycker jag att skolmaten ska vara bra. Den ska vara näringsriktig. Jag noterar att inte har lagt fram något förslag om att den inte bara ska vara gratis. Det är alliansregeringen som har drivit igenom att skolmaten också ska vara näringsriktig.I blir de kanske med något slags periodicitet uthängda för att lägga väldigt lite pengar på sin skolmat. Sedan säger de till samma journalister som hänger ut dem: Kom och ät maten! När de kommer och äter maten märker de att den är fantastiskt bra. Det handlar inte om pengarna utan om hur man gör maten och att man har tillagningskök på varje skola och på varje äldreboende. Man ska laga maten från grunden.Då behöver man en livsmedelspolicy, . Mindre än hälften av kommunerna har en livsmedelspolicy. Jag tror att det är där man ska börja. Jag har ingenting emot att man har köttfria dagar i det offentliga köket, men det är fel att börja med att säga att vi ska ha en köttfri måndag innan vi har en livsmedelspolicy som kanske gör att man kan ha vegetariska alternativ . Det är bättre att ha vegetariska alternativ än att tvinga alla att vara vegetarianer en gång . Jag noterar att vill ha vegetariska dagar . Lägg fram det förslaget, , och jag lovar dig att ni kan räkna med stöd när vi röstar om det.Kom inte och säg att är emot att vi ska ha en näringsriktig mat i våra skolor! Självklart ska vi ha det, men jag tycker inte att det är riktigt sjyst mot skolorna att man å ena sidan ställer ökade krav och å andra sidan inte tillför några nya resurser. Det är viktigt för skolorna att de har resurser att köpa in bra mat, ekologisk mat och näringsriktig mat. Då behöver vi extra pengar, men det är någonting som ni har röstat emot. Jag tycker att det är olyckligt. Jag fick inget svar på frågan om transfetter. Jag kastar över frågan igen. Varför tar det så ? Kommer det verkligen att bli ett förbud mot industriellt framställda transfetter såsom vi beslutade i den här kammaren? Låt mig börja med den andra frågan om transfetter. Precis som sade kommer det en redovisning . Jag vill inte föregå den.Jag tycker att det skulle vara bra om varje kommun hade en livsmedelspolicy som säger att man ska ha ett vegetariskt alternativ . I har man ett fiskalternativ, ett köttalternativ och ett vegetariskt alternativ . Men jag tycker inte att man ska börja med att säga att det ska vara en köttfri dag, en köttfri måndag, i en kommun innan den ens har en livsmedelspolicy. I landsting använder man till exempel mycket bomull. Bomull har en stor miljöpåverkan. Ska vi ha en bomullsfri tisdag? Det blir lite löjligt.Man ska börja med att i grund och botten ha en bra kostverksamhet och en livsmedelspolicy som säger att det ska finnas vegetariska alternativ . Då tror jag att man kan få barnen i skolan att inte rösta med fötterna. Man har ju sett exempel på att de går till i stället när man har haft köttfria . Vad har man vunnit om de går och köper snabbmat i stället för att äta maten i skolan? Jag tror att det är viktigt med funktionen skolmat för att barnen ska kunna lära sig också på eftermiddagen.Då behöver vi öka värdet av skolmaten, men därmed inte sagt att man måste tillföra nya resurser. Det ska finnas tillräckliga resurser, men det ska också finnas en kostpolicy som gör det möjligt att ha tillagningskök i alla skolor och på äldreboenden. Diskussionen om cook and chill finns även i kommuner där stöttar. I har man till exempel tänkt göra ett stort centralkök och sedan skicka ut maten. Det är inte en bra måltidsverksamhet. strider för en måltidsverksamhet där man tillagar maten från grunden ute på skolorna och äldreboendena. Då blir det bra mat, men den behöver inte nödvändigtvis bli dyrare. Jag noterar att naturligtvis talar sig väldigt varm för Matlandet . Vi har haft den här diskussionen förut, och jag, och den har säkert förts med andra också. Ett av syftena med Matlandet är att öka mervärdet på den svenska matproduktionen. Därvidlag är vi faktiskt helt överens. Jag tycker att det är viktigt att vi har en hög kvalitet på den svenska matproduktionen.Samtidigt är det så att som Matlandet har introducerats har den svenska matproduktionen och konsumtionen av densamma sjunkit. Det har lett till att konsumtionen av svensk mat i förhållande till importerad mat inte ökar utan minskar. Offentlig upphandling, som valde att lägga vikten vid i sitt tal, är en mycket väsentlig del av inköpen av all mat i . Det tror jag att håller med om.Då ställer jag frågan till : Vad har Matlandet tillfört den offentliga upphandlingen? kan vi konstatera att den del av svensk matproduktion som konsumeras sjunker. Jag delar oro. Vi pratar om många decennier av minskande livsmedelsproduktion i och ökande behov av import.Jag tror att vi gemensamt i den här kammaren behöver ta tag i detta och se vad vi kan göra för att säkra livsmedelsproduktionen i . Det handlar om flera olika delar. Matlandet har haft betydelse för att lyfta fram mervärden hos svenska livsmedel, och det är det främsta syftet.Sedan ska vi inte bara fokusera på att exportera, utan vi ska också fokusera på att nyttja de livsmedel som kan produceras i till exempel i det offentliga köket. Jag ser väldigt positivt på den tydligare rådgivningen från . Det är en tydlig del av Matlandet . Det är inte för inte som de har fått mer pengar och tydligare uppgifter, och det är likadant med . Det kan man se som en del i Matlandet Sverige.Rättsosäkerheten börjar bli mindre. Jag hoppas att kommun får efterföljare, för nota bene, de använde kriterier och fick rätt, och verkar det som att det är slut med de tidigare rutinmässiga överklagandena från de stora grossisterna. De fattar väl själva att det inte har varit så bra för deras varumärken att ständigt överklaga upphandlingar som vill ställa krav på miljö och djurskydd.Jag är glad att vi nu kan se en utveckling där kommuner vågar ställa krav. Det är en del i Matlandet . Jag är också, precis som , väldigt glad åt att kommuns överklagande blev positivt bemött. Men faktum kvarstår, och så kommer det att vara , att fortfarande kommer de offentliga upphandlingarna av mat i väldigt stor utsträckning att vara kopplade till de regler som finns , och dess värre vågar bara de stora drakarna lägga anbud.Det är ett bekymmer i sig, för det kommer att ta tid innan vi får mer ekologiskt odlade produkter i de offentliga upphandlingarna just av det skälet att det är ganska krångligt. Det är komplicerat, tar mycket kraft och kräver mycket kompetens från leverantörerna och producenterna att vara med i de här större upphandlingarna. är det också så, även om det är ett steg i rätt riktning, att man inte kommer att våga lägga de här anbuden för att det inte lönar sig.Då är frågan till : Kommer den borgerliga regeringen, och framför allt som är främjare av Matlandet , att lägga extra mycket kraft på den offentliga debatten och komma med utfästelser från regeringen som styr åt att man ska främja den svenska matproduktionen vid upphandlingar och skapa de utbildningsarenor som behövs?Miljöstyrningsrådet har en mycket positiv inverkan, men de har alldeles för lite resurser och för lite personal för att kunna åka runt och utbilda alla upphandlare. Kommer regeringen att ha den offensiva attityden att nu har det hänt saker, nu måste vi agera, och vi hoppas att alla följer exempel? Precis som konstaterar är jag väldigt glad och nöjd över att det verkar som att vi har fått en tydligare rättssäkerhet och över att kommun kan få flera efterföljare. Men det är viktigt att se bidrag till det här. Det är kriterier som kommun och andra har använt. De har fått ökade resurser, och jag tycker att de gör ett väldigt bra jobb. Sedan är det inte regeringen som gör de specifika upphandlingarna. Vi ska vara tydliga här i kammaren och i andra sammanhang, men det är kommuner och landsting som själva måste ta till sig de råd som finns och använda dem.Det vi kan göra, både socialdemokrater och centerpartister och andra som uppenbarligen är engagerade - det är trevligt att Socialdemokraterna pratar så varmt om Matlandet som ju är någonting som har uppfunnit och fått igenom i alliansregeringen - är att lyfta fram goda exempel så att får efterföljare. Jag tror att viljan har funnits där, och har vi skapat en förutsättning för att man ska kunna omsätta den viljan till politisk handling genom att ge resurser att ge råd om och kriterier för hur man kan ställa krav på god miljö och god djurhållning. I och med det här rättsfallet har det blivit tydligare.Sedan behöver vi göra andra saker för att leverantörer ska våga dela upp upphandlingar. Kommuner måste vara smarta, och då får man inte, som säger, främja svenskt, för då trillar man dit på ett överklagande. Man ska ställa krav. har sagt är att man ska ställa krav som följer svensk lag, men det är inte argumentet. Det är själva innehållet i kvalitetskriteriet som är det viktiga. Det finns lite olika infallsvinklar på dagens ämne som berör det viktigaste vi har, nämligen våra livsmedel. Livsmedel ska vara säkra och trygga för oss som konsumenter. Vi vill ha en produktion som vi kan vara stolta över i . Dagens betänkande behandlar ett antal motioner som spänner över det här området och som tar upp ganska vitt skilda ämnen. Jag vill lyfta fram några, även om mina kolleger redan har berört en del av dem.Upphandlingsfrågan är oerhört central och oerhört komplex. Det har vi kunnat höra i flera tidigare inlägg. Därför sitter också en utredning ledd av just nu och tittar på detta för att se vad vi kan förändra för att göra upphandlingen enklare, tydligare och säkrare.Den dom som kom när kommun fick rätt har gett nya möjligheter att ta in djurskydd, transporter, avlivning med mera i upphandlingarna. Det är bra.Ännu bättre är egentligen det som kanske inte fick lika stor uppmärksamhet men som hände när LRF:s ordförande och företrädare för grossistföretagen satt i samma soffa, tog varandra i hand och konstaterade att man ska hjälpas åt för att skapa förutsättningar för en bra upphandlingsstruktur. Det tycker jag bådar gott för svenska produkter och svensk kvalitet också i de storhushåll som vi svenskar blir alltmer beroende av. Såväl barn som äldre och även vi som finns i det här huset äter den typen av mat dagligen.Mervärden är viktiga. Det handlar som vanligt om att handlingar talar högre än ord. Alltså är det viktigt med kunskap och kvalitet. Där är "- det nya matlandet" en viktig pusselbit.Vi har många goda matambassadörer i vårt land, och jag hoppas att vi som sitter här i kammaren vet vem som är matambassadör i vår hemregion och vem vi ska vända oss till för att lyssna in vad branscherna i vår region har för behov för att utvecklas. Det är nämligen viktigt att höja kompetensen hos alla, och därför är det nationella centrum som finns i hägn för att stödja kommuner och landsting viktigt, och där har resurser tillförts.Det är också viktigt att säga att kommuner och landsting själva har en duktig organisation i det vi kallar SKL och som är en viktig aktör när det gäller detta. Dessa kan gemensamt komma långt i att utbilda och ge kompetens för att vi ska kunna få en god tillsyn och goda upphandlingar.Någon har tidigare berört här att det är viktigt att vi får en tillsyn som fungerar. Ja, det är det, och den tillsynen ska vara riskbaserad.Det är också en viktig punkt i det arbete som nu gör. Där kommer nya riktlinjer, något som bland annat drivit på. Vi vill att den ideella sektorn fortfarande ska kunna servera sin korv på fotbollsmatchen eller, för den delen, sitt kyrkkaffe. Det är viktigt att vi hittar formerna för det arbetet.På det området finns även . Den kom och innehåller ganska många positiva signaler om att stimulera det närproducerade, det som finns i vår omgivning. Det ska ske i nära samverkan mellan aktörerna för att vi ska kunna handla på ett bra sätt. Om vi till exempel vill att svensk grisproduktion ska ha en framtid måste vi handla de produkterna till ett något högre pris eftersom vi själva satt ribban betydligt högre än andra länder gjort. Då måste också det vägas in, vilket flera tidigare talare redan berört och jag därför inte tänker gå djupare in på, herr talman.Ekologisk produktion är en fråga som vållat mycket debatt och diskussion och också behandlas i det här betänkandet. Ekologiska producenter har varit föregångare, spjutspetsar, för att visa i vilken riktning vi ska gå. Det har gjort att hela näringen ändrat sitt beteende och sina produktionsmetoder i en riktning som varit mycket positiv.I dag är efterfrågan på ekologiska produkter i många fall större än tillgången, och därmed borde marknaden kunna hantera detta. Men det verkar av någon outgrundlig anledning inte vara fallet. Kan det vara så att även här spökar det faktum att vi inte alltid agerar som vi säger? Varför är det i så fall så? Om man inte vill möjliggöra detta i upphandlingsunderlag och annat blir det problem. Vi vill att det ska finnas möjlighet att köpa dessa produkter utan att det är någonting konstigt i sig. Däremot, herr talman, tror jag inte att vi därmed behöver större målprocentsatser och så vidare i det arbetet.Nu ser över frågan hur mycket av den svenska arealen som ska ha ekologisk produktion, inte hur mycket produktion vi ska ha. Det gör man i samband med det tulpanprojekt - allting har sitt namn - som handlar om det nya landsbygdsprogrammet. Det är en oerhört viktig fråga, och det är dessutom intressant att följa varför fler inte ställer om när marknaden efterfrågar dessa produkter.Herr talman! berörde tidigare hur det är att leva med behovet att kunna se vad som står på etiketterna. Jag har en partikollega som motionerat om detta och motionen behandlas i dagens betänkande. Kollegan har lyft upp frågan i olika sammanhang och har också stor egen erfarenhet. Viktiga steg har alltså tagits. Därför är det glädjande att se att märkningen och kontrollen blivit bättre beträffande hur produkter ska beskrivas, vad som ska stå på etiketterna och framför allt att de ska vara läsliga för oss alla.Det är oerhört viktigt att märkningen och kontrollen görs på ett sådant sätt att vi inte slår undan fötterna på de små näringsidkarna. Därför har vi, herr talman, med viss restriktivitet från Alliansens sida, bejakat att man ska ursprungsmärka och etikettera och det ena med det tredje. Vi och jag som kristdemokrat tror att det är bättre att näringen själv löser detta. Därmed får vi det som finns, nämligen kött som till är svenskt. Det har näringen själv tagit initiativ till.Det finns således ett mervärde som de själva ser, och kontrollen ger sig självt. Man får inte etikettera om man inte uppfyller kraven, vilket ju så att sägas kontrolleras av kollegerna. Därmed behöver vi inte lägga gemensamma skattepengar på det, och vi behöver inte en kontrollapparat. Vi får ändå en kvalitetsmärkning. Mer sådant bör stimuleras, däremot inte mer lagstiftning på området.Azofärgerna skulle jag, herr talman, kunna hoppa över, men jag vill dock säga ett par saker trots att tidigare talare tagit upp dem och min talartid snart är slut. Det är viktigt att i dessa frågor agera ur ett barnperspektiv. Det är viktigt att driver på inom befintlig EU-lagstiftning. Jag ska inte läsa upp det som står i betänkandet, för det gjorde alldeles förträffligt , utan bara rekommendera åhörare både i kammaren och annorstädes att läsa betänkandet, som lätt hittas på hemsida, för att se vad som faktiskt står där.Sverige ska driva på inom EU för att få till stånd förändringar på detta område. Det är oerhört centralt. förväntar jag mig att denna och andra debatter driver på näringen så att den blir självsanerande, det vill säga att producenter av varor som innehåller dessa ämnen gör klokt i att på egen hand plocka bort dem. Det går mycket fortare än att vi ska lagstifta om det.Herr talman! Det finns mer att ta upp, men jag stannar här och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Att intresset för mat växer sig allt starkare är inte konstigt. Alla behöver äta, , och vad vi äter har stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Alltmer av den mat vi äter tillagas industriellt och i stor skala. Parallellt med trenden mot mer processad mat har allergier, diabetes, cancer och andra välfärdssjukdomar ökat.Samtidigt blir reaktionen allt starkare mot att maten blir alltmer anonym, näringsfattig och full av kemiska tillsatser och mer och mer smaklös. Allt fler tröttnar på fusk och tricks, på att vissa mindre nogräknade livsmedelsproducenter i sin jakt på vinst tillsätter mer eller mindre tveksamma färg- och smakämnen till billiga råvaror av dålig kvalitet för att få dem att verka mer tilltalande.Att mat inte ska få innehålla tillsatser som azofärger eller ingredienser som transfetter, vilka är skadliga för hälsan, är självklart, men det är viktigt att inte lägga ribban för lågt. Maten ska också vara näringsrik och god. Även den miljöpåverkan maten har, var den kommer ifrån och hur den producerats, till exempel vad gäller djurhållning och djurskydd, är viktiga och relevanta aspekter och av intresse för oss konsumenter.I livsmedelsbutikerna kan vi genom att läsa innehållsförteckningarna välja vad vi vill köpa hem. Den som exempelvis vill slippa tillsatser kan välja rena och oprocessade varor. Den mat som vi själva inte lagar utan äter på restaurang vet vi däremot oftast alldeles för lite om. Men mat är mat, oavsett var den tillagas och äts. Därför borde det vara självklart att få motsvarande information om den mat som serveras på restauranger.Enligt uppgift i boken i grytan av och är detta redan verklighet på tyska krogmenyer. Med tydligt redovisade innehållsförteckningar på restauranger kan matgästerna lätt välja bort mat med oönskade tillsatser eller ingredienser, precis som i affärer. Antingen man besöker en krog eller en lunchrestaurang, eller äter i offentliga restauranger på sjukhus, i skolor, förskolor och äldreboenden, är det ett rimligt krav att man får veta vad olika maträtter som erbjuds innehåller.EU:s förordning om livsmedelsinformation till konsumenter är ett steg på vägen. Men det finns flera anledningar att gå längre än så. Som utskottet konstaterar i betänkandet kan en obligatorisk konsumentinformation stärka konsumentinflytandet och förväntas stärka konkurrenskraften för seriösa producenter. I klartext betyder det att om folk fick ett bra beslutsunderlag skulle de troligen välja mat av god kvalitet och därmed gynna kvalitetsmedvetna restauranger.Jag har därför i motion MJ343 föreslagit att ska uppmana regeringen att låta ta fram ett förslag på innehållsdeklarationer på svenska restauranger. Hur ett sådant regelverk ska utformas i detalj kräver givetvis en djupare utredning, men att helt förlita sig på dialog med hotell- och restaurangbranschen om hur informationen till konsumenterna kan förbättras, som utskottsmajoriteten vill, är alltför defensivt.Grundregeln ur konsumentperspektiv bör enligt min mening vara att matgäster ska få information om matens innehåll utan att särskilt behöva fråga efter den. I praktiken är det förstås både rimligt och befogat att göra undantag för mindre restauranger. En tänkbar lösning, som balanserar matgästernas berättigade intresse av att få veta vad de äter och småföretagens lika berättigade intresse av att slippa onödigt krångel, vore att det för små företag endast skulle vara obligatoriskt att redovisa allergener och tillsatser som inte är tillåtna i ekologisk mat.