· H001FöU1 · 2012-12-06 12:02:17 — Det var en finansieringsform ni gick ifrån 2005 när ni var statsbärande stödparti till den socialdemokratiska regeringen. Ni kan säga att ni är emot, men i praktiken agerar ni för i försvarsutskottet.Den andra frågan gällde var någonstans ni i er budget finansierar den verksamhet som Försvarsmakten vill rationalisera. Ni minskar själva med på förbandsverksamheten. Var någonstans hittar jag den finansieringen?Stärka svensk säkerhet ska göra genom att dra ned på anslaget med 2 miljarder i förhållande till . Sedan anklagar ni för att inte fullt ut finansiera trygghet och säkerhet. Det går inte ihop. Retoriken är en sak, men agerandet i utskottet är traditionell oppositionspolitik. Det är inte den tredje vägen i svensk politik. Det är bara retorik, . Vi fördelar om budgeten, . Jag talar om 1 miljard till MSB. Vi tittar på den hotbild som finns, och sedan fördelar vi resurserna efter det. Det är så vi hanterar frågan.Det förslag som ni lägger fram för JAS skulle kunna innebära - jag får vara försiktig här - att det blir ännu större neddragning på försvaret än det förslag som eller lägger fram. Vi vet inte . Vi får se om ni har råd att uppgradera den materialstock som ni säger att ni ska göra. Det är fråga om över tid.Vi har varit tydliga i fråga om objektsramar. Det tog vi upp . Vi vill stärka makt genom att få mer kontroll. Det har vi tyckt . Det är inte en konstig fråga.Swedec har jag besökt . Jag har inte ändrat åsikt. Jag har besökt dem och fått god information. Men vi har inte väckt en motion. När väl frågan dök upp hos Socialdemokraterna låg den helt i linje med vad vi tycker. Då var det naturligt för oss att yrka bifall till deras förslag. Jag är den första att skriva under på att det behövs ett lyft av den svenska luftförsvarsförmågan. Detta kan naturligtvis åstadkommas på många olika sätt. Ett sätt som jag gärna hade sett varit fallet är att det beslut som vi ska fatta hade föregåtts av en bred offentlig utredning om det framtida svenska luftförsvaret.En sådan utredning hade haft förutsättningarna att identifiera de brister, de svaga länkar, som finns i delsystem och delfunktioner i det som sammantaget utgör det svenska luftförsvaret. Om vi hade engagerat oss för en sådan utredning hade vi snabbt sett att det behövs ett lyft i beväpningen i det svenska flygvapnet. Det är ett faktum att det svenska flygvapnet förfogar över fler flygplan än vad det förfogar över radarjaktrobotar.Det är också en sanning att vi inte längre har förmågan att med markrobotar bekämpa mål på marken. Medan grannländer rustar sig med mycket tunga verkansdelar i sådana robotar går mot friflygande bomber med begränsad verkan.Det är också uppenbart att vi hade behövt ett lyft av vår förmåga att stridsleda de flygplan som ingår i flygvapnet. Förmågan att säkert och hemligt från marken leda dessa i luften är ännu långt ifrån återställd. Det är också uppenbart för den som är intresserad av historiska perspektiv att vi behöver ett lyft vad gäller flygtidsuttaget. Flygtidsuttaget låter tekniskt och tråkigt, men det finns ingen enskild faktor som bättre beskriver den kompetens som våra flygförare har vid varje givet tillfälle.En luftförsvarsutredning hade naturligtvis också kunnat avslöja andra svagheter. Låt mig parentetiskt nämna det markbaserade luftförsvaret, som utgör ett utomordentligt viktigt skydd för flygplan på marken. Låt mig också nämna det så kallade krigsbassystemet, som bara är en spillra av sitt forna jag.Det är viktigt att ständigt komma ihåg att det yttersta målet med luftförsvarsverksamhet är att ge verkan i ett fientligt mål. Men vi måste förstå att den ambitionen hotas av brister i delsystem, beväpning, flygtrim, underhåll, skydd, infrastruktur. Kedjan, herr talman, är aldrig starkare än dess svagaste länk. Därför, herr talman, hade jag personligen gärna sett att en luftförsvarsutredning hade föregått den debatt som sker. Visst är det dock så att även plattformar, det vill säger flygplan, behöver lyfta sin förmåga från tid till annan. Även detta, kan man konstatera, kan göras på olika sätt. Det kan göras successivt, med mellanliggande utvärderingar och med beaktande av den tekniska utveckling som pågår. Det kan också, herr talman, göras i ett enda svep med siktet ställt . Då ska man dock vara medveten om de ekonomiska, tekniska och strategiska risker sådana beslut kan innebära. Beredningen har inte varit så omfattande som man kunde önska, och det finns två frågor jag tycker behöver belysas i den debatt som återstår. Den ena gäller de länder till vilka har exporterat den så kallade C/D-versionen . Det är mer än en handfull. Senast kunde vi läsa att nu förhandlar med den svenska staten om en fortsatt leasing av sina 14 flygplan till ett fast pris . Vi vet att har gjort en ny investering som de menar ska vara under väsentligt än har för avsikt att flyga C/D-maskinerna. Min fråga är: Om det är så att vi ska tillhandahålla och vidmakthålla C/D för våra exportländer, vem kommer att få bära kostnaden för detta efter 2024 då C/D-versionen enligt planerna ska försvinna ur den svenska flygtidsproduktionen? Jag misstänker, herr talman, att svaret på frågan kan vara Försvarsmakten. I så fall behöver naturligtvis detta också lyftas i diskussionerna. Den andra frågan jag har och som jag menar måste belysas handlar om optionen avbeställning. För det fall där inte fullföljer en anskaffning av E-versionen har svenska staten en möjlighet att avbeställa flygplanen. Det är bra att det är på det sättet, men å andra sidan vet vi att vi har en pressad leveransplan. ska det börja hända saker här. Frågan är då: Hur vårdar man och vidmakthåller optionen om avbeställning om vi tvingas att tidigt ta på oss stora utvecklingskostnader? Även denna fråga borde bättre belysas i debatten.Den har i sin vishet sagt att de stridskrafterna och flygstridskrafterna i första hand ska verka i vårt närområde. Jag tycker att detta är ett klokt uttalande. Det är med dessa stridskrafter eller med fjärrstridskrafterna vi har möjlighet att på ett mycket tidigt stadium möta en fiende på väg mot vårt land. Vi har också med dessa stridskrafter förutsättningar att göra det i ett läge som är synnerligen ogynnsamt för en fiende, nämligen på eller under ytan eller genom lufthavet. är de flesta av oss medvetna om att förmågelyft tar tid. Låt mig bara kort nämna två exempel: kustkorvetter och helikoptrar. Här finns materielprojekt som på grund av olika svårigheter har förlängts långt fler år än vad som är rimligt. Följden har blivit att våra förmågor på dessa områden har sjunkit under det att generationsväxlingarna sker. Flera talare har varit inne på frågan om rysk upprustning. Den är ett faktum. går från att satsa av bnp på sina stridskrafter till att satsa . När det gäller den politiska utvecklingen delar jag i och för sig uppfattning; det finns ingenting som tyder på att med sina resurser skulle hota . Jag kan dock konstatera att såvitt angår demokratisk utveckling går den i helt fel riktning. Det faktum att stormakter i vår närhet rustar, tillsammans med en oklar politisk utveckling, utgör ett risktagande. För dessa risker måste naturligtvis ta höjd. Det ger sammantaget en större osäkerhet om den säkerhetspolitiska framtiden, och de förmågenedgångar som ofta är förenade med generationsskiften gör att det beslut som med all sannolikhet fattas inte kan betecknas som annat än djärvt. tror jag att man behöver uppställa ett antal tydliga krav för generationsväxlingen eller övergången till ny teknik. Det första kravet är naturligtvis att betalda, fungerande C/inte avvecklas förrän de nya E-flygplanen är på plats, är operativa och har fått sina vapen integrerade. Men jag kan till detta gärna också lägga att det i det förslag regeringen nu har riktat till inte finns några förslag på att avveckla C/D-versionen i det svenska flygvapnet. Om vi får en försämrad omvärldssituation, herr talman, är det min förhoppning att vi ska behålla så många C/vi över huvud taget kan. Dessa plattformar blev operativa fullt ut i det svenska flygvapnet 2004, och de har som någon tidigare påpekade många goda år kvar. De representerar också viktiga säkerhetsresurser för Sverige.Kanske allra viktigast är ändå frågan om flygtidsuttaget. Historiskt har det sjunkit, herr talman, sedan jag trädde in i denna kammare 2002. Det är mycket problematiskt, för det finns ingen enskild faktor som berättar så mycket om vår luftförsvarsfråga som just en flygtimme. När en flygtimme noteras i protokollet vet vi nämligen att klargöringen har övats, att underhållet fungerar och att stridsledningen har varit i gång. Vi vet att våra flygförare har höjt sin personliga kompetens. Därför, herr talman, är det hit vi behöver rikta vår uppmärksamhet då generationsväxlingen pågår.Herr talman! Flera tidigare talare har varit inne på att det beslut vi fattar är stort, långsiktigt och djupt allvarligt. Jag har ingen avvikande uppfattning. Jag skulle till och med vilja gå så långt som att säga att detta är det största beslut denna generation försvarspolitiker är med och fattar. Den som påstår att detta är ett lätt beslut tror jag inte riktigt håller sig till sanningen. Mot bakgrund härav är det dock viktigt att slå fast att alla de som deltar i detta beslut - vår regering och samtliga de partier i denna kammare som eller möjligen vid nästa voteringstillfälle ställer sig bakom förmågelyftet - är de som ensamt och fullt har det politiska ansvaret för luftförsvarsförmågan . I denna krets av ansvariga personer ingår givetvis också jag. Det vill jag gärna framhålla. Varför säger jag då detta? Jo, jag säger detta därför att en resa nu avslutas och en annan resa påbörjas. Den ska pågå , och det är under dessa vi alla har ett ansvar för att nu vårda detta beslut. Vi ska se till att vi får ett system av system som är i balans och se till att vi uppnår det som är det yttersta ändamålet med våra flygstridskrafter - en krigsduglig, beprövad bekämpningsförmåga.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag på samtliga av betänkandets punkter utom punkterna 3, 7 och 8. (Applåder)I detta anförande instämde (FP) och (KD). Jag får först säga att jag är glad över att har ställt mycket kritiska frågor kring , kloka frågor. Att han sedan röstar ja för förslaget är en annan sak.Det blir mycket JAS-diskussion från sida i den här debatten. Vi pratar om svensk säkerhet. Jag undrar lite hur egentligen ser på den bredare hotbild som ändå finns i vårt land. Du nämner inte det, , med ett enda ord, utan du pratar mycket väl om hur viktigt JAS är, om vapentillgångar och så vidare. Jag vill veta om lägger in någonting av cyberhot, klimathot, terrorism i frågan om svensk säkerhet. Existerar det på säkerhetspolitiska agenda?Den andra frågan gäller . har varit det parti som har målat ut som det stora hotet. erkänner att inte utgör något militärt hot, i alla fall inte . Trots detta lägger man sig platt för att man ändå måste ha JAS-planet, för man vet inte vad som händer. har väl tagit del av de rapporter som vi fått och gått på seminarier. De ger en ganska tydlig bild av vad är. Det är ett sargat land, de vill komma upp och de försöker rusta upp. Man tror och räknar med att kommer att få mellan enligt vad jag förstått av experterna. Till detta ska läggas all korruption och så vidare.Jag vill ställa följande fråga: Ligger på något sätt i bakgrunden, som någon form av hot, när du fattar dina beslut om att säga ja till JAS Gripen och annat? Om hade lyssnat väldigt noga på vad jag sade hade han hört att jag inte sade att inte kommer att utgöra något hot . Jag sade att inte utgör något hot . Men jag var noga med att poängtera att kombinationen av militär förmåga och ett växande demokratiskt underskott är en vådlig kemi, det har de historiska erfarenheterna visat. Om det råder någon som helst otydlighet på den här punkten ska jag säga att jag tillhör dem som anser att inte bara har skäl utan också ett ansvar att se över det egna huset, alldeles särskilt som vår vilja att bygga beredskap och säkerhet tillsammans med andra tyvärr exkluderar till exempel en viktig organisation som Nato. När det gäller svensk krisberedskap finns det sannerligen anledning till viss undran. Det är inte på det sättet att har en smal syn på samhällssäkerhet. Vi oroas väldigt mycket över stresstester på kärnkraftverk. Vi oroas väldigt mycket över att de fackliga organisationerna, som jag bedömer det, inom polisen fått regeringen att avveckla beredskapspolisen i det här landet. Jag är mycket bekymrad över det faktum att Försvarsmakten och polisen inte övar för de uppgifter som finns till exempel inom den så kallade terroristlagstiftningen. Här finns det mycket man kan göra.Jag tycker att det är bra att tar upp den internationella dimensionen. Jag har varit kritisk till det faktum att bland annat Socialdemokraterna flyttar pengar från anslaget för internationella insatser till materiel, mest av allt med tanke på den signal som detta innebär. pratar om av . Vi har hört expertisen, du har säkert läst, , ett antal uttalanden, och FoU har gjort en rapport på 300 sidor. Det är uppenbart, och det är samstämmigt, att har väldigt stora problem och att det inte kommer att utgöra något militärt hot. Däremot håller jag helt med om att de demokratiska underskotten och upprustningen inte är bra. Jag kan känna stor oro för detta. Frågan är vilka slutsatser man drar av detta. Jag tolkar dig, , så att du inte tror att det kommer att ske någon attack mot , men du vet inte vad som händer , och därför ska gardera sig. Jag får inte riktigt det att hänga ihop. Jag kan bara konstatera att expertisen gör en annan bedömning.Sedan säger att vi ska se om vårt hus. Det är egentligen det jag pratar om själv. Vi ser om vårt hus genom att titta på hur hotbilden ser ut . Så ser om vårt hus och formar en säkerhetspolitik utifrån detta. Men och regeringens förslag på att se om sitt hus är att lägga 90-100 miljarder på JAS. Det är dit pengarna går, det är att se om sitt hus. Då har man inte, menar jag, tittat på morgondagens hotbild. I pratar man nu om tre fyra graders temperaturökning. Det kommer att bli vår största utmaning . Vi kan bara tänka oss alla folkomflyttningar, energikamper och så vidare. Det kommer att skapa enorma konflikter, och det är där man ska lägga in kraften. Det är inte tu tal om saken; klimatförändringen är en del av det vi brukar kalla för de nya säkerhetshoten. Det finns anledning att ta dem på allvar. Likväl kan jag konstatera att parti och mitt parti har lite olika uppfattningar om hur man bäst klarar detta till exempel inom ramen för den energipolitik som vill föra. Jag tror att jag var tydlig med att säga att det krävs lite mer än JAS, . Jag har gått igenom samtliga delfunktioner som jag ser brister i. Jag känner att vi måste göra det också, det är en lång rad av förmågelyft som måste till. Jag tror inte att det stämmer att en lång rad säkerhetspolitiska bedömare är eniga om att inte på mellanlång sikt kommer att utgöra något säkerhetshot i vårt närområde. Så kanske det var för fem, sex eller , men har osäkerheten ökat. Den militära konfliktens konsekvenser är så svåra att redan mycket små sannolikheter lägger ett ansvar på försvars- och säkerhetspolitiker att agera. Jag tycker att också ska känna det ansvaret. Alla länder väljer att tolka det som sker i lite olika. Jag brukar inte lyssna så mycket på vad politiker säger, men jag brukar se vad länderna gör för något. Jag kan konstatera att nu har ansökt om med Nato. deltar i Nato Response Force och har bestämt sig för att köpa markmålsrobotar med en enorm verkansmöjlighet. Jag tror att det är uttryck för en oro. Om inte känner den, herr talman, kan jag bara beklaga. Låt mig åter uttrycka glädje över att det är slut, att järnridån har fallit och att deltar i det stora europeiska fredsprojekt som Europeiska unionen utgör. Utan EU skulle snabbt riskera att åter bli en mycket farligare världsdel. Den inskränkta nationalismen härjade i före de båda fruktansvärda världskrigen, och det vore tragiskt och farligt om den åter skulle börja frodas. Tyvärr ser vi allvarliga tecken på detta i till exempel , och det finns röster också i i den isolationistiska riktningen.Försvars- och säkerhetspolitiken är självfallet mycket viktig för . anser att det är av stort värde med en bred samsyn i dessa för vårt land så viktiga frågor. Det är avgörande för våra svenska soldaters stora insatser för fred och säkerhet i främmande land att de känner starkt stöd från en bred majoritet i riksdag, och jag vill uttrycka stor respekt för våra soldater och för det utmärkta sätt som de ständigt löser sina svåra uppgifter på i de internationella fredsinsatserna. arbete för att en försvarsberedning med riksdagspartierna skulle tillsättas av regeringen har krönts med framgång. Vi är glada för att omvärlds- och andra analyser inför det kommande försvarsbeslutet nu bereds på detta sätt.Oppositionen i dagens debatt är verkligen mycket spretig och splittrad, vilket redan har belysts i olika avseenden. På några punkter har man på något mirakulöst sätt ändå lyckats samla sig och bilda majoritet från vänster - V - till höger - SD. står Alliansen och Socialdemokraterna faktiskt rätt nära varandra i försvarspolitiken, och det tycker jag är bra. Socialdemokraterna står fast vid den omsvängning man gjorde , när man ökade försvarsanslaget med upp till Alliansens nivå. Det är bra, men det är trist att och alltjämt vill skära mycket kraftigt i försvaret.Det är också bra för och för vår försvars- och säkerhetspolitik att det finns en bred samsyn om våra internationella fredsinsatser, om den kommande nordiska stridsgruppen och om att JAS Gripen ska uppgraderas. kan också förtjäna en liten blomma för att man är med på fredsinsatser och stridsgrupp.Är då försvarsbudget och militära samarbeten helt optimala ? Det tål alltid att funderas kring, och vi får se vad försvarsberedningens omvärldsanalys kommer att visa.En hel del talar för att försvarsbudgeten behöver öka. Materielkostnaderna växer, och försvarskostnader i procent av bnp har halverats så att , största landet i , satsar relativt sett mindre på försvaret än våra nordiska grannländer. Försvaret och dess olika förmågor blir också alltmer tekniskt avancerade och komplicerade, och försvarsmaterielen blir allt dyrare liksom informations-, lednings- och andra nödvändiga kompletterande system.Ryssland är efter en mycket djup nedgång av försvaret på väg att successivt bygga upp en hel del. sker nu i många Natoländer, och även i andra länder, betydande nedskärningar av försvarsanslagen med anledning av pressade nationella ekonomier och finanskrisen. Det är alldeles uppenbart att de resurser som vi satsar på vårt försvar kan utnyttjas allra effektivast ju närmare och mer långtgående som vi kan acceptera att samarbeta med andra demokratier, till exempel om inköp och service av försvarsmateriel, om gemensamma utbildningar och övningar och om specialisering av förmågor, kanske även i riktning mot visst operativt samarbete. gäller det motsatta om vi isolerar oss i med egna tekniska lösningar och standarder och utan nära samarbeten med andra. Då blir det väldigt dyrt att på egen hand skapa säkerhet.I första hand är nu sökarljuset inriktat på att utveckla det militära samarbetet mellan de nordiska länderna, som vi är många här i som starkt förespråkar. Det finns också ett intresse i dessa länder. Jag hoppas att försvarsberedningen kommer att analysera hur långt detta samarbete kan sträcka sig mellan och övriga länder i , givet olika scenarier.Sverige är militärt alliansfritt, och medlemskap i är inte aktuellt. Det är önskvärt att nuvarande militära samarbeten kan analyseras inför nästa försvarsbeslut. Frågan om förhållande till Nato borde rimligtvis vara en del av en sådan analys.Det är tydligt att osäkerheten har ökat i vår omvärld beroende på till exempel situationen och utvecklingen i och på den återställning av militär förmåga som man är i färd med men också, och kanske framför allt, på de allt knappare resurserna i världen vad gäller energi, vatten och mat med tydlig koppling till klimatförändringarna. Energiflödena blir fortsatt viktiga och betyder mycket i , världens kanske mest trafikerade innanhav. Det är viktigt att analysera om dessa flöden möjligen bidrar till ökad säkerhet och är fredsskapande eller om de påverkar åt det motsatta hållet. har ett strategiskt läge i och bör ges ett ökat fokus i vår försvarsplanering.Försvarsmaktens bas är självfallet och vårt närområde, men ska fortsatt också aktivt bidra i internationella fredsinsatser där världssamfundet griper in. Uppenbart är att kommande fredsinsatser kan komma att beröra och kanske även . ser positiv på detta och på att kan bidra i fler insatser ledda av FN.Sveriges försvar behöver ett starkt flygvapen, och det har vi alltid haft sedan flygvapen började fungera som vapen. Det är bra att regeringen och Socialdemokraterna är överens om att framtidens stridsflygplan för är ett uppgraderat JAS Gripen-system. Vi får ett fortsatt modernt och starkt stridsflyg till ett attraktivt pris, även om det självfallet handlar om mycket stora pengar. Förhoppningsvis ska detta också bana väg för att fler länder, senast , väljer JAS Gripen, vilket jag tror vore positivt både för dem och för Sverige.Försvarsmakten anser att behöver 60-80 moderna stridsflygplan för att kunna möta de stridsflygplan som uppgraderas i vår närhet, vilket försvaret är helt entydigt med. har bättre kunskaper och gör en annan bedömning, att det räcker bra med våra nuvarande plan, en bedömning som jag inte delar. Regeringen har angivit 40-60 i budgetpropositionen. Mycket talar, enligt min bedömning, för att det behövs minst 60. Vi får se vad analyserna ger för resultat för våra fortsatta diskussioner. Överlappningen med nuvarande JAS Gripen C/D ska ske på ett sådant sätt att flygvapnet behåller sin slagkraft.Regeringen har anvisat i höjt materielanslag till försvaret för att finansiera Gripens uppgradering. Resterande pengar ska omfördelas inom anslaget , där kostnaderna främst faller ut i slutet.Socialdemokraterna vill redan nu omfördela ytterligare pengar till Gripen från de internationella fredsinsatserna. Alliansen och Socialdemokraterna har inte kunnat enas om detta i utskottsbehandlingen, men min bedömning är att det kommer att kunna ske vartefter. Större är, enligt min uppfattning, inte skillnaden. Och jag noterade uttryck i sitt inledningsanförande, att det finns "en liten oenighet om finansieringen". Det väsentliga är dock samsynen om en fortsatt utveckling av JAS Gripensystemet, tycker jag.I frågan om den viktiga försvarsverksamheten i , där Försvarsmakten och regeringen ville samordna Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, Swedec, med ingenjörregemente, 2, har en sorts allians bildats mellan de tidigare rödgröna och efter diskussion dem emellan i utskottet. Den mycket begränsade organisationsförändring som Försvarsmakten av rationaliseringsskäl ville göra går de rödgröna och emot.I sin gemensamma text motiverar , , och detta med att ska fortsätta att vara ett föregångsland inom den humanitära minröjningen. Är det någon som tror att Försvarsmakten och regeringen har någon annan mening? Regeringen framhåller i sin proposition att Swedec-verksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs och att organisationsförändringen inte ändrar detta. Verksamheten, säger regeringen, ska oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället, och 2 ska upprätthålla goda kontakter med det civila samhället.Det finns mycket mer att säga, men jag stannar här. Den som vill informera sig mer om min och linje i försvarsfrågorna kan gärna söka sig fram till min enkla blogg och etiketterna försvar och försvarsdebatt. Enklast är att googla på , och det är jag.Jag yrkar med detta bifall till utskottets förslag, frånsett punkterna 3, 7 och 8. (Applåder)I detta anförande instämde , , och , alla (M), samt (FP). är en välmenande och positiv man och en god kraft.