bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Det arbete som de nu kommer att göra har också stöd i de reformer som vi genomfört i riksdagen.Det finns mycket mer i årets budget, och mina allianskolleger har lyft fram flera delar. Jag vill lyfta fram ytterligare några.För oss i är det viktigt med den förstärkning som påbörjades tidigare när det gäller att stärka skolhälsovården. Satsningen på studie- och yrkesvägledning är ett första steg för att utforma metoder för ett framgångsrikt arbete för att förbereda unga människor inför de valmöjligheter som man har men också för kontakt med näringslivet och arbetslivet för att visa på behovet av kompetens och spännande framtidsmöjligheter.Jag vill avslutningsvis i det här sammanhanget ta tillfället i akt att klarlägga att vi följer den nya gymnasieskolan mycket noga för att se hur kvaliteten utvecklas.Det har spridits en myt i massmedierna. Debatten gäller gymnasieskolans yrkesprogram och att möjligheterna till komplettering för högskolebehörighet saknas. Det stämmer inte.Det har kommit argument från socialdemokratiskt håll i stil med att "Unga är smartare än regeringen! De förstår att man inte har någon framtid utan högskolebehörighet." Vad är då de elever som faktiskt väljer yrkesprogrammen enligt Socialdemokraterna? Är de dumma?Utöver att det är en nedsättande argumentation är det en felaktig bild som målas upp. Yrkesprogrammen ger alla möjligheten till högskolekompetens när de teoretiska tillval som krävs för högskolebehörighet görs.Det är ett stort problem att årets niondeklassare inte får den information de behöver för att kunna välja och veta om de kompletteringsmöjligheter som finns. Det är någonting vi också följer.Vi tror på elevers möjlighet att göra välinformerade och övervägda val. Men vi vet också att det behöver göras insatser som till exempel bättre studie- och yrkesvägledning.Även om jag överskridit min talartid vill jag passa på att önska talmannen en riktigt trevlig jul. Det gäller också mina utskottskamrater, tjänstemännen men framför allt alla elever, lärare och rektorer. Jag hoppas att ni får ett riktigt gott jullov. Jag välkomnar att vår utskottsordförande lyfter en mer positiv ton i debatten. Det är risk att det blir en självuppfyllande profetia om vi själva bidrar till att sänka skolan genom den negativa ton man hör.Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och förbereda barn och unga för vuxenlivet. Vidare ska skolan erbjuda kunskap för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfulla samhällsmedborgare.Skolans kärnverksamhet är det som sker i klassrummet i mötet mellan lärare och elever. Det är i klassrummet som tankar bryts och där tillvaron problematiseras under ledning av skickliga lärare.Just skickliga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. Men har läraryrkets status och arbetsvillkor försämrats, vilket resulterat i att det blivit svårt att rekrytera nya kompetenta lärare.Alliansregeringen har i budgeten beslutat att anslå 880 miljoner i statsbidrag för att inrätta högre avlönade karriärtjänster för lärare. av alla lärare kan därmed få möjlighet att höja sin månadslön med . Det är en viktig del i att göra läraryrket mer attraktivt.Herr talman! Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Det kan till viss del förklaras med att den administrativa bördan har ökat markant och att detta lämnar alldeles för lite tid över till det som är huvuduppgiften för skolan, nämligen undervisning.En genomförd undersökning i visar att en lärare undervisar av sin tid, och det duger inte. Det är därför glädjande att regeringen tillsatt en utredning för att se över hur den administrativa bördan ska minska och att den dokumentation som ändå åläggs lärarna ska kännas relevant.Vi måste även få in fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården. Det civila samhället ska kunna bidra i ökad utsträckning till en tryggare skola.Två yrkeskategorier som finns i skolan och som bör lyftas fram mer är dels speciallärare, dels fritidspedagoger. De har sina respektive roller och fyller med sitt arbete en viktig funktion. Dessutom kan deras kunskap och arbete ge avlastning och stöd till andra lärare.Regeringen har öppnat speciallärarprogrammet. Det är av yttersta vikt att kommunerna utnyttjar de platserna och att man låter sina goda pedagoger fortbilda sig till speciallärare. Vi ser att det finns ett ökat behov av speciallärarkompetens. Det är min starka övertygelse att elever med de allra största behoven har rätt att undervisas av dem med den allra högsta kompetensen.Herr talman! Elevhälsan är en annan av hjärtefrågor. Till förstärkt elevhälsa föreslår regeringen i budgeten . Totalt beräknas avsättas för uppdraget som pågår . Det är utmärkt.Dess värre ser vi i rapporter och genom rapporteringar i medierna att den psykiska ohälsan ökar. ska hårt pressade lärare också mäkta med att arbeta med elevvårdsärenden. Enligt min mening behövs det fler skolsköterskor, kuratorer och psykologer i skolan.Jag tror på en upprustning av elevhälsan och att vi framöver ska kunna ge eleven en garanti till elevvård den dag hon eller han efterfrågar det. Det är någonting som vi kristdemokrater har drivit länge.Herr talman! Ökade antal varsel och den stigande arbetslösheten oroar oss alla. Det är därför mycket välkommet att antalet platser på den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och utökas och att mer resurser avsätts till lärlingsutbildningar för vuxna och den kommunala vuxenutbildningen för arbetslösa ungdomar i åldern . Det är ett sätt att motverka effekterna av den lågkonjunktur vi har hamnat i.Med ökad global konkurrens och med en orolig ekonomisk situation i stora delar av världen behöver vi se till att framför allt våra ungdomar är välutbildade när det väl vänder och att de är utbildade för den arbetsmarknad som finns.Herr talman! Just nu handlar det offentliga samtalet om skolan mest om att elever inte når gymnasiekompetens, om dalande betyg och lärarnas arbetsvillkor. Det är jättestora problem, och de måste vi tillsammans lösa. Men om man inte vågar diskutera värdegrunden tar man inte skolans samlade uppdrag på allvar.Det är genom tydliga normer som arbetsro och en anständig arbetsmiljö som man får en god studiemiljö för eleverna. Förutsättningarna för lärande är direkt kopplade till skolsituationen. Detta är inte minst betydelsefullt för dem med stora inlärningssvårigheter.Mot den bakgrunden är det oroväckande att en genomförd granskning av skolinspektionen har visat att det är dåligt ställt med värdegrundsarbetet i skolan.Av de 17 grundskolor i tio kommuner som granskades arbetade endast fyra skolor aktivt med värdegrundsuppdraget. Frågan det gällde var om skolan låter eleverna tillägna sig de grundläggande värden, kunskaper som de behöver för att kunna leva och bli aktiva medborgare i ett demokratiskt samhälle. Det är ett komplext arbete där endast 13 av 17 skolor fick godkänt.När man granskar skolor som lyckats i sitt värdegrundsarbete konstaterar att de använder sig av en insatskombination i relation till skolans egna förutsättningar och erfarenheter. Man kallar det hela-skolan-ansats. Det innebär att alla elever och all personal på skolan som vaktmästare, kökspersonal, pedagoger och ledningen, alla, är involverade i värdegrundsarbetet och har en samsyn.Det bekräftar det vi kristdemokrater har sagt . Värdegrunden är själva fundamentet för skolan. Vi menar att arbetet måste vara konkret. Det handlar om tydliga normer för vårdat språk, att elever och lärare bemöter varandra på ett respektfullt sätt och att aldrig använda eller acceptera nedsättande ordval och trakasserier.I detta arbete ska naturligtvis föräldrarna vara involverade. Uppfostran är i första hand föräldrarnas ansvar. Om inte de lär barnen dessa normer och värden är det svårt för skolan att ta över det arbetet.Det räcker inte att bedriva värdegrundsarbete vid sidan av kärnverksamheten eller som en ytterligare uppgift på toppen på lärarnas redan stora arbetsbelastning. Värdegrunden ska vara ett stöd för att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag.En levande etisk diskussion och tydliga värderingar i skolan möjliggör att vi kan undvika en utveckling mot en mer toppstyrd detaljreglering av undervisningen. I stället kan vi låta lärarna, med stöd av värdegrunden, sköta det som de är bäst på. Det är ju lärarna och skolan som möter eleverna.Herr talman! Det finns många utmaningar inom skolområdet, och min önskan är att vi tillsammans ska hitta lösningar för en långsiktig, hållbar skolpolitik.Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). Vi ska nu övergå till att debattera högre utbildning och forskning. Jag kommer i huvudsak att uppehålla mig vid det som skiljer en socialdemokratisk högskole- och forskningspolitik från en borgerlig högskole- och forskningspolitik.Egentligen skulle det räcka med att fokusera på en enda sak, nämligen vilken ambition vi har för den högre utbildningen. Gårdagens ledare i slog huvudet på spiken där man lyfter fram frågan om utbildningsambitioner. I ledaren skriver man att svensk högskolepolitik går åt fel håll. Ledaren pekar på att vi har en regering som sänker ambitionerna och höjer trösklarna. ledarskribent tog sin utgångspunkt i en nyligen publicerad rapport från med rubriken utbildningsnivå riskerar dra ifrån . I säger universitetskansler : "Det här är en första varningsklocka om att andra länders utbildningsnivå kan dra ifrån ." En varningsklocka - låt den tonen ringa ett tag här i kväll.Rapporten från är intressant på flera sätt. Den visar på att genom en tidigare aktiv och ambitiös högskolepolitik länge tillhört de länder som har högst utbildningsnivå, men man noterar att utvecklingen nu har brutits. Låt mig få citera några rader ur denna rapport: "Vi ser att andelen 25-34-åringar med högskoleutbildning inte ökat lika mycket och statistik sammanställd av tyder på en minskning av andelen högskoleexaminerade i ." Tyder på en minskning av andelen högskoleexaminerade i i framtiden.När jag läser denna rapport, som jag hoppas att ni vill läsa, får det mig att dra en slutsats: Det är skillnad på vilken regering vi har vid makten. Vi har haft en regering tidigare, en S-ledd regering, som har satsat på att expandera och bygga ut högskolan. har vi en regering som lägger i bromsen och backen. Varningsklockorna ringer, säger universitetskansler hänvisar också till utbildningsmålen i 2020-strategin, som flera av oss känner till. Ett av målen anger att av 30-34-åringar ska ha minst tvåårig eftergymnasial utbildning. Vad är då den mål? Jo, av 30-34-åringarna ska ha minst tvåårig eftergymnasial utbildning år 2020.Vad ligger då andelen på ? refererar till , som uppger att andel är . Vi brukar politiskt i våra diskussioner säga att den kanske kvalitetssäkra siffran är , den brukar vi utgå från. Hur man än vrider och vänder på det här är det ganska märkligt. Om andelen är så säger den : Låt oss ligga strax under eller lite över, någonstans mellan 40 och 45. Visst är det en väldigt passiv hållning. Jag tycker att det vore mer proaktivt att säga: åtminstone 45 procent.Vi socialdemokrater tycker att det här inte duger. Vi måste ta ut steglängden, markera och ge en tydlig signal: Utbildningsnivån i måste höjas, det är viktigt. Därför säger vi att minst hälften av dem som finns i åldersspannet ska ha minst en tvåårig eftergymnasial utbildning.Jag tycker att det är märkligt att regeringen inte har högre ambitioner när vi ser vad som håller på att hända i omvärlden just nu och i . Arbetslösheten är hög, högre än när ni tog över makten . Varslen duggar tätt, ungdomsarbetslösheten är mycket högre än i jämförbara länder. Långtidsarbetslösheten har mer än fördubblats . Rekryteringsgapet är stort i . Det finns arbete åt arbetslösa, men de har inte rätt profil och kompetens för att ta de jobb som finns. I det läget vore det ganska självklart att säga så här: Vi måste höja ambitionerna. Då säger , Tobé och övriga: Nja, , 45 kan väl vara okej.Det duger inte.Jag tycker att det är beklagligt att ni till och med minskar antalet platser på högskolan. 10 000 platser ryker , lika många platser . Det ska vi jämföra med vad vi säger: Vi måste ha 7 000 fler platser nästa och 4 500 fler platser i . Jag vet att ni föreslog 4 200 tillfälliga platser på högskolan. Jag vet att ni föreslog 1 500 tillfälliga platser på . Men det ändrar inget i sak. Trenden är tydlig, ni drar ned ambitionerna och satsar inte på den högre utbildningen. Berätta för oss vad det logiska argumentet är som ligger bakom att man ska minska ambitionerna. Berätta för svenska folket, berätta för svenska ungdomar: Vi ska inte ha lika höga ambitioner som alla andra länder har runt omkring oss. Berätta varför det är bra för att ha låga ambitioner för högskolepolitiken.Det ska bli intressant att lyssna till era svar här . Jag förmodar att ni i kommer att referera till kvaliteten, att den är det viktigt att satsa på. Det håller jag med om, det är jätteviktigt. Men betänk att vi satsar 200 miljoner mer än ni på kvalitetsförstärkningar inom högskolesektorn. Så det argumentet håller inte. Utan berätta i stället: Vad är logiken i att dra ned ambitionerna på högskolesektorn? Låt mig också något kort få beröra kvalitetsutvärderingssystemet som vi har diskuterat mycket. Jag ska inte säga så mycket om det. Vi känner alla till det.Kritiken har kommit från Enqa att det svenska kvalitetsutvärderingssystemet inte lever upp till den standard som är satt, att det finns allvarliga brister. Kritiken gäller såväl utvärderingssystemets inriktning och utformning som allvarliga brister i självständighet gentemot regering och riksdag, och den kritiken är allvarlig. Den devalverar svensk högskoleutbildning och ger felaktiga signaler ut i världen och stärker inte mobiliteten. Därför säger vi att vi måste se över detta och uppmanar er och regeringen att se över systemet. Rätta till det och gör det bra, och gör det i dialog med lärosätena och med studenternas företrädare. Kör inte över dem en gång till! För det tredje vill jag säga något om det svenska högskolelandskapet. Vi socialdemokrater tycker att utbildningsministern har tillämpat en det-får-bli-som-det-blir-attityd gentemot högskole- och universitetssektorn. Det gagnar definitivt inte högskolor och universitet. Fler av dem har upplevt att en blåslampa har tänts och att man fokuserar på att de ska överväga att gå samman med större lärosäten.Sedan har debatten svallat i gång. Utbildningsministern har lugnat ned sig lite. Men det finns en tydlig signal. När jag är ute och träffar rektorer säger de att de ibland upplever sig som jagade av utbildningsministern, därför att han tror på ett elittänkande.Jag tycker att det här är en kontraproduktiv debatt som inte leder någonstans. Vi behöver de små enheterna och de stora enheterna. Alla har sin plats att fylla, och med profilering ska det gå att lyfta alla lärosäten. Därför säger vi, och vi har en reservation om det, att vi behöver tillsätta en parlamentarisk utredning som ser över högskolelandskapet i , som ser på universitet och på högskolor och vad vi kan göra för att profilera, utveckla och stärka hela sektorn. Det är vårt förslag.Herr talman! Jag ser att min talartid börjar ta slut. Jag har mycket kvar, så jag får väl göra som och snabba på, sammanfatta och gå ned för landning här mot slutet.Jag tänkte också säga lite om forskning, men har det blivit mycket högskola. kommer vi tillbaka och diskuterar forskningsfrågorna efter nyår.Jag kan väl säga så här, för det här är viktigt. har vi den första beredningen vad gäller forskningspropositionen. Vi har sträckt ut en hand. Låt oss komma överens, för vi tror inte att fyraårsintervaller håller i längden. Vi måste se det i ett längre perspektiv än de tio åren. Då måste vi ha lite förutsättningar som ligger fast och still. Vi har inte fått något gensvar från utbildningsministern, men vår hand är fortfarande utsträckt och det finns chans att ta den.Jag vill också antyda att vi behöver stärka de yngre forskarna. Vi vill ta bort stipendierna och halvera tiden för utbildningsbidrag. Ta ut steglängden, ta bort utbildningsbidragen, ta bort stipendierna och se till att unga forskare får en anställning värd namnet!Och jämställdhetsfrågan: Visst är det konstigt att trots att majoriteten av studenterna har varit kvinnor är av professorerna i kvinnor? Så kan vi inte ha det. Se till att ändra på det! Vi vill ändra på det. Vi vill ta ut steglängden och ha en jämställdhetsbonus. Ni ska också hjälpa till med det.Herr talman! vill jag yrka bifall till vår reservation nr 3. Vi står bakom alla andra, men för tids vinnande yrkar vi bifall bara till reservation 3. Vi får se vilka som får debattera . Jag klarar mig. Jag ska försöka fatta mig kort här och känner mig på gott humör.Det har redan tagits upp här nu att vi kunde ta del av två aktuella mätningar från Pirls och Timss. Det är helt riktigt att det fanns en liten glädje i en av mätningarna, men överlag tycker jag att det visar på ett ganska dystert resultat vad gäller matematik, naturkunskap och läsförståelse, framför allt i årskurs åtta. Det är i själva verket så pass illa att man skriver att är ett av de få länder som uppvisar vad man kallar en kontinuerlig försämring.Till detta kommer att BBC, vilket ni säkert känner till, ganska publicerade en ny rankning av världens bästa skolsystem där hamnar på plats 21 av totalt 40 länder.Det går naturligtvis att ha synpunkter på de slutsatser som dras, inte minst på rapporten som BBC syftade på. Där skriver man bland annat att sambandet mellan resurser och resultat är mycket svagt. Jag är inte riktigt säker på att det är så enkelt. Jag tror att det beror lite grann på vad man lägger in i begreppet resurser.Jag menar att det är ganska uppenbart att många av våra krisande kommuner och deras nedskärningar på skolområdet får ett negativt resultat på skolområdet. Det är väl också självklart att om man har underbetalda lärare och en väldigt orimlig arbetssituation för skolans personal ger det såklart också ett negativt resultat, och det skapar inte minst en negativ bild av skolan, vilket leder till ett minskat söktryck.Precis som tog upp har vi kunnat se att söktrycket till de flesta lärarutbildningar har ökat, och det är oerhört positivt. Vi får väl hoppas att det fortsätter uppåt, för det behövs.Naturligtvis måste lärarnas villkor förbättras och statusen på läraryrket höjas. Det handlar såklart om resurser, inte minst om vi talar om vidareutbildning men också för att lärarna ska kunna göra det som de är utbildade till att göra, nämligen utbilda. Det krävs resurser, men det krävs också politisk vilja.Min bestämda uppfattning är naturligtvis att det första steget är att återförstatliga skolan. Det har jag tagit upp vid många tillfällen. Men är vi inte där, tyvärr. Därför har vi valt att i vår budget föreslå en rad riktade satsningar på skolområdet: en kunskapssatsning på svenska språket, en satsning på en matreform, en satsning på fler vuxna i skolan, en satsning på ökad studievägledning, en antimobbningssatsning och en ordentlig satsning på barn med särskilda behov - oerhört viktigt. Dessa riktade satsningar behövs. Det är till och med så att Socialdemokraterna, som var ett av de två partier som drev igenom kommunaliseringen, också har börjat med riktade satsningar, nu senast den riktade satsningen på läxhjälp.Jag menar att dessa riktade satsningar inte bara behövs utan också visar på ett symtom i den svenska skolan. Vi har insett det, har insett det och även, vilket gläder mig såklart, , har vi förstått.Kommunerna reder inte ut skolsituationen. Det finns bra kommuner och det finns de som är betydligt sämre. Så är det. Men att den här sortens satsningar behövs visar att något är grundligt fel i svensk skola, och det är ett enormt problem.Det är som sagt tre partier som vill återförstatliga skolan: , . Och jag vet att det också finns enskilda företrädare i de övriga partierna som delar den uppfattningen. Jag menar att om och hade haft lite ryggrad hade de kunnat tänka sig att blocköverskridande sätta sig ned och diskutera det här. Den här frågan är så pass viktigt att om vi inte når ett återförstatligande kan vi nästan lägga ned diskussionen. Jag hävdar att det är prio ett att återförstatliga skolan.Jag är övertygad om att när vi står här och debatterar skolan , vilket jag hoppas att jag också kommer att kunna göra, kommer vi att kunna säga att det har blivit värre generellt sett. Det kommer alltid att finnas skolor och kommuner som kommer att kunna höja sig medan andra faller tillbaka. Jag tror att det är så pass illa att vi måste återförstatliga skolan. Därför tycker jag att det är tråkigt att man inte kan tänka sig att ta den här situationen utan sätter partibok före åsikt i frågan. Det är oerhört beklagligt. Vi gör det inte. Vi kan tänka oss att resonera med precis vem som helst, såväl som och till och med Socialdemokraterna.Jag vill ta upp en sak som är på väg mot sitt slut, nämligen den så kallade friskolekommittén. Jag är oerhört besviken på den. Jag hade hoppats att vi i denna kommitté skulle kunna ta ett omtag på hela friskolesystemet, diskutera det från grunden och få ganska fria tyglar, men så har det inte varit. Det har varit ganska snävt vad vi får och inte får göra. Det är knappt att vi har skrapat på ytan. Jag tror att den tillsattes för att tysta opinionen och sopa lite under mattan.Det finns stora problem i Friskolesverige, och de måste vi få diskutera. När vi inte ens får göra det inom ramarna för denna kommitté, när ska vi då göra det? Det pågår mycket i svensk skola. Man driver på och vågar inte dra i nödbromsen och sätta sig ned och resonera och diskutera om det här är bra. Det kanske är bra, och vi kanske ska fortsätta. Låt oss dock först diskutera igenom det grundligt. Det blev tyvärr inte på det viset, och därför är min bild av svensk skola dess värre ganska mörk.Låt mig också ta upp det som var inne på tidigare om modersmålsundervisningen. Det finns mycket att säga om det. Jag minns inte hur uttryckte sig exakt. Man har dock hänvisat till en enig forskarkår tidigare och sagt att det är jättebra med modersmålsundervisning.Jag minns en debatt i där man talade om just eniga forskare vad gäller modersmålsundervisning. tittade på frågan och försökte utröna vilka forskare man talade om: "Stadsdelsfullmäktiges ordförande hänvisar till stadsdelschefen som hänvisar till andra tjänstemän som hänvisar till forskare i som hänvisar till forskare i . Hänvisningen hamnar till slut hos och på i , . "Vidare: "När jag kontaktar statsvetarprofessorn vid säger hon att den som läser och lika gärna kunde konsultera astrologer. "Så mycket var den källan om modersmålsundervisning värd.I tittade man på detta , vilket jag har tagit upp . Där valde regeringen att göra det frivilligt för kommunerna att anordna modersmålsundervisning, vilket ledde till att samtliga kommuner slutade med det. I gjorde man en studie för att se om det gjorde någon skillnad, och man kom fram till att det inte fanns några påvisbara skillnader i kunskaper beträffande läsning, naturkunskap och matematik mellan de invandrarelever som fått modersmålsundervisning och de som inte fått det. Det där med en enig forskarkår när det gäller modersmålsundervisning är inte riktigt så enkelt. Jag vill påstå att det finns lite blandade resultat på den fronten.Herr talman! Vad gäller den högre utbildningen har vi valt att fortsätta vår satsning på området i vår höstbudget. Vi skjuter till för att komma till rätta med bristerna och säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen. Det handlar framför allt om att öka lärartätheten, minska studentgrupperna och öka antalet lärarledda lektioner.Vi fortsätter även vår satsning på komvux och . Vi ser också en potential i att utveckla kompetensen inom en rad forskningsfält.