· GZ01KrU9 · 2012-05-10 18:21:58 — Men det finns inte alltid en kunskap om hur man på bästa sätt ska kunna gå till väga för att just tillgängliggöra sitt kulturarv.Det är därför viktigt att vi fortsätter att lyfta fram frågan om allas möjlighet att ta del av våra kulturarv och också visar på goda exempel som är värda att sprida, för det finns gott om goda exempel i vårt land, det kan jag berätta. Vi måste låta våra kulturarv bli tillgängliga på många olika sätt så att alla får en möjlighet att ta del av dem oberoende av varifrån vi kommer, var vi bor eller vilka fysiska förutsättningar vi har.Herr talman! Med det vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. Det var många vällovliga tankar som framfördes när det gäller tillgänglighet och allas delaktighet i kulturarvet.När vi hörde förut tyckte jag mig förnimma en liten irritation över långsamheten hos Kulturarvslyftet. Det går helt enkelt långsamt. I och med att projektet bara ska pågå kan inte startsträckan vara hur lång som helst. Det fanns också vissa betänkligheter från kritiker om hur det hela var uppbyggt. Personalen som ska utföra de här noggranna uppgifterna ska läras upp. Om jag har förstått det hela rätt byts dessa personer ut , och då kommer det nya. Då kan man ju tänka sig att det blir en lång startsträcka igen.Jag undrar hur Per Lodenius ser på att Kulturarvslyftet framskrider i ultrarapid och kanske inte får den maximala effekten. tar upp Kulturarvslyftet. Jag är glad att vi genomför Kulturarvslyftet. Det är en väg att komma in i arbete, få en sysselsättning och kunna bidra även om man har en funktionsnedsättning. Men jag är också frustrerad över att det inte går snabbare och att vi inte lyckas ännu bättre. Jag är glad över de 160 personer som får ta del av Kulturarvslyftet och kan komma in i arbete, men det är långt ifrån målet på 4 400.Jag tror att det kommer att accelerera ännu mer. Vi är bara i början av det här arbetet. Jag är övertygad om att det kommer att accelerera ytterligare, vi är lång ifrån målet än så . Men låt oss för den skull inte redan nu se det här projektet som ett misslyckande. Det är tvärtom ett lyckat tillfälle för var och en som till slut får en möjlighet att komma ut och arbeta och får arbetsträning. Det är gott och väl att människor som har stått utanför arbetsmarknaden och på olika sätt hamnat lite i kanten av samhället får arbetsuppgifter. Men om man ser det strikt som ett projekt för att lyfta kulturarvet kan man verkligen resa ett och annat frågetecken.Jag tänkte ta upp en delvis annan sak. Enligt Svenska byggnadsvårdsföreningens gula lista finns det väldigt många byggnader som är värda att bevara som står och förfaller. Har Per Lodenius noterat att det är så under sina resor kors och tvärs i ? Hur kan man råda bot på det? tar upp en viktig fråga när det gäller bevarandet av byggnader. Jag tror att en viktig del i detta är att kunna använda de byggnader som finns ute i vårt land på olika sätt. Det finns en översyn av hur det ska kunna fungera. Det finns också vissa bidrag att få. Allting kan självfallet förmeras. har ägaren av en byggnad också ett ansvar för den.När det gäller den statliga delen i detta handlar det mer om den merkostnad som uppkommer just på grund av att det är en kulturarvsbyggnad. Det kan finnas viktiga bevarandedelar som gör att det kanske kostar mer att renovera eller att hålla en byggnad i skick.Det jag har sett när jag har varit ute på mina resor är att det inte blir lika mycket slitage på en byggnad som används aktivt. Det är när någonting bara blir stående och inte kan användas som det blir ett större slitage. har gett oss många tänkvärda sanningar. sade han: Den som bara ser framåt och inte bakåt får se upp.Jag tror att det ligger mycket i det. Det är tänkvärt. Det är viktigt att vi lyfter blicken och kan se vart vi är på väg, och framför allt måste vi bestämma oss för vart vi vill komma. Men då måste vi också veta var vi är någonstans och dra nytta av de erfarenheter som gjorts av tidigare generationer. Det handlar om att dra nytta av både misstag och andra erfarenheter. Det finns ingen anledning att, som man brukar säga, uppfinna hjulet gång på gång.När jag skulle ta körkort för bil underströk min körlärare, som hette , uppe i att jag skulle titta lika mycket i backspegeln som jag tittade framåt. Jag tror att det är likadant om man ska bygga det goda samhället. Det gäller att ha god kännedom om hur det har varit tidigare. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är en förutsättning för att bygga upp en egen identitet och för att kunna respektera andra kulturer och värden.Alla människor har ett gemensamt ansvar att värna kulturarvet. Vi är alla medskapare av vår kultur, och med det följer också ett ansvar att föra den vidare som ett arv till kommande generationer.Vårt gemensamma samhällsbyggande kan liknas vid ett träd där stammen utgör det som vi alla har gemensamt och som måste respekteras för att vi ska få ett människovärdigt samhälle. De kulturella rötterna kan komma ur olika jordmån. Den stolta kronan kan breda ut sig åt olika håll. Det behöver inte skapa några som helst problem. Det kan tvärtom förhöja skönheten och värdet hos trädet. En kultur som värnar mångfald är förutsättningen för en positiv integration.Herr talman! Byggnader, kulturlandskap, kulturhistoriska föremål och dokument tillhör den synliga, materiella delen av vårt kulturarv. Här har arkiv, museer och bibliotek ett särskilt ansvar. Det är ett komplext ansvar som kräver ständig förnyelse och utveckling. Det handlar om både ett inåtvänt arbete med registrering, vård, konservering och magasinering och om ett utåtriktat arbete där man gör det synligt genom utställningar, visningar, forskarstöd med mera.Men vårt gemensamma arv är mer än den fasta och synliga del som till stor del förvaltas vid våra museer och arkiv. Det för ögat osynliga kulturarvet i form av gemensamma värderingar, traditioner, religion, livsåskådning, språk, folkminnen, ortsnamn och mycket mer kallas för det immateriella kulturarvet.Det är framför allt i detta kulturarv som vi människor har vår kulturella identitet. Kunskap om sitt eget immateriella kulturarv skänker människor trygghet i deras identitet, vilket är nödvändigt för att vi ska kunna möta och känna respekt för andra kulturer och traditioner. Kulturarvet blir därigenom ett viktigt vapen i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Ett av de viktigaste kulturarven vi har att förvalta är yttrandefriheten, religionsfriheten, synen på människorna, där varje person är unik, okränkbar och har ett omätbart värde.Motionsbetänkandet som vi debatterar innehåller en rad frågor som berör både det materiella och det immateriella kulturarvet.Kulturminneslagen slår fast att ansvaret för att skydda och bevara kulturmiljön delas av alla. Det är bekymmersamt att det ännu saknas tydliga riktlinjer och lättillgänglig information på om hur man hanterar fornfynd och hur man uppmuntrar och stöder allmänheten att rapportera. Vi räknar med att detta kommer att lösas i och med att man nu ser över lagstiftningen och fångar in dessa frågor.Herr talman! Det immateriella kulturarvet är något som mer och mer hamnar i fokus i vår globaliserade värld där många upplever stora förändringar. har ratificerat konvention om det immateriella kulturarvet. Den är tänkt som ett komplement till den nuvarande som ger skydd åt betydande monument och naturområden. Konventionen ska skydda värdefulla kulturella företeelser som muntliga traditioner och språk, traditionell dans och musik, ceremonier och traditionellt hantverkskunnande. Det är jätteviktiga frågor som fångas in i och med denna konvention. Ett arbete har kommit i gång i vårt land för att genomföra konventionen.Vi kristdemokrater anser att det civila samhällets verksamhet inom kulturarvsområdet har goda förutsättningar att vara inkluderande och omfatta många olika berättelser. Civilsamhällets organisationer gör viktiga insatser i kulturarvsarbetet. Den mycket omfattande hembygdsrörelsen, som i min valkrets, län, har ett sjuttiotal lokala hembygdsföreningar i länets 50 socknar, är en viktig aktör i det lokala arbetet. Det är ganska fantastiskt med en sådan verksamhet. Genom projektet med historia gör regeringen viktiga satsningar för att vårda hembygdsgårdar. På det sättet uppmärksammas det betydelsefulla arbete som ideella krafter bidrar med på kulturområdet genom att främja det ideella engagemanget för det bebyggda kulturarbetet. De regionala hembygdsförbunden arbetar på olika sätt med hembygdsföreningarna i projekt som ofta kombineras med informationsinsatser av olika slag.Till sist, herr talman, vill jag nämna ett intressant samarbetsprojekt mellan Arkivcentrum och i län där jag varit engagerad som verksamhetschef. samarbetar med 30-40 olika invandrarföreningar. Man har i projektform haft ett samarbete med Arkivcentrum och genomfört ett hundratal intervjuer med personer i invandrarföreningarna och nedtecknat deras historia från ursprungslandet. På det sättet bidrar vi till ett bredare berättande om kulturarvet som inkluderar människor som flyttat till och som är en del av vår gemensamma historia.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de motioner som väckts. Herr talman och ! Vi här uppe i den höga nord har en speciell och för oss betydelsefull miljö, och det är skogen. Om jag förstod det hela rätt stod din vagga, , i , kanske mitt i skogen - åtminstone ligger mitt i skogen.Det har länge förts en intensiv skogsdebatt i det här landet. DN har publicerat fyra uppmärksammade artiklar av . Jag och säkert många med mig skulle vilja veta hur ni ser på skogen. Det är en råvara men också någonting mycket mer. När man diskuterar skogen handlar det ofta om urskog eller gammelskog där några procent avsatts för just det. Jag menar att skogsbrukets sätt att hugga ned och härja i naturen är värt att titta på och reagera mot.Jag skulle helt enkelt vilja veta hur du ser på skogen som en katedral. Visserligen är jag uppvuxen i där det finns mycket skog, men jag är ingen skogsexpert. Jag kan väl säga att när jag förberedde mig inför dagens debatt hade jag inte förväntat mig att få den frågan. Jag trodde det skulle komma några andra frågor.Den katedral som talar om omfattar även fjällnära skog. Det finns alltså många olika sorters skogar som är viktiga i ett kulturlandskap och ska ses som värdefulla. Om man talar med människor i berättar många om hur deras förfäder sålde sin skog mycket billigt till skogsbolagen som ser skogen enbart som en råvaruproducent.Jag håller med om att det är viktigt att vi kan ha bygder där även skogen har sin plats att fylla. Jag har nog inte mer att säga om det. Jag tackar för svaret.Det var en som sade: Jag äger inte ett enda träd och likafullt är skogen min. Skogen är alltså större än själva ägandet, och vi har ett ansvar för den. När det gäller kulturarvet är natur och kultur hopflätade i varandra. Jag menar inte att man måste vara expert för att delta i en debatt om skogen som miljö- och kulturarv. ligger i skogen, och jag kan rekommendera . Där finns ett mycket trevligt sommararrangemang med Rädda skogen som presenterar hur man kan se på skogen och hantera den varsamt. Det är ett semestertips. Ja, det finns många olika kulturlandskap och kulturbyggnader. Det finns mycket som vi ska bevara från som varit. Som antyder har vi också ett ansvar att för eftervärlden bevara det som finns . En bra inställning när det gäller miljö- och naturresurser är att inse att vi inte äger jorden utan bara lånar den av våra barn och barnbarn. debatterar vi kulturarvsfrågor, och vi blir faktiskt en del av kulturarvet när vi gör det. kan förmodligen människor gå in och titta på oss på ett eller annat sätt. Det kan vi vara stolta över. För att kunna göra det krävs både nu och insatser på många olika områden. Jag vill nämna några som har bäring på motionen som behandlas i betänkandet.Fornfynd, som det talats om , kräver ny teknik, och jag tänkte därför tala om Sofie.År 1992 startade utvecklingen av museidatabasen . Idén var från början att hade ett skriande behov av att registrera de egna samlingarna. Snabbt visade det sig att det var många fler museer runt om i hela landet som hade samma behov av att registrera sina samlingar. Man har utvecklat , och finns det en bredare plattform och en ny version, som är mycket mer flexibel. Programstrukturen i den nya versionen är också förberedd för utbyte av andra system.Herr talman! har en bit över 400 användare och är därmed största datasystem för museer och relaterade verksamheter. Systemet har många användare i kommuner och ideella föreningar och på hembygdsgårdar. Många av museerna eftersträvar ett billigt och lätthanterligt system. Men har man kommit dithän att man måste byta och anpassa till nya befintliga söksystem, både nationella och internationella, för att kunna driva det här vidare.Vi socialdemokrater anser att det är väldigt viktigt att stödja ny teknik, och vi tror att kombinationen av teknik och kompetensutveckling är ett vinnande koncept. Kulturarvsbevarandet kräver insatser i ny teknik. Därför hoppas jag för alla små och medelstora museers skull att staten gör som i och tydligt bistår även de små aktörerna på området med ny teknik.Vi socialdemokrater har ingen reservation . Vi avvaktar därför det arbete som regeringen säger pågår. Men om det arbetet sker lika snabbt som arbetet med Kulturarvslyftet är vi nog angelägna att återkomma och presentera en lösning.Bengt talade om skogen. Jag ska glädja honom genom att göra detsamma, lite kort. Det kanske bästa museet för skogen är allemansrätten, där vi alla har möjlighet att röra oss och vistas. Men det finns också en väldigt fin skogsbrukshistoria som är värd att ta vara på. Landet är uppbyggt av vad skogen har gett oss, herr talman, men vi har inget nationellt skogsmuseum.Det finns motioner om detta i betänkandet från både Socialdemokraterna och . Det är viktigt att kulturutskottet och även regeringen tar sig en funderare på hur vi kan lyfta fram den skogsbrukshistoria som är värd att lyftas fram på ett bättre sätt, så att vi stolt kan säga att välstånd har byggts av skogen och att vi vill visa upp det. (Applåder)I detta anförande instämde Per (S).