bet · GZ01MJU14 · 2012-04-16 00:00:00 — Vid intrångsersättning upprättas en ersättningsutredning och vid köp upprättas ett värdeutlåtande. har tecknat ramavtal med ett antal privata, oberoende förhandlarföretag för arbetet med förhandling med markägare i naturreservatsarbetet. Förhandlarens uppgift är att försöka komma överens med markägaren om en frivillig överenskommelse om intrångsersättning eller köp i reservatsärendet. Samma person får inte värdera och förhandla i samma ärende. betalar skäliga kostnader för markägarombud efter prövning i varje särskilt fall. Miljö- och jordbruksutskottet delar civilutskottets uppfattning att man bör avvakta erfarenheterna av de nya reglernas tillämpning och i övrigt utgår utskottet från att myndigheterna i sina kontakter med markägare följer gällande lagstiftning. Motionerna MJ226 (KD) yrkande 1, MJ424 (C) och MJ398 (KD) yrkande 2 bör därmed kunna lämnas utan vidare åtgärd. Som regeringen anför i budgetpropositionen utgör väl fungerande nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden basen för det formella skyddet av värdefulla naturområden och kommer tillsammans med Natura 2000-områden och en ökad användning av naturvårdsavtal vara en fortsatt viktig del av svensk naturvård. Skyddsformen nationalstadsparker är ett viktigt komplement för att skydda värdefull natur i och kring tätorter. Förra mandatperioden avsattes, bl.a. genom överenskommelse med , så mycket skog att det i det närmaste motsvarade delmålet för formellt skydd . På skogsbolagens mark finns stora områden skyddsvärda skogsarealer. Genom överenskommelse med ska markbyten genomföras med dessa ägare för att nå delmålet om formellt skydd av skog (prop. 2011/12:1 utg.omr. I budgetpropositionen anförs även att regeringen har en tydlig ambition att se till att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) får miljömålsberedningen i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet levande skogar. Arbetet ska ske i samarbete med markägare och andra berörda. Enligt regeringen bör fler kompletterande metoder utvecklas som tar till vara markägares egna initiativ, engagemang och kunskap vid tillämpningen av de skyddsformer som finns för att bevara värdefull natur. Regeringen är positiv till det arbete som görs inom Kometprogrammet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Givet att det bedöms vara ett effektivt arbetssätt är det regeringens ambition att verksamheten ska genomföras även i övriga län och omfatta fler naturtyper. Åtgärder för att göra naturen tillgänglig för människor, inte minst genom att bevara och utveckla tätortsnära natur, står i fokus. Den tätortsnära naturen har betydelse, inte bara för den biologiska mångfalden, utan också när det gäller att främja friluftsliv, värna en god livsmiljö och säkra tillgången till rekreationsmarker. Det gäller såväl i de nära tätorterna som i våra stora nationalparker. Regeringen verkar enligt budgetpropositionen för ett aktivt och intensivt arbete med skydd av värdefull natur. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om markägares frivilliga avsättningar vid skydd av områden, senast i betänkandena /10:MJU18 och 2010/11:MJU19. Utskottet anförde då att naturvårdsavtalen i många fall kan vara en bra form för skydd av naturområden, både från markägarens synpunkt och av naturvårdsskäl. Frivilliga avtal kan upplevas mer positivt än naturreservat och biotopskyddsområden, eftersom de är en tidsbegränsad inskränkning i markägarens rådighet som staten och markägaren kommit överens om. På samma sätt som när det gäller naturreservat kan avtalen utformas för de specifika förhållanden som råder i det enskilda fallet. Utskottet noterade emellertid att naturvårdsavtal har begränsningar i förhållande till skyddsformerna enligt . Det är t.ex. bara avtalspartens aktiviteter som kan regleras när det gäller exempelvis naturreservat riktar sig bestämmelserna även mot andra. Det kan vara komplicerat att träffa ett avtal för ett område där flera markägare berörs. Avtalstiden är ytterligare en begränsning när de naturvärden man vill bevara behöver ett varaktigt skydd. Utskottet framhöll därför att de andra skyddsformerna, dvs. naturreservat, nationalparker och biotopskyddsområden, också i fortsättningen är viktiga instrument i naturvårdsarbetet. Vid behandlingen av proposition 2008/09:214 Hållbart skydd av naturområden noterade utskottet att man i inom ramen för Metsoprogrammet på försök hade använt sig av ett arbetssätt för skydd av skogar som innebär att initiativet till en eventuell skyddsåtgärd i första hand ligger hos markägaren. Utskottet anslöt sig till och bedömning att ett liknande arbetssätt borde prövas i och välkomnade regeringens initiativ att införa ett arbetssätt där markägarna genom information från myndigheterna får olika alternativ och kan överväga olika modeller för skydd av sin värdefulla skog utifrån de förutsättningar som bedöms som bäst av den enskilda markägaren. Utskottet konstaterade vidare att regeringen avsåg att uppdra åt , och några länsstyrelser att påbörja ett sådant arbetssätt för skyddet av skogar med start under benämningen Komet. Utskottet anslöt sig även till regeringens förslag om att man i programmet borde ha ett arbetssätt som liknade den finländska modellen, men anpassat efter svenska förutsättningar. I likhet med regeringen ansåg utskottet bl.a. att det var viktigt att poängtera att det också i fortsättningen var förekomsten av höga naturvärden som avgjorde om statliga medel skulle satsas i ett område. De statliga resurserna skulle satsas där de högsta naturvärdena fanns, och urvalet av områden för skydd som medför ekonomisk ersättning skulle grunda sig på de strategier för skydd av skogar eller andra naturtyper som finns såväl nationellt som regionalt (bet. 2009/10:MJU9). Regeringen uppdrog åt , och i län att utforma och genomföra verksamheten med kompletterande metoder för skydd av natur (Komet) efter samråd med övriga länsstyrelser och andra berörda myndigheter och organisationer. Verksamheten ska pågå inom fem större geografiska områden i landet . Syftet med programmet är att inspirera markägare att skydda sin värdefulla natur och att informera om vilka skyddsformer som finns. Uppdraget ska bidra till att öka användningen av naturvårdsavtal där markägarnas intresse att bidra till naturvården tas till vara. Uppdraget ska avrapporteras med slutredovisning till . Vid det andra rapporteringstillfället skulle myndigheterna särskilt redovisa om programmet kan utökas geografiskt och om det även kan omfatta andra naturtyper än skog. I avrapporteringen (rapport 6468, ) anförde myndigheterna bl.a. att verksamheten i kometprogrammet utvecklas relativt väl. Det finns ett intresse hos markägarna, liksom hos deras organisationer, att bidra till naturvården som tillvaratas i programmet. Skyddsvärdet i de områden som anmäls är ofta högt, men få områden har hunnit skyddas formellt, varför det är omöjligt att uttala sig om i vilken utsträckning det kompletterande arbetssättet bidrar till en ökad måluppfyllelse. Regeringen beslutade att lämna ett tilläggsuppdrag åt , och i län att, efter samråd med övriga länsstyrelser och andra berörda myndigheter och organisationer, utvärdera Kometarbetet. En översiktlig samhällsekonomisk konsekvensanalys av kostnader relativt samhällsnytta (däri inräknat engagemang för naturskydd) samt avvägning av för- och nackdelar mellan olika arbetsmetoder ska ingå i analysen. Baserat på utvärderingen ska myndigheterna även, inom ramen för uppdraget om Kometprogrammet och baserat på syftet med Komet, lämna förslag till förbättringar när det gäller måluppfyllelse, kostnadseffektivitet, effektiviteten i skydd för områden med höga naturvärden samt tillvaratagande av markägarnas intresse för naturvård. Uppdraget ska rapporteras till . Regeringen beslutade vidare att ge Miljömålsberedningen i tilläggsuppdrag (dir. 2011:91) att ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. I uppdraget att ta fram denna strategi ingår bl.a. att ta fram en bred problemanalys och att utifrån denna föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Uppdraget har redovisats i fråga om analysfasen i ett delbetänkande, Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning, SOU 2012:15. Några av de frågor som beredningen föreslår ska utredas i strategiarbetet är hur arbetet med skydd och skötsel av landområden ska ske och hur styrningen av markanvändningen kan utvecklas för ett ökat helhetsperspektiv. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt är det en del i den gällande principen frihet under ansvar att låta skogsägarna frivilligt avsätta mark i stället för att med skattemedel lösa in mark i olika avsättningsformer. Det moderna skogsbruket påverkar de naturliga ekosystemen på olika sätt. Skogsägare som vill bidra till ett ekologiskt hållbart skogsbruk kan ta ansvar genom att göra frivilliga avsättningar. Många markägare avsätter också utan ersättning en del av sin fastighet för att bevara dess miljövärden. En frivillig avsättning ska rymma höga naturvärden, kulturmiljövärden eller områden med betydelse för rekreation och friluftsliv. Certifieringen av skogsbruket har betydelse för dessa avsättningar. En certifierad skogsägare ska undanta mark för att bevara höga miljövärden. Avsättningarna görs ofta i skogsbruksplanen. Enligt får skogsägarna enligt certifieringsreglerna tillåtelse att byta ut områden, dock till områden med högre naturvärden. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ382 (S) yrkande 15, MJ332 (V) yrkande 1, MJ226 (KD) yrkande 2 och MJ386 (M). Frågan om biotopskyddsområde regleras bl.a. i . Enligt 7 kap. 11 § får regeringen i fråga om små mark- eller vattenområden som på grund av sina särskilda egenskaper är värdefulla livsmiljöer för hotade djur- eller växtarter eller som annars är särskilt skyddsvärda meddela föreskrifter om att samtliga lätt igenkännbara områden av ett visst slag i landet eller i en del av landet ska utgöra biotopskyddsområden och att en myndighet eller kommun i det enskilda fallet får besluta att ett område ska utgöra ett biotopskyddsområde. Enligt 5 § förordning (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. utgör sådana mark- eller vattenområden som anges i bilaga 1 till förordningen biotopskyddsområden enligt 7 kap. 11 § första stycket 1 . I bilagan till förordningen anges vilka biotopskyddsområden som avses i 5 § i förordningen: allé, källa med omgivande våtmark i jordbruksmark, odlingsröse i jordbruksmark, pilevall, småvatten och våtmark i jordbruksmark, stenmur i jordbruksmark och åkerholme. Inom ett biotopskyddsområde får man inte bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd som kan skada naturmiljön. Om det finns särskilda skäl, får dispens från förbudet ges i det enskilda fallet. Utskottet noterar att frågan om en långsiktigt hållbar markanvändning är föremål för Miljömålsberedningens arbete, enligt vad som nämnts ovan. Beredningen föreslår bl.a. att frågan om hur en hållbar användning av jordbruksmark kan åstadkommas ska utredas i strategiarbetet (SOU 2012:15). I avvaktan på detta arbete föreslår utskottet att motion MJ387 (C) lämnas utan vidare åtgärd. , , , , snöskoterorganisationer m.fl. har träffat en överenskommelse om samarbete kring snöskoterfrågor. För att styra och följa upp arbetet kring överenskommelsen har ett nationellt snöskoterråd tillsatts. Syftet med överenskommelsen är att utveckla en hållbar snöskotertrafik genom att förena näringsverksamhet och allas naturupplevelser. Visionen för samarbetet är att snöskotertrafiken ska bedrivas utan att människor, djur, miljö och egendom skadas eller störs. har i betänkande 2010/11:TU12 Väg-, fordons- och trafikfrågor bl.a. anfört att utskottet ser med tillfredsställelse på att myndigheterna och organisationerna m.fl. har träffat en överenskommelse om samarbete kring snöskoterfrågor. Miljö- och jordbruksutskottet har fått information om att de tio organisationer som ingår i Nationella snöskoterrådet har skrivit på en frivillig överenskommelse om samarbete som gäller 20072012. Inför har rådet gjort en intern och extern utvärdering av rådet och dess verksamhet. Alla organisationerna i rådet anser att samarbetet har varit mycket lyckat och vill fortsätta arbetet även efter 2012. Inom rådet är man också överens om att det bästa vore att få ett uppdrag eller mandat från regeringen. Den externa utvärderingen visar att man tycker att rådet har gjort ett bra arbete och att rådet kommer att fylla en viktig roll även . Frågan om är under beredning i . har lämnat uppgifter om att verket har fördelat resurser till fjällänen för att samebyar ska kunna upprätta terrängkörningsplaner, där även markförstärkning i fjällvärldens våtmarker ingår. har totalt 26 samebyar tagit fram sådana planer och det kan minska slitaget. I det fortsatta arbetet bör även terrängkörning på barmark inom turism och fritidsaktiviteter samt andra verksamheter än renskötseln följas upp bättre för att kunna åtgärdas om det behövs. I regleringsbrev sägs att anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur bl.a. får användas för samebyarnas arbete för framtagande av terrängkörningsplaner och genomförande av planerna. Detta sker genom att medel betalas ut till länsstyrelserna i fjällänen. i får av dessa medel använda för att utvärdera de avsatta medlens användning och de vidtagna åtgärdernas effekt på fjällmiljön samt uppskatta det framtida behovet av medel för terrängkörningsplaner och genomförandet av dem. Utskottet vill även nämna att miljömålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Delmålen innefattar frågor om skador på mark och vegetation, buller, natur- och kulturvärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Miljömålsberedningen ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås (dir 2010:74). I avvaktan på pågående arbete föreslår utskottet att motionerna MJ373 (S) och MJ360 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Strandskyddsregler avseende sjöbodar m.m. Enligt 7 kap. 15 § är ett antal åtgärder inom strandskyddsområden förbjudna. Man får bl.a. inte uppföra nya byggnader. Om- och tillbyggnader för samma användningssätt räknas inte som en ny byggnad. Större tillbyggnader kan dock kräva dispens. Man får inte heller ändra byggnader eller andra anläggningar eller utföra anordningar så att de hindrar eller avhåller allmänheten från att vistas i ett område som var tillgängligt. Invändiga ändringar kan ha betydelse för hur byggnaden utnyttjas, t.ex. om byggnaden isoleras eller förses med elektricitet eller vatten och avlopp. Det kan göra att byggnaden kommer att kunna användas på ett annat sätt . I ett sådant fall kräver ändringen dispens om den ändrade byggnaden avhåller allmänheten från att vistas i området. Förbudet mot ändringar av byggnaders användningssätt omfattar situationer när mindre byggnader, till exempel sjöbodar och fiskebodar, inreds och används som bostäder. Förbudet motiveras av att det i dessa fall uppstår en privatiserande effekt. (, , 2009:4, utgåva 1 Strandskydd en vägledning för planering och prövning.) Kommunerna får meddela dispens från förbuden i 7 kap. 15 § om det finns särskilda skäl. Vad som anses som särskilda skäl vid prövningen av en fråga om upphävande av eller dispens från strandskyddet framgår av bl.a. 7 kap. 18 c § första stycket . I proposition 2008/09:119 Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden anförs bl.a. följande. En ändring som medför att allmänheten hindras eller avhålls från att beträda ett allemansrättsligt tillgängligt område ska vara förbjuden. En situation som kan uppkomma är att exempelvis ett fritidshus som har varit obebott , men som är beboeligt, börjar användas för permanentboende. I ett sådant fall bör regleringen innebära att användningen av huset inte anses ändrad, dvs. det bör inte krävas någon dispens. Det synsättet stämmer enligt propositionen överens med vad som gäller enligt den nuvarande bestämmelsen, dvs. att huset börjar användas för permanentboende innebär inte att det ändamål som huset tillgodoser anses ändrat. Bestämmelsen bör också gälla i förhållande till strandskyddets syfte, dvs. att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet. Avsikten är enligt propositionen att tydligare reglera sådana förändringar av byggnader och deras användningssätt som har en påverkan på strandskyddets båda syften. Förslaget innebär en skärpning i flera avseenden och en lättnad i ett avseende. Av propositionen framgår att skärpningarna består i att fler fysiska förändringar av byggnaden än tidigare kan vara dispenspliktiga, att användningssättet i sig kräver dispens om det innebär en ökad privatisering och att förbudet mot ändringar gäller även i förhållande till det biologiska syftet. Lättnaden innebär att bestämmelsen inte längre omfattar sådana ändringar av byggnader som inte har någon inverkan på strandskyddets syften, t.ex. när byggnader tas i anspråk för ett nytt användningssätt utan att en utvidgad hemfridszon skapas. Det bör i större omfattning än tidigare kunna gälla för byggnader inom tomtplats, men även för fristående byggnader i vissa situationer. Utskottet konstaterar att strandskyddsreglerna relativt har reviderats. Lagstiftningen och dess förarbetsuttalanden ger ledning när det bedöms om en ombyggnad, t.ex. en upprustning av en bastu eller sjöbod, kräver dispens. och 2009:4 kan tjäna som stöd för prövningsmyndigheterna. Det kan även nämnas att regeringen avser att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar (prop. 2011/12:1 utg.omr. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ315 (FP) yrkandena 13 lämnas utan vidare åtgärd. Skydd av områden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, C) om skyddade områden, oljeskador och vattenskotertrafik. Jämför reservationerna 13 (MP, V), 14 (MP, V), 15 (S, MP, V) och 16 (S, MP, V). Enligt motion MJ271 (MP) yrkandena 1 och 2 bör man identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner för att inrätta skyddade områden motsvarande av havsområde. En detaljerad plan för hur besluten om fler skyddade områden ska genomföras bör tas fram av Havs- och vattenmyndigheten. Ett målmedvetet arbete med lägesrapporter och kontrollstationer behövs. I motion MJ295 (M) yrkas att möjligheterna att bilda ytterligare nationalparker ses över. Utanför och andra delar av finns områden med höga naturvärden och unika havsmiljöer vilka, liksom , kan skyddas i form av nationalpark. Enligt motion MJ417 (C) bör norra , som förvaltar fisket i , ges nationellt erkännande när det gäller metodutveckling för lokalt beslutsfattande och lokalt förankrad samverkan och samförvaltning till gagn för yrkesfiske och naturvärden. Arbetsmetoden bör tjäna som förebild vid liknande arbeten. Enligt motion MJ270 (MP) yrkandena 1 och 2 bör skyddsåtgärderna för 2000-områden kompletteras för att ska leva upp till sina åtaganden enligt EU:s art- och habitatdirektiv för 2000-områden. bör agera inom EU för att lättare kunna fatta nationella beslut om reglering av fiske i Natura 2000-områden. EU:s tidsfrist för att införa fullgoda regleringar har gått ut för en lång rad områden, t.ex. Natura 2000-områdena Fladen och Lilla Middelgrund i . Trots detta saknas fortfarande de fiskeregleringar som måste till för att säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de unika habitat och arter som direkt hotas, bl.a. av den bottentrålning som bedrivs i Natura 2000-områdena. Motion MJ291 (MP) yrkande 1 tar upp frågan om ansvar för att genomföra oljeskyddsplaner i kustkommunerna. Enligt en nationell åtgärdsplan som har tagit fram ska alla kommuner ha oljeskyddsplaner. I dessa är det inte självklart att fåglarnas situation finns med. Enligt yrkande 2 i samma motion bör det utredas var ansvaret bör ligga för en övergripande beredskap för oljeskador på fåglar. Omhändertagande och tvätt av oljeskadade fåglar är till stora delar en frivillig verksamhet som bekostas med frivilliga medel. I finns mobila fågelvårdsenheter, bemannade med veterinärmottagning och utrustade med både tvätt- och torkenhet. Motion MJ320 (S) uppmärksammar frågan om möjligheten för samhället att freda vissa områden från användande av vattenskoter. Den bör ta initiativ till att undanröja hindren för att på nationell nivå besluta var man får använda vattenskoter. När det gäller ett utvidgat skydd av områden framgår av budgetpropositionen bl.a. att har 26 naturreservat. Under denna och föregående mandatperiod har 14 naturreservat inrättats. Delmålet om skydd av miljöer har nåtts vad gäller naturreservat. Totalt omfattas av territorialhavet och av den ekonomiska zonen av marint skydd i form av nationalpark, naturreservat eller Natura 2000-områden. Det finns även fem fiskefria områden. Vidare inrättades första , , . Att bevara värdefulla miljöer till havs är enligt regeringen lika viktigt som att göra det på land. Erfarenheterna från Koster bör tas till vara vid fortsatt reservatsbildande till havs. Regeringen avser att verka för att fler naturreservat inrättas. Där det är lämpligt bör det ske efter samma modell som för . Regeringen ska även verka för att det i och andra Östersjöstater inrättas reservat som tillsammans omfattar samtliga huvudbiotoper (prop. 2011/12:1 utg.omr. Utskottet vill även anföra att Miljömålsberedningen har föreslagit tre områden att ta fram strategier för under 20112014, bl.a. en sammanhållen vattenpolitik. Beredningen bedömer att det krävs långsiktiga politiska avvägningar inom dessa områden för att nå de berörda miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Beredningen föreslår även att en ny handlingsplan för beredningens fortsatta arbete tas fram (Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet, SOU 2010:101). Havs- och vattenmyndigheten har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att med utgångspunkt i regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav (2009/10:213) ge förslag på områden som kan ingå i en kommande miljömålsstrategi för en sammanhållen vattenpolitik. Myndigheten ska ge förslag på de områden där den ser ett särskilt behov av övergripande och långsiktiga politiska prioriteringar och avvägningar för att de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Myndigheten ska i arbetet samråda med berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas till . Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna MJ271 (MP) yrkandena 1 och 2, MJ295 (M) samt MJ417 (C) i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller fiske i Natura 2000-områden anförde miljöminister i sitt svar på interpellation 2011/12:74 om skydd av 2000-områden bl.a. följande. beslutade kommissionen att anta de då ingående svenska områdena i den kontinentala biogeografiska regionen som områden av gemenskapsintresse. Både Fladen och Lilla Middelgrund tillhör den kontinentala biogeografiska regionen. De antagna områdena ska och senast efter antagandet utses till särskilda bevarandeområden. beslutade regeringen att utse Fladen och Lilla Middelgrund till särskilda bevarandeområden.