bet · GZ01SoU16 · 2012-04-03 00:00:00 — Bland annat infördes regeln om att läkemedel inte får säljas till personer som är . En viktig utgångspunkt har varit att upprätthålla en hög nivå på säkerheten för konsumenterna. Det finns ett tydligt regelverk för tillsyn och kontroll av handeln, där det åligger kommunerna att kontrollera efterlevnaden av lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel och de föreskrifter som har meddelat. ska underrätta kommunerna om de anmälningar som kommer in från näringsidkare som vill bedriva detaljhandel med receptfria läkemedel. Brister som kommunen upptäcker ska rapporteras till . får meddela förelägganden och förbud, som kan förenas med vite, för att regelverket ska efterlevas. Den som bryter mot förbudet att sälja läkemedel till personer kan dömas till böter eller fängelse . Vid köp av receptfria läkemedel på apotek gäller ingen motsvarande åldersgräns, bland annat mot bakgrund av att man där har tillgång till personal med farmaceutisk kompetens. har arbetat med ett flertal aktiviteter gällande handel med vissa receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än apotek. Bland dessa kan nämnas att i samarbete med SKL utbildat närmare 300 kommunala inspektörer inom området. Verket har ännu inte fått in något större antal bristrapporter från kommunerna. De brister som har rapporterats har främst rört avsaknad av egenkontrollprogram samt att butiker sålt läkemedel utan att ha gjort en anmälan till . Från allmänheten har det främst rapporterats om brister i exponeringen. planerar att bedriva egen fälttillsyn i projektform. Basutbildningen för kommunala inspektörer kommer att fortsätta även . följer också försäljningsutvecklingen för receptfria läkemedel. genomför vidare en snabbutredning med anledning av den senaste tidens uppgifter i medierna om ökad användning av vissa värktabletter vid självmord och självmordsförsök hos ungdomar. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. Uppföljningen och utvärderingen omfattar bland annat apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. I detta sammanhang bör bland annat risken för överdosering av receptfria läkemedel utvärderas. En delrapport med en första utvärdering ska lämnas och uppdraget ska slutredovisas . Regeringen följer utvecklingen noga. Det är viktigt att säkerställa att regelverket följs och att det finns en väl fungerande kontroll och tillsyn. Jag finner däremot inte skäl för att genomföra några lagändringar. Av () framgår att följande branschpraxis ska gälla. kunde alla apotek se varandras lager via ATS-terminalerna. På så sätt fick kunden hjälp med att lokalisera på vilket apotek ett visst förskrivet läkemedel fanns. Det var en service som fungerade i ett monopol, som gav en hög servicenivå och som kunderna vande sig vid. På en fri marknad med flera aktörer saknas denna funktion eftersom lagersaldo inte kan delges konkurrenter. Därför behövs nu andra lösningar inom dagens system för att fortsatt kunna lösa kundens behov. Praxis för förskrivna läkemedel blir därför följande: Kundens läkemedel är slut på lokalt apotek och läkemedlet är inte restat. Medarbetaren tar reda på kundens behov. Vid det senare gäller: Kan kunden vänta till nästa leverans, beställs läkemedlet till . Kan kunden inte vänta av olika skäl, så kan medarbetaren t.ex. undersöka om det går att göra en delexpedition. Om vi inte kan expediera något och det finns ett starkt medicinskt behov ska vi ta kontakt med närliggande apotek, eller annat apotek som kunden önskar, för att se om kundens behov kan lösas av detta apotek. Om det närliggande , eller det apotek kunden önskar, kan lösa kundens behov hänvisas kunden dit. I andra akuta fall får medarbetaren kontakta förskrivaren. Genom detta agerande får kunden bästa möjliga hjälp utan att vi som bransch överträder konkurrenslagstiftningen. Kundens behov av läkemedlet kan se väldigt olika ut och det kan finnas olika skäl till att kunden behöver denna service: Det kan vara långt till nästa apotek och då är det inte rimligt att kunden ska åka dit utan att veta om varan finns där, oavsett aktör. Vem är kunden? En rörelsehindrad kund som kommit med färdtjänst skickar man inte runt. Akuta behov av läkemedlet på grund av indikationens karaktär. Att läkemedlet är slut för kunden och hon behöver läkemedlet akut, etc. I dessa, och andra liknande, fall måste alla apoteksaktörer sätta patientsäkerheten och kundens behov före den enskilda kedjan eller apoteksaktörens behov. Av framgår även att en arbetsgrupp med representanter för (), Föreningen (), Läkemedelshandlarna, , , (), (), och Kommuner och Landsting (SKL) har utarbetat ett dokument (daterat ) som syftar till att beskriva vilket ansvar de olika aktörerna på läkemedelsmarknaden har för att undvika att restnoteringar uppstår och att minimera de negativa konsekvenserna vid uppkomna restnoteringar. Av detta framgår bl.a. att den som har tillstånd att driva apotek ska tillhandahålla förskrivna läkemedel och andra varor som omfattas av läkemedelsförmånerna. Apoteken ska tillhandahålla produkterna och enligt förordningen om handel med läkemedel (om inte särskilda skäl föreligger). Det förutsätter att det finns produkter tillgängliga som apoteken kan tillhandahålla. presenterade och en standard för god apotekssed, GPP (Good Pharmacy Practice). GPP beskriver hur farmaceuterna ska ta hand om kunderna på bästa sätt. Den svenska GPP baseras på en internationell standard formad av , WHO och FIP, den internationella farmaceutfederationen (). GPP tar fasta på att apoteksbranschen är en del av hälso- och sjukvården. Apotekens rådgivning ska ha en hög kvalitet och alltid utgå från kundens behov. Till exempel utgör kundens ålder, utbildning, livssituation, etc. viktiga faktorer för att rådgivningen verkligen når kunden på kundens egna villkor. Det är först då som farmaceuternas rådgivning kan spela en avgörande roll för hur kunden fullföljer sin läkemedelsbehandling. Genom GPP får apotekspersonalen en gemensam grund för hur de ska arbeta med kunderna och hur rådgivningen ska ges. GPP-standarden ska ses som ett verktyg för alla farmaceuter att ta ansvar och försäkra sig om att apotekens kunder erbjuds rätt kvalitet och service. I arbetsgruppen som sammanställde den svenska GPP-standarden ingick expertis från apoteksbranschen och myndigheter. Arbetet har skett i samråd med och . I God apotekssed i (GPP) sägs följande om apotekspersonalens kompetens (s. 5). Apotekspersonal ska kontinuerligt fortbildas för att säkerställa och utveckla den professionella kompetensen. Det åligger tillståndsinnehavaren och läkemedelsansvarig farmacevt att säkerställa en tillfredsställande kunskapsnivå hos apotekspersonalen och ge möjlighet till kunskapsinhämtning. Apotekspersonal ska själva ta ansvar för att fortlöpande uppdatera sina kunskaper och färdigheter kring tekniska hjälpmedel, såsom it-system, inom apoteksverksamheten. Därutöver har apotekspersonal med legitimation ett eget ansvar för att fortlöpande uppdatera sina kunskaper och färdigheter kring farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar. Genom omregleringen av apoteksmarknaden är det möjligt även för andra än att äga och driva apotek. trädde lagen (2009:366) om handel med läkemedel i kraft (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Målet med omregleringen av apoteksmarknaden är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Enligt utskottets mening är erfarenheterna av omregleringen positiva. Syftena med reformen har till stora delar redan uppnåtts. Tillgängligheten har ökat väsentligt jämfört med tidigare. Detta har skett genom att fler än 300 nya apotek har startats runt om i landet och genom att receptfria läkemedel har blivit möjliga att köpa i mataffärer, på bensinstationer etc. Även öppettiderna har ökat. Trots att mycket pekar på att omregleringen i det stora hela har varit en framgång, anser utskottet att det finns utrymme för fortsatta förbättringar. Det är av stor vikt att omregleringen följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet noterar att regeringen, med anledning av omregleringen, har fattat beslut om en rad utrednings- och tillsynsuppdrag för olika myndigheter. Det gäller inte minst Statskontorets uppdrag att följa upp och utvärdera apoteksomregleringen utifrån reformens mål. En delrapport med en första utvärdering ska lämnas och uppdraget ska slutredovisas . För konsumenten är det av största betydelse att tillgängligheten till läkemedel är god. Kunden ska ha ett öppenvårdsapotek att vända sig till inom ett rimligt avstånd och det enskilda ska kunna tillhandahålla det efterfrågade läkemedlet. Bestämmelserna i lagen (2009:366) om handel med läkemedel och tillhörande förordning (2009:659) om tillhandahållande- och leveransskyldighet är en mycket viktig aspekt ur ett tillgänglighetsperspektiv. Det finns emellertid problem med den s.k. 24-timmarsregeln och därmed försämrad tillgänglighet till läkemedel för konsumenter. Utskottet välkomnar därför att regeringen har givit Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07, dir. 2011:82) i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera om och i så fall vilka problem det finns vad gäller leveranser och tillhandahållande av sådana läkemedel och varor som omfattas av nu gällande leverans- och tillhandahållandeskyldigheter, och i detta sammanhang undersöka hela distributionskedjan. Utredaren ska även vid behov lämna de författningsförslag och andra förslag som krävs för att patienter ska få förordnade läkemedel och varor inom rimlig tid. Uppdraget ska redovisas . bör inte föregripa utredningens förslag. Vad gäller handelsmarginalens utformning, noterar utskottet bl.a. att () under 20112012 genomför en översyn av handelsmarginalen. Myndighetens arbete ska resultera i en rapport där förutsättningarna för handelsmarginalens fastställande presenteras. Även Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har uppdrag med anknytning till handelsmarginalens utformning. Motionerna So232 (S), So354 (S), So371 (S), So425 (KD), So492 (V) yrkandena 36, So500 (S), So521 (S) yrkande 26 i denna del, So649 (SD) och So652 (S) avstyrks. Utskottet delar uppfattningen i motion So492 (V) yrkande 1 att tills vidare ska behållas i statlig ägo. Motionen avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd. Utskottet anser att det är mycket angeläget att glesbygden även i fortsättningen garanteras tillgänglighet till läkemedel och apoteksservice. Utskottet noterar att Tillväxtanalys har i uppdrag att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. Uppdraget ska slutredovisas . Även Statskontoret har fått uppdrag på området. I detta ingår att utvärdera om utformningen av omregleringen har fungerat tillfredsställande i alla delar av landet. Uppföljning av reformen är av central betydelse och kommer att ge underlag för att bedöma ett eventuellt behov av åtgärder för att garantera tillgängligheten till läkemedel och apoteksservice i alla delar av landet även efter utgången av övergångsperioden . Enligt nuvarande ägaranvisning för ska bolaget fram till behålla befintliga apoteksombud om det behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning på orten. Utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att förlänga detta åtagande för bolaget fram till . Syftet är att möjliggöra en översyn av hur apoteksombud tillsammans med de apotek som finns i glesbygd och distanshandel ska kunna säkerställa en god läkemedelsförsörjning i hela landet. Motionerna So492 (V) yrkande 7, So521 (S) yrkande 26 i denna del och N303 (V) yrkande 10 i denna del får anses delvis tillgodosedda. Motion So588 (C) avstyrks. Möjligheten att sälja vissa receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än apotek är ett viktigt led i omregleringen av apoteksmarknaden och syftar till att ytterligare förbättra tillgängligheten till läkemedel. Eftersom receptfria läkemedel kan ha mycket kraftiga effekter och bieffekter gjorde regeringen noggranna överväganden i proposition 2008/09:190 Handel med vissa receptfria läkemedel om hur försäljningen skulle vara utformad. Bland annat infördes regeln om att läkemedel inte får säljas till personer som är . ställde sig bakom propositionen (bet. 2008/09:SoU25, rskr. 2008/09:288). Det finns ett tydligt regelverk för tillsyn och kontroll av handeln, där det är kommunernas uppgift att kontrollera hur lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel och de föreskrifter som har meddelat följs. Brister som kommunen upptäcker ska rapporteras till . får meddela förelägganden och förbud, som kan förenas med vite, för att regelverket ska följas. Utskottet noterar att följer försäljningsutvecklingen för receptfria läkemedel. Vidare ingår det i Statskontorets tidigare nämnda uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. I detta sammanhang ska bl.a. risken för överdosering av receptfria läkemedel utvärderas. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen av försäljningen av receptfria läkemedel. Det är viktigt att säkerställa att regelverket följs och att det finns en väl fungerande kontroll och tillsyn. Motionerna So356 (S) och So492 (V) yrkandena 912 avstyrks. Två motioner tar upp frågan om försäljning av receptfria läkemedel för djur på andra platser än apotek. Utskottet anser att detta är en angelägen fråga. Utskottet ser positivt på att den pågående Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07, dir. 2011:55) även har i uppdrag att föreslå hur tillgängligheten kan bli bättre när det gäller läkemedel för djur. Utredningens förslag, vilket ska redovisas , bör emellertid inte föregripas. Motionerna So278 (FP) och So410 (M) avstyrks. När det gäller apotekspersonalens kompetens, noterar utskottet att det i God apotekssed i (GPP) bl.a. anförs att apotekspersonal kontinuerligt ska fortbildas för att säkerställa och utveckla den professionella kompetensen. Enligt GPP ansvarar tillståndsinnehavaren och läkemedelsansvarig farmaceut för att säkerställa en tillfredsställande kunskapsnivå hos apotekspersonalen och ge möjlighet till kunskapsinhämtning. Därutöver har apotekspersonal med legitimation ett eget ansvar för att fortlöpande uppdatera sina kunskaper och färdigheter kring farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar. bör inte ta något initiativ med anledning av motion So492 (V) yrkande 8. Slutligen anser utskottet inte att bör ta initiativ med anledning av motion So304 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade under föregående . Jämför särskilda yttrandena 3 (S), 4 (MP) och 5 (V). Utskottet konstaterar att de motionsyrkanden som tas upp under förslagspunkt 17 helt eller i huvudsak överensstämmer med yrkanden som behandlades tidigare , i betänkande 2010/11:SoU15 Läkemedelsfrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Motionerna So208 (S), So233 (S), So430 (MP) yrkandena 6 och 7 samt So526 (KD) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Rapportering av läkemedelsbiverkningar, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So430 av m.fl. (MP) yrkande 10. Det var enligt vår mening ett stort misstag att avveckla det statliga stödet till Kilen, och Hälsa, som har gett råd och stöd till människor drabbade av läkemedelsberoende och andra läkemedelsbiverkningar. Det finns mycket starka ekonomiska intressen inom läkemedelsområdet, och därför är det viktigt att värna om ett starkt konsument- och brukarperspektiv och se till att konsumenternas erfarenheter tas till vara på ett så fristående och opartiskt sätt som möjligt. Vi anser att inte ensamt har förutsättningar att samla in den kunskap som krävs för att bättre hantera problem med biverkningar och beroende. En fristående och patientstyrd verksamhet har, på grund av den utsatthet patienten befinner sig i, större möjligheter att klara uppgiften. Samhället bör bidra till finansieringen av en sådan oberoende patientstyrd organisation för inrapportering av läkemedelsbiverkningar och kunskap om läkemedelsberoende. Det är regeringens uppdrag att besluta om formerna för detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Läkemedelsinformation, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkande 2. Att medicinsk rådgivning ska stå fri från vinstintressen var något som kunder självklart förutsatte före avregleringen, och det vill vi att de ska kunna förutsätta även fortsättningsvis. Det statligt ägda bör ges ett särskilt uppdrag att ta fram och erbjuda en öppen och objektiv läkemedelsinformation med patientsäkerheten i fokus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Apoteksomregleringens konsekvenser för konsumenterna, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 26 i denna del, 2011/12:So232 av (S), 2011/12:So354 av och (båda S), 2011/12:So371 av och (båda S), 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:So500 av (S), 2011/12:So649 av och (båda SD) och 2011/12:So652 av m.fl. (S) samt 2011/12:So425 av (KD) och 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkandena 46. borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden. Vi röstade emot denna avreglering. Utgångspunkten för vårt ställningstagande var att det är av största vikt att läkemedelshanteringen är kostnadseffektiv, säker och lättillgänglig och att den ses som en del av sjukvården inte som en marknad vilken som helst. En fråga som väckt diskussion sedan avregleringen är hur den så kallade 24-timmarsregeln, dvs. att kunden ska kunna få sitt läkemedel , ska kunna garanteras på den avreglerade marknaden, där möjligheterna att hänvisa till ett annat apotek är starkt begränsade. Vi menar att tillsynen behöver skärpas och att möjligheter till ekonomiska sanktioner bör införas för att värna 24-timmarsregeln. Sanktionerna ska kunna riktas antingen mot apoteksledet eller mot distributionsledet beroende på var ansvaret ligger. Vi vill också se en ny lagstiftning om ett gemensamt läkemedelsregister som gör det möjligt för den enskilda konsumenten att få reda på var medicinen finns oberoende av apotekskedja. Det är även mycket viktigt att en genomgripande analys av apotekens handelsmarginal genomförs så att den framtida tillgängligheten varken blir för hög eller för låg i förhållande till konsumentnyttan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Apoteksomregleringens konsekvenser för konsumenterna, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkandena 36 och 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 26 i denna del, 2011/12:So232 av (S), 2011/12:So354 av och (båda S), 2011/12:So371 av och (båda S), 2011/12:So500 av (S), 2011/12:So649 av och (båda SD) och 2011/12:So652 av m.fl. (S) samt 2011/12:So425 av (KD). borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden. Vi röstade emot denna avreglering. Utgångspunkten för vårt ställningstagande var att det är av största vikt att läkemedelshanteringen är kostnadseffektiv, säker och lättillgänglig samt att den ses som en del av sjukvården inte som en marknad vilken som helst. rekommenderar regeringen att inleda en dialog med apoteksmarknadens aktörer för att få till nödvändiga förbättringar för konsumenterna. De anser att dialogen bör innefatta förbättrad tillgänglighet till personal med farmaceutisk kompetens, förköpsinformation och rådgivning inför köp av läkemedel samt tillgänglighet i och i anslutning till apotekslokalerna. Förslaget är bra och därför bör regeringen inleda en sådan dialog. Vidare har det blivit allt vanligare att kunder får beskedet att det läkemedel som de ska hämta ut inte finns i lager, detta trots att det finns fler apotek och fler försäljningsställen . Det är oacceptabelt att patienter inte får tag på sin medicin på grund av konkurrens mellan olika apoteksföretag. Vi föreslår därför, i likhet med , att ett nationellt sekretesskyddat register upprättas över lagerhållna läkemedel på olika apotek. Med hjälp av ett sådant register kan apotekspersonalen snabbt se var medicinen finns och hänvisa kunden dit. Vidare behöver tillsynen skärpas och möjligheter till ekonomiska sanktioner införas för att värna 24-timmarsregeln. Vi anser även att regeringen bör se över kreditprövningsvillkoren för läkemedel så att ingen ska behöva avstå från sina mediciner av ekonomiska skäl. För att underlätta för kunden att få sin medicin så snabbt som möjligt bör man även se över möjligheten att införa ett gemensamt kreditsystem för landets alla apotek. Slutligen är det mycket viktigt att en genomgripande analys av apotekens handelsmarginal genomförs så att den framtida tillgängligheten varken blir för hög eller för låg i förhållande till konsumentnyttan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Apoteksomregleringens konsekvenser för konsumenterna, punkt 9 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So649 av och (båda SD), 2011/12:So232 av (S), 2011/12:So354 av och (båda S), 2011/12:So371 av och (båda S), 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:So500 av (S), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 26 i denna del och 2011/12:So652 av m.fl. (S) samt 2011/12:So425 av (KD) och 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkandena 46. har apoteksmarknaden omreglerats, vilket innebär att inte längre har monopol på att bedriva detaljhandel med läkemedel. Syftet med omregleringen var enligt regeringen att öka tillgängligheten till läkemedel genom fler apotek med längre öppettider och bättre service samt att få låga läkemedelskostnader till nytta för konsumenten och det offentliga. En omfattande undersökning som gjort på uppdrag av regeringen, och som offentliggjordes , pekar istället på allvarliga brister och att konsumenternas förtroende för apoteksbranschen sjunkit rejält. Enligt min mening måste det till förbättringar för konsumenterna. Bristerna efter omregleringen är så pass allvarliga och omfattande att de måste följas upp och åtgärdas så att servicen till konsumenterna kan säkerställas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Apotek i statlig ägo, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So492 av m.fl. (V) yrkande 1. sa nej till avregleringen av , eftersom den innebar att man av marknadsideologiska skäl slog sönder ett välfungerade system med internationellt sett hög kostnadseffektivitet, säkerhet och kundnöjdhet. Det finns en anledning till varför staten ska äga företag, nämligen för att använda dem till samhällsnytta och för befolkningens behov. Staten bör därför även fortsättningsvis behålla och utveckla det som finns kvar i statlig ägo av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Apotek i glesbygden, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: