bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Utbildningskontrakt bör införas för unga arbetslösa under utan fullständig gymnasieutbildning och traineeplatser bör anordnas i både offentlig och privat verksamhet. För att öka kontaktytan mellan högskola och näringsliv och underlätta arbetsmarknadsinträde bör även traineeplatser införas för unga akademiker. Ett särskilt statligt stimulansbidrag RESERVATIONER 2011/12:FiU20 bör ges till kommuner som garanterar sommarjobb för unga. För att underlätta prioriteringar i politiken bör det finanspolitiska ramverket utvecklas genom att ett sysselsättningspolitiskt ramverk införs. I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och ställa om snabbare än konkurrenterna. ska hävda sig genom att klättra högre i värdekedjan än våra konkurrentländer och inte genom sänkta löner. Omställningen av den svenska ekonomin är därför i betydande utsträckning en fråga om kunskap och utbildning. Vuxenutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen bör därför byggas ut . Målet är att hälften av alla 3034- åringar ska ha genomgått en minst 2-åring utbildning . Utbildningsvikariat bör införas, och i syfte att stödja ett arbetsinträde bör en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta införas. Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb och yrkesinriktning under sitt yrkesverksamma liv, vilket förutsätter trygghet. En bra arbetslöshetsförsäkring förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom är centrala delar i en politik för en ökad omställningsförmåga; de bör stärkas. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Den trygghet som anställda har vid sjukdom, föräldraskap eller arbetslöshet bör i större utsträckning gälla även företagare. En väl fungerande arbetsmarknad med en rörlig arbetskraft förutsätter en bostadsmarknad som präglas av rörlighet, tillgänglighet och låga trösklar. Brist på bostäder utgör ett hinder för såväl arbetssökande som studerande som behöver flytta till jobb eller utbildning. Bostadsmarknadens funktionssätt måste därför förbättras. Viktigast är att på lång sikt få upp bostadsproduktionen på en betydligt högre nivå än . På kort sikt behöver det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas bättre; uthyrning av privatbostäder är en åtgärd som kan prövas. Riktade ekonomiska stimulanser från staten kan komma att krävas för att öka nyproduktionen. Bristen på privat riskkapital i tidiga utvecklingsfaser behöver åtgärdas. En statlig riskkapitalfond bör därför skapas. Fonden ska ha ett särskilt fokus på innovativa små och medelstora företag och finansieras genom en avveckling av det statliga venture capital-bolaget . I dialog med näringslivet bör en kartläggning och analys genomföras i syfte att hitta potentialer för att effektivisera de statligt finansierade riskkapitalinsatserna. Genom en skattereduktion för investeringar i externt tillväxtkapital i onoterade bolag kan incitament skapas för dessa investeringar. De statliga investeringarna i forskning är en hörnsten i innovations- och näringspolitiken varför volymen i statlig forskning långsiktigt bör öka. En utvidgad avdragsrätt för investeringar i forskning och utveckling (FoU) bör därför införas. Företag under ett uppbyggnadsskede bör även få göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften. 2011/12:FiU20 RESERVATIONER För att öka den svenska konkurrenskraften bör åtgärder vidtas för att öka inslagen av s.k. innovationsupphandling bl.a. genom en nationell strategi för innovationsupphandling. Investeringarna i infrastrukturen, framför allt järnvägen, behöver öka . av bristande resurser till underhåll och begränsad kapacitetsökning är det svenska järnvägsnätet starkt ansträngt. Bristerna i järnvägsinfrastrukturen leder till betydande samhällsekonomiska förluster. Ökade investeringar i järnvägsnätet kan även, framför allt i kombination med andra styrmedel, ge ett kraftfullt bidrag till den gröna omställningen av transportsystemet. Investeringar i vägar och järnvägar ska finansieras på ett ansvarsfullt sätt genom anslag i statsbudgeten. I vissa väl avgränsade fall kan den modell för kombinerad låne- och avgiftsfinansiering som regeringen har tillämpat inom ramen för bl.a. Stockholmsöverenskommelsen prövas. För att få utrymme för fler angelägna investeringar bör inslaget av olika typer av brukaravgifter öka. Ett system med stegvisa miljöbilsbonusar bör införas där bilar med lägre utsläpp får en premie. Även en registreringsavgift för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå bör införas för att driva på utvecklingen ännu mer. Det enskilt viktigaste för en elevs resultat är att de möter en riktigt bra lärare. Därför behöver investera mer och bättre i lärarna. Skolledare måste ges möjlighet till fortsatt pedagogiskt utvecklingsstöd. Framstående lärare bör coacha och vägleda andra. Lärare och rektorer behöver vara i ständig dialog med forskare och praktiker för att snabbt kunna tillgodogöra sig ny forskning, andra erfarenheter och välfungerande metoder. Mot bakgrund av det som anförts i reservationen bör godkänna förslagen i Socialdemokraternas motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som förordar i reservationen. 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) yrkandena 130 och avslår proposition 2011/12:100 punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) yrkandena 113, 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 16, RESERVATIONER 2011/12:FiU20 2011/12:Fi18 av m.fl. (S), 2011/12:Fi238 av (S) och 2011/12:Fi255 av och (båda M). Långsiktighet är ledordet som ska genomsyra och forma politiken. Genom långsiktiga investeringar som skapar en energiförsörjning som är till förnybar och genom satsningar på skola, utbildning och lärare ges våra unga bättre möjligheter. Gynnsamma villkor och bra förutsättningar för företagande ger fler arbeten. Genom att driva en politik som tar ansvar för framtiden utvecklas moderna industrier och nya jobb växer fram. Alla måste få förutsättningar att skaffa sig den erfarenhet och utbildning som efterfrågas i arbetslivet och erbjudas rätt stöd för att kunna tacka ja till ett arbete. Den självklara ryggraden i svensk ekonomi är småföretagen. Arbetsgivaravgiften bör därför sänkas permanent, sjuklöneansvaret slopas och mikrokrediter ges till landsbygdsföretagare. Det ska vara enkelt att starta och driva företag varför bör permanentas. behöver ett gynnsammare klimat t.ex. genom sänkta anställningskostnader. Ungdomsarbetslösheten i har bitit sig fast på höga nivåer och är bland de högsta inom . För att ge unga arbetslösa en väg in på arbetsmarknaden bör det införas traineeplatser inom näringslivet och välfärden, nya platser i yrkesutbildningen, , folkhögskolan samt i komvux. Sänkningen av tjänstemomsen bör breddas till att även gälla företag och tjänster som tillhandahåller reparationer av cyklar, kläder och skor. Arbetsgivaravgiften bör också slopas i för den som anställer en ung arbetslös. Vidare bör en stor satsning göras på lärares samlade kompetens-, yrkes- och löneutveckling på sammanlagt . Strategiska och framtidsinriktade investeringar skapar många jobb som får ett modernare och mer konkurrenskraftigt näringslivsklimat. Investeringar bör därför göras i ett modernt transportsystem, i klimatsmart ROT-avdrag för flerfamiljshus och i förnybar energi. För bättre underhåll och investeringar i järnvägsnätet och för att minska förseningar och ta bort flaskhalsar bör det satsas . ROT-avdraget bör energianpassas och utvidgas till att även omfatta bostadsrättsföreningar och hyresrättslägenheter. Nyproduktionen av klimatsmarta lägenheter bör öka. Solenergi och vindkraftsplanering bör stimuleras och byggas ut. Utvecklingen av ny energiteknik bör uppmuntras genom statligt utvecklingskapital och ökat stöd till landets energirådgivare och till offentlig upphandling. Ett utsläppstak behövs för att möta klimathotet varför ett klimatpolitiskt ramverk bör införas. Målet är ett helt förnybart energisystem till 2030. Satsningar bör därför göras på att bygga ut och utveckla användningen av 2011/12:FiU20 RESERVATIONER biogas i och en lastbilsskatt bör införas. På detta sätt kan också långväga gods flyttas från vägarna till järnvägsspåren och till en miljöanpassad sjöfart. Spårvagnar i städerna och tunnelbana i bör byggas ut och resurser för omfattande cykelsatsningar bör öronmärkas. I enlighet med internationella klimatöverenskommelser trappas finansieringen av klimatinvesteringar i syd upp; stödet bör ges till den gröna fondens uppbyggnad. De nya intäkter som får genom auktioneringen av utsläppsrätter bör öronmärkas för detta ändamål. bör verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, genom en internationell koldioxidskatt eller genom en skatt på finansiella transaktioner. Den 20-procentiga minskning som EU-länderna gemensamt utlovar till 2020 är inte tillräckligt ambitiös. EU-målet bör höjas till , vilket bör driva inom EU. bör även driva att EU ska bidra ekonomiskt till lika stora utsläppsminskningar i utvecklingsländer. Miljöskadliga subventioner bör fasas ut, vilket är den mest kostnadseffektiva åtgärden inom miljöpolitiken. En skatt på finansiella transaktioner bör införas på EU-nivå, och intäkterna bör gå till medlemsländerna. Alla ska kunna lita på omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. Personaltätheten behöver därför öka. Genom att satsa på bemanning i välfärden genereras nya jobb som det ökar kvaliteten för omsorgstagarna. Arbetskraftsinvandring blir t.ex. allt viktigare för att säkra en trygg äldreomsorg och sjukvård. För att säkra kvaliteten i vård, skola och omsorg bör reformer införas som bl.a. klargör att aktiebolag som driver skolor har utbildning som huvudsyfte. Genom öppna gränser för handel, ekonomiskt utbyte och migration har blivit ett rikt land. När det kommer nya människor hit skapas det också nya jobb. Utan den stora migrationen från och till hade många företag inte funnits. För att ta till vara alla människors kunnande bör arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet förstärkas. Nyanlända som har en kvalificerad utbildning ska ges bästa möjlighet att få ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer. Ett helt nytt trygghetssystem bör införas som är enkelt, överskådligt, inkluderande och jämlikt och som gäller vid både arbetslöshet och sjukdom. Personer med försörjningsstöd får i en övergångsperiod behålla en del av stödet även när de får arbete. En tredelad föräldraförsäkring bör införas med en del till vardera föräldern och en del som fritt kan överlåtas, även till en tredje person. Behovet av hyresbostäder är akut. Därför bör åtgärder vidtas som skapar fler yt- och kostnadseffektiva lägenheter som är lämpliga för ungdomar och studenter. Kapital bör frigöras t.ex. genom att AP-fonderna får större frihet att investera i fastigheter. RESERVATIONER 2011/12:FiU20 Sammantaget formas här en ekonomisk politik ur ett hållbart och ansvarsfullt perspektiv som ger fler unga en chans till jobb och en miljö- och klimatpolitik för framtiden. Mot bakgrund av det som anförts i reservationen bör godkänna förslagen i motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som förordar i reservationen. 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) yrkandena 113 och avslår proposition 2011/12:100 punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) yrkandena 130, 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 16, 2011/12:Fi18 av m.fl. (S), 2011/12:Fi238 av (S) och 2011/12:Fi255 av och (båda M). Situationen i euroområdet och lågkonjunkturen i är det enskilt största hotet mot svensk ekonomi. Genom att har skjutit problemen framför sig ännu upplever vi nu ett relativt lugn, men det folkliga missnöjet är stort. Mot bakgrund av den politiska union som sakta växer fram måste lämna EU. Den stora utmaningen för svensk ekonomi är att få bukt med arbetslösheten. I synnerhet måste långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten tacklas. Den s.k. arbetslinjen kan inte betraktas som annat än både otillräcklig och ofullständig. Under krisen har regeringen dessutom fört en för passiv finanspolitik, och jobbskatteavdraget har i princip varit den enda finanspolitiska stimulansen. Men en arbetsmarknadspolitik förutsätter både ett verklighetsförankrat perspektiv i plånboksfrågorna och investeringar inom utbildning, forskning, infrastruktur och energi. satsar enorma summor på helt fel saker. Kostnaden för den ansvarslösa invandringen, det ineffektiva biståndet och den svällande EU- avgiften uppgår till varje enskilt budgetår. 2011/12:FiU20 RESERVATIONER Genom att prioritera annorlunda kan vi i stället fokusera på det som skapar sysselsättning: riktiga arbeten och inte subventionerade instegsjobb eller fas 3-jobb. Målsättningen med politik är att återskapa ett folkhem präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. Regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften har varit mycket dyr i förhållande till resultatet, och detsamma gäller den generella ungdomsrabatten. Därför ska den generella sänkningen återställas och ungdomsrabatten slopas. I stället ska kraftfulla reformer inom de utbildningspolitiska, näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska områdena genomföras. För att förbättra småföretagens villkor är en sänkning av arbetsgivaravgiften och en reformering av sjuklöneansvaret riktade till småföretagen bättre åtgärder än regeringens för att ge incitament till dem att våga, vilja och kunna anställa. Det finns också ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond. Trots att har en mycket hög geologisk potential står regeringen passiv vid sidan och ser på. Gruvnäringen ska få det stöd och de verktyg den behöver för att kunna skapa fler arbetstillfällen och bidra till gemensamma välfärd. För arbetsmarknadspolitiken är det helt centralt med en tillfredsställande a-kassa. Som en omställningsförsäkring ska den göra det möjligt för en person som har blivit arbetslös att söka anställning specifikt inom sitt kompetensområde. Därför ska ersättningstaket höjas och den s.k. 100-dagarsre- geln återinföras. A-kassan bör dessutom vara garanterad och helt finansierad av det offentliga. Pension ska betraktas som uppskjuten lön, varför den s.k. pensionärsskatten bör avskaffas. Sänkningen av restaurang- och cateringmomsen är en oerhört kostsam felprioritering av regeringen som också måste återställas. Den oreglerade arbetskraftsinvandringen har inneburit stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Ett gästarbetarsystem, där tillfälliga luckor på den svenska arbetsmarknaden i stället täpps till genom tillfälliga arbetstillstånd, är lösningen på eventuella efterfrågeöverskott. Den lagstadgade diskriminering som de s.k. instegsjobben innebär måste också slopas och asyl- och anhöriginvandringen minskas för att förhindra en påspädning av de strukturella problemen på arbetsmarknaden. Lösningarna på dagens stora problem med matchningen på arbetsmarknaden har den lika enkla som självklara utgångspunkten att det svenska folket inte är obildbart. Företagen har dessutom ett skriande behov av yrkeskunnig personal. En ny anställningsform med lärlingsjobb skulle avhjälpa detta och kunna bryta ungdomsarbetslösheten. Undantagen i turordningsreglerna behöver utökas, eftersom framför allt ungdomars intressen åsidosätts genom principen sist införst ut. Starta-eget-bidraget måste kunna gälla även för ungdomar . Meningen med utbildning är att den ska förebereda för livet och leda till arbete. Därför måste högskolorna bättre matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Ett annat led i samma strävan att öka RESERVATIONER 2011/12:FiU20 matchningen på arbetsmarknaden är att utöka antalet platser på komvux och göra en kraftfull satsning på . Regeringens besparing på gymnasieskolan ska återställas. Det måste inte finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Kalkylen över invandringens kostnader visar tydligt hur massinvandringen tar betydande offentliga medel i anspråk. På det sättet utgör massinvandringen ett direkt hot mot den svenska välfärden och vår samhällsuppbyggnad. Dessa medel hade i stället kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. En av de högst prioriterade uppgifterna är att återställa tryggheten i hemmen och på våra gator. Det svenska försvaret måste också upprustas och den allmänna värnplikten återinföras. ska ta en paus i deltagandet i internationella insatser. Alla svenska elever ska ha rätt till likartad skolgång, oavsett var i landet de bor; därför måste skolan återförstatligas. Det ska vara förbjudet att ta ut vinst i friskoleverksamhet, och friskolor ska bara få tillstånd att starta om de kan visa att de fyller en funktion som den kommunala skolan inte kan tillgodose. Avregleringen av den svenska järnvägen har också misslyckats. Därför måste järnvägen helt återregleras. Järnvägsnätet måste rustas upp och byggas ut. Mot bakgrund av det som anförs i reservationen bör godkänna förslagen i motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som förordar i reservationen. 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 16 och avslår proposition 2011/12:100 punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) yrkandena 113, 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) yrkandena 130, 2011/12:Fi18 av m.fl. (S), 2011/12:Fi238 av (S) och 2011/12:Fi255 av och (båda M). 2011/12:FiU20 RESERVATIONER Full sysselsättning är det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är grunden för personlig frihet och självständighet. Trots att har bland de starkaste statsfinanserna i världen har massarbetslösheten blivit vardag. Hög arbetslöshet innebär ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Eftersom den globala efterfrågan på svenska produkter fortsatt är relativt svag kommer den inhemska efterfrågan att spela större roll än vanligt för hur den svenska konjunkturen utvecklas. Mot den bakgrunden är det bara att beklaga att regeringen mitt i en konjunkturavmattning bedriver en direkt åtstramande finanspolitik. Den ekonomiska vårpropositionen är i princip helt tom på skarpa förslag för att stimulera ekonomin. som den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet måste stora investeringar till. Det saknas inte arbetsuppgifter. Vi behöver investera i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. Dessa investeringar håller uppe efterfrågan i den nuvarande konjunkturavmattningen som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. Med dessa ökade investeringar skapas 120 000 nya jobb i privat och offentlig sektor, vilket ska sättas i relation till regeringens verkningslösa politik att subventionera lågproduktiva branscher. Offentliga investeringar är av avgörande betydelse för såväl näringslivets utveckling som kvaliteten på den offentliga konsumtionen i form av t.ex. välfungerande sjukhus och skolor. Genom offentliga investeringar i infrastruktur t.ex. i form av ökat banunderhåll och nya järnvägsspår förbättras näringslivets transporter som dess miljöpåverkan kan minska. Genom investeringar i utbildning och forskning får näringslivet tillgång till kvalificerad arbetskraft med rätt utbildning och kan vidareutveckla nya produkter och tjänster. Investeringar i nya bostäder bidrar till att folk kan flytta dit jobben finns och ökar företagens möjligheter att rekrytera den kompetens som efterfrågas. Värdet av investeringar måste synliggöras i budgetprocessen, bl.a. genom att budgetlagen ändras så att lånefinansiering, i stället för anslagsfinansiering, blir huvudprincipen. Ramverken för finanspolitiken och penningpolitiken borde både utformas och utvärderas utifrån målet om full sysselsättning. I detta avseende har dock ramverken i sin nuvarande utformning nått vägs ände och måste moderniseras. Det är arbetslösheten och inte statsfinanserna som är problemet i . Därför måste det finanspolitiska ramverket kompletteras med ett ramverk för full sysselsättning; t.ex. måste budgetlagen ändras så att regeringen presenterar en åtgärdsplan för full sysselsättning. RESERVATIONER 2011/12:FiU20 Den ekonomiska politiken ska bidra till minskade ekonomiska och sociala skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Regeringens nedskärningspolitik har urholkat och utarmat välfärden, vilket har lett till såväl försämringar av kvalitet och arbetsvillkor som ökade klyftor. Vår gemensamma välfärd finns för att säkra allas trygghet och öka jämlikheten och är helt avgörande för att personer som har olika ekonomisk och social bakgrund ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden på någorlunda lika villkor. Fasta jobb på heltid och en gemensam och väl fungerande barn- och äldreomsorg ökar kvinnors arbetsutbud och möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Den borgerliga regeringens politik har uppmuntrat riskkapitalbolag att för en billig penning köpa upp det som vi tidigare ägde gemensamt. Utbildning, vård och omsorg borde inte vara en marknad för privata bolag utan en rättighet och en del av vår gemensamma välfärd. Därför ska det vara förbjudet med skattefinansierade vinstdrivande bolag i vård, skola och omsorg. Skattepengar som avsätts ska gå till verksamheten för att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster. För att utveckla välfärden behövs stora satsningar på mer personal och stärkta arbetslöshets- och socialförsäkringar. Det mest grundläggande kravet för att förbättra välfärdsverksamheterna i kommuner och landsting är att värdesäkra statsbidragen. Äldreomsorgen är den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 1990-talskrisen fått minst resurser. Med en öronmärkt satsning på äldreomsorgen ska därför bemanningen inom denna öka. Det krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med och möjligheter till omskolning och vidareutbildning för att vi ska kunna bejaka strukturomvandlingen. Sysselsättningspolitiken måste bygga på investeringar i stället för skatteavdrag och utbildning i stället för låglönepolitik. ska inte konkurrera med lägre löner utan med en hög kunskapsnivå i bred bemärkelse; därför behövs ett brett kunskapslyft. måste förbättras och kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna stärkas. Den högre utbildningen måste göras mer tillgänglig för alla samhällsklasser. Ett särskilt studiestöd för unga arbetslösa där hela studiemedlet är bidrag ska införas.