bet · H001FiU6 · 2012-11-27 00:00:00 — Sedan fonderna infördes har fondernas avkastning understigit jämförelseindex respektive , vilket innebär att målet inte har uppnåtts. Den gamla förvaltningsmodellen hade ett negativt operativt förvaltningsresultat under åtta av de tio åren, och de negativa resultaten av den operativa förvaltningen fortsatte . Regeringen konstaterar dock att Sjunde AP-fonden försöker dra lärdom av förra årets utveckling. Fonden har gjort en egen utvärdering av den operativa förvaltningen, som den publicerat på sin hemsida. Regeringen anser att det är bra att fonden har publicerat utvärderingen, eftersom det bidrar till den öppenhet som bör prägla AP-fondernas verksamhet. Riktlinjer för miljö och etik Regeringen konstaterar att fonderna fortfarande arbetar med de förslag som kommittén om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik lämnade 2008 (SOU 2008:107). I årets skrivelse har regeringen valt att särskilt granska fondernas arbete med att integrera frågorna om etik och miljö i fondernas löpande analys och förvaltning. Regeringen konstaterar att fonderna håller på att utveckla metoder för att bredda etik- och miljöarbetet från fondernas specialister inom ägarstyrning och hållbarhetsfrågor till kapitalförvaltningen. Målen som satts upp är bl.a. att hållbarhetsanalysen av bolag ska ingå som en naturlig del i den finansiella analysen av investeringar, i den löpande förvaltningen och i ägarstyrningen. Ett central moment är enligt skrivelsen att bredda ansvaret för etik- och miljöfrågor till de som har ansvaret för förvaltningen. Till exempel har lagt ut ansvaret på respektive förvaltningsenhet. I enheten som förvaltar svenska aktier ingår etik- och miljöfrågorna i enhetens grundläggande analys av bolagen, och enheten/fonden tar sedan upp resultaten av analysen i sin dialog med bolagen. Regeringen konstaterar vidare att arbetet med integrering skiljer sig mellan fonderna, bl.a. beroende på vilken förvaltningsmodell fonderna använder och hur mycket som förvaltas internt respektive externt. Några av fonderna anser att en högre grad av intern förvaltning ökar fondernas möjligheter att ha kontroll över vilka bolag de investerar i. Vid extern förvaltning sker integreringen bl.a. genom utformningen av förvaltningsuppdraget och genom krav på återkommande rapportering från de externa förvaltarna. Sjunde AP-fonden, där en stor del av kapitalet förvaltas externt, styr de externa förvaltarna genom den s.k. svarta listan, dvs. en lista över vilka bolag inte investerar i, och genom återkommande diskussioner med förvaltarna om etik- och miljöfrågor. Fonderna behandlar också etik- och miljöfrågorna branschanknutet eller tematiskt. Bland annat har Andra AP-fonden, som ett led i fondens investeringar i jordbruksfastigheter, tillsammans med andra internationella investerare utvecklat principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruksfastigheter. Andra och Tredje AP-fonden har investerat i s.k. gröna obligationer. Regeringen bedömer i skrivelsen att fondernas arbete med att integrera miljöfrågorna i den löpande förvaltningen utvecklas positivt och i linje med Etik- och miljöutredningens rekommendationer. Regeringen välkomnar ett fortsatt arbete inom området. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna Ersättningsfrågor har stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet. Därför fastställde regeringen separata riktlinjer för fondernas styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Riktlinjerna omfattar både anställda i fonderna och hur fonderna bör agera i rollen som ägare av börsbolag. Riktlinjerna beskrivs mer i detalj i skrivelsen i bilaga 1. I skrivelsen granskar regeringen med hjälp av AP-fondernas revisorer och AP-fondernas årsredovisningar hur fonderna följer riktlinjerna. Regeringens slutsats är att regeringens riktlinjer i allt väsentligt följs och att fonderna , till skillnad från tidigare, har utvecklat en process som tar fasta på riktlinjerna. Regeringen anger att den löpande kommer att följa hur fonderna fortsätter att följa riktlinjerna. Styrelsen bör löpande analysera och resonera kring ersättningsnivåerna i fonderna och öppet redovisa sin bedömning. Fondernas årsredovisningar bör även i fortsättningen innehålla information om fonderna har följt riktlinjerna eller inte och skälen för eventuella avvikelser. Styrelserna bör även löpande tillgängliggöra resultaten av de återkommande analyserna och jämförelserna av ersättningsnivåerna inom fonderna, menar regeringen. I motion 2011/12:Fi21 av m.fl. (MP) föreslår motionärerna att regeringen ska återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö utifrån politik för global utveckling och det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik och miljöansvar (yrkande 1). Motionärerna föreslår också att regeringen utreder hur granskningen av AP-fondernas etik- och miljöarbete kan bli mer öppen och oberoende genom t.ex. ett oberoende granskningsråd som det som finns i (yrkande 7). AP-fonderna bör också få större möjlighet än att investera aktivt i en grön omställning i form av t.ex. långsiktigt stabila investeringar i förnybar energi, energieffektiviseringar, klimatneutral teknik och i järnvägar och kollektivtrafik (yrkande 2). Enligt motionärerna placerar AP-fonderna fortfarande i bolag som bryter mot internationella konventioner. AP-fonderna måste därför utveckla tydliga kriterier och riktlinjer för hur man ska hantera bolag som bryter mot internationella konventioner (yrkande 6). I motionen föreslås också att regeringen ska återkomma till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet och i vapenindustrin (yrkandena 4 och 5). Motionärerna anser också att AP-fonderna bör få möjlighet att investera en större andel av fondens medel i alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter och bostäder (yrkande 3). Även i motion 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att det inrättas ett oberoende granskningsråd (yrkande 2). I motionen föreslås också att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att ändra AP-fondernas placeringar på så sätt att samhällsekonomiska, etiska och miljömässiga hänsynstaganden väger tyngre än vad som är fallet . Utredningen bör också lämna förslag på hur AP-fondernas placeringar kan bidra till en jämnare regional samhällsekonomisk utveckling (yrkande 3). I motionen föreslås också att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna (yrkande 1). I motion 2012/13:Fi225 av (MP) anser motionärerna att målen för AP-fondernas etik- och miljöarbete måste bli tydligare och att det bör införas en årlig redovisning av AP-fondernas etik- och miljöarbete (yrkande 1). Motionärerna anser att det bör genomföras en översyn av fondernas etiska regelverk och etikrådets oberoende (yrkande 2). Det måste enligt motionärerna slås fast att det ekonomiska intresset inte får stå över etiska och miljömässiga hänsyn och att svenska pensionsmedel inte får bidra till att försämra livsförutsättningarna för andra människor i världen. I motion 2012/13:Fi234 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i kan användas i olika projekt, allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Det finns därför anledning att säkra att AP-fonderna inte används till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. Därför bör det införas ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar endast får användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. I motion 2012/13:Fi296 av (MP) anförs att det bör införas ett förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin. I motion 2012/13:N202 av m.fl. (V) föreslås att det tillsätts en parlamentarisk utredning av AP-fondernas placeringskriterier så att medlen i fonderna kan användas för t.ex. bostadsbyggande och samhällsnyttiga infrastrukturinvesteringar (yrkande 5). överlämnade den s.k. sitt betänkande AP-fonderna i pensionssystemet effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). I utredningen döps buffertkapitalet och AP-fonderna om till pensionsreserven och pensionsreservsfonderna för att tydliggöra kapitalets och fondernas koppling till pensionssystemet och kapitalets roll som reserv för framtida pensionsutbetalningar. Utredningens slutsatser och förslag redovisas kortfattat i punkterna nedan. En ny myndighet, Pensionsreservsstyrelsen, bildas. Myndigheten ska vara ägare av reservkapitalet och myndigheten ska besluta om målet för förvaltningen av pensionsreserven. Den ska också ha ett övergripande ansvar för administrationen av reserven, vilket bl.a. inkluderar ansvar för upprättande och drift av nödvändig infrastruktur, stödfunktioner och portföljadministration. ska bestå av 11 ledamöter som utses av regeringen på tre eller . Regeringen utser också ordförande och vice ordförande bland ledamöterna. Regeringen ska utvärdera myndighetens verksamhet inklusive målet för förvaltningen. Förvaltningsmålen ska fastställas av myndigheten och utformas utifrån en grundlig analys av pensionssystemets finansiella ställning och rådande marknadsförutsättningar. Myndigheten ska löpande och regelbundet utvärdera hur väl fondstyrelserna uppfyller målen och förvaltningsmandaten. Ansvaret för förvaltningen av kapitalet ska ligga på tre oberoende och självständiga fondstyrelser. De tre fondstyrelserna ska vara en del av myndigheten och fondstyrelserna, som ska bestå av fem ledamöter, ska utses av myndigheten, inklusive ordförande och vice ordförande. För att attrahera kompetens till fondstyrelserna bör styrelsearvodena höjas jämfört med dagens nivåer, enligt utredningen. De tre fondstyrelserna ska ha samma mål och förvaltningsmandat, vilka fastställs av myndigheten. Fondstyrelsernas primära uppgift ska vara att följa förvaltningsmandaten genom att fastställa en lämplig investeringsstrategi och portfölj. Styrelserna ska också fastställa en ägarpolicy och en policy för hur etiska och miljömässiga hänsyn ska byggas in i investeringsverksamheten. Styrelsen ska tillsätta en person som ska organisera och sköta den löpande förvaltningen. De nuvarande kvantitativa placeringsreglerna ersätts med en s.k. aktsamhetsprincip. Aktsamhetsprincipen innebär kortfattat att fondstyrelserna utifrån riskmandat och avkastningskrav får besluta om vilka tillgångar och till vilka gränser kapitalet ska placeras. Aktsamhetsprincipen förutsätter, enligt utredningen, att utredningens övriga förslag om tydliga mål och effektiv styrning genomförs. För att säkerställa en politiskt oberoende förvaltning ska dock den tidigare regeln om att varje fonds investeringar maximalt får uppgå till av det totala börsvärdet behållas. Även den tidigare regeln om att en fond maximalt får äga i ett noterat enskilt företag bör enligt utredningen behållas. Samtliga nuvarande fonder avvecklas inklusive De nuvarande tillgångarna i FörstaFjärde AP-fonden och ska utgöra kapitalet i , som ska förvaltas av den nya myndigheten . Den rena investeringsverksamheten övertas av de tre fondstyrelserna. Bild 1 Utredningens förslag till struktur för och styrning av pensionsreserven Källa: SOU 2012:53. I en bilaga till utredningen föreslås ett alternativt förslag som går utanför utredningens direktiv, vilket är lite ovanligt för att vara en statlig utredning. Det alternativa förslaget går i korthet ut på att det endast bildas en fondstyrelse i stället för huvudförslagets tre fondstyrelser. I utredningsdirektiven står det att risken för maktkoncentration och behovet av riskspridning talar för man bör ha flera fonder. Riktmärket bör vara att buffertfonderna inte ska reduceras till färre än tre. Denna enda fondstyrelse ska enligt det alternativa förslaget ha samma uppgifter som huvudförslagets tre fonder. Däremot bör begränsningsreglerna förändras så att fondstyrelsen får äga maximalt av det totala börsvärdet och maximalt i ett enskilt företag. Utredningen anser att besparingspotentialen i det alternativa förslaget är betydligt större och att förutsättningarna för att nå en högre avkastning är bättre än i huvudförslaget. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav en förlust på till följd av den svaga utvecklingen på aktiemarknaderna . Kapitalet minskade med . I likhet med vid tidigare behandlingar konstaterar utskottet att AP-fondernas förvaltning inte har gett den avkastning som förväntades när de nya placeringsreglerna infördes . Ingen av fonderna har nått sina mål för avkastningen. Anledningen är bl.a. att finansmarknaderna varit extremt turbulenta under det senaste årtiondet med stora upp- och nedgångar i tillgångspriserna. Utskottet understryker också vikten av att förvaltningen av pensionskapitalet bedrivs kostnadseffektivt. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2011/12:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Oron för skuldkrisen i euroområdet bidrog till att den globala aktiemarknaden utvecklades svagt . Det fick till effekt att buffertfonderna (FörstaFjärde AP-fonden och ) tillsammans redovisade en förlust på , vilket motsvarar en negativ avkastning på av kapitalet. Detta innebar att fondernas samlade kapital minskade med , från till . Att kapitalet minskade mer än resultatet berodde på att pensionsutbetalningarna var större än de inbetalade pensionsavgifterna. Utskottet noterar att 2011 var som buffertfonderna var tvungna att skjuta till medel för att pensionssystemet skulle klara de löpande pensionsutbetalningarna . kan utskottet konstatera att utflödet från buffertfonderna på var betydligt mindre än utflödena . Sedan starten har buffertfonderna gett en avkastning på . Utskottet konstaterar att det är högre än inkomstindex, som steg . Innebörden av detta är att fonderna sedan starten har gett ett positivt bidrag till finansieringen av pensionssystemet. I reda pengar uppgick det ackumulerade bidraget 2011 (utöver inkomstindex) till . , när fonderna redovisade en sammanlagd vinst på , uppgick det ackumulerade bidraget till pensionssystemet till . Skillnaderna belyser ytterligare det faktum som utskottet har tagit upp vid flera tidigare behandlingar av AP-fondernas verksamhet, nämligen att fondernas resultat varierat mycket kraftigt sedan fonderna organiserades om och de nya placeringsreglerna infördes . Svängningarna i resultaten är i mångt och mycket en följd av det senaste årtiondets extremt turbulenta finansmarknader med stora upp- och nedgångar i tillgångspriserna. Risktagande har inte gett den avkastning man förväntade sig när det nya systemet drogs igång . Ingen av fonderna har nått sina mål för avkastningen. Utskottet kan däremot konstatera att fonderna har fortsatt sitt arbete med att förändra förvaltningsmodeller och investeringar för att bättre kunna hantera den typ av marknadssvängningar som vi sett . Fondernas arbete på detta område påbörjades efter finanskrisen , och det handlar bl.a. om att skapa större flexibilitet i förvaltningen och ytterligare bredda fondernas tillgångsportföljer med s.k. alternativa investeringar. Den s.k. som regeringen tillsatte lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2012:53). Utredningens uppdrag var bl.a. att utvärdera buffertfondernas uppdrag, placeringsregler, struktur och förvaltningsstyrning mot bakgrund av de senaste tio årens turbulenta marknader och behovet av en effektivare kapitalförvaltning. Utredningen föreslår i korthet att en ny myndighet inrättas som bl.a. ska fastställa målen för fondernas förvaltning och ansvara för att upprätta och driva olika stödfunktioner som t.ex. portföljadministration. Under myndigheten läggs tre oberoende och självständiga fonder som ska förvalta kapitalet utifrån det mål som myndigheten har fastställt. Nuvarande kvantitativa regler för kapitalförvaltningen bör enligt utredningen ersättas med en s.k. aktsamhetsprincip, vilken i korthet innebär att fonderna själva får bestämma vilka tillgångar kapitalet bör placeras i under förutsättning att man håller sig inom givna riskmandat och avkastningskrav. Vissa begränsningsregler när det gäller fondernas ägande i ett enskilt företag och fondernas sammanlagda ägande i de svenska börsbolagen bör dock behållas enligt utredningen. anordnade finansutskottet tillsammans med socialförsäkringsutskottet en öppen utfrågning om . I utfrågningen deltog bl.a. den särskilde utredaren och finansmarknadsminister . Utredningen kommer att vara ett viktigt underlag i den fortsatta beredningen i och Pensionsgruppen. Utskottet vill dock avvakta den kommande beredningen innan man tar ställning till utredningens olika förslag. Utskottet konstaterar att regeringen i årets skrivelse valt att inte särskilt granska kostnadsutvecklingen i buffertfonderna, vilket man gjort i de tre senaste skrivelserna. Av skrivelsen framgår dock att fondernas förvaltningskostnader (inklusive utgifter som inte redovisas som kostnader) uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Nedgången beror framför allt på lägre prestationsavgifter till externa förvaltare i spåret av den svaga marknadsutvecklingen. Kostnaderna låg på ungefär samma nivå som , efter en relativt kraftig uppgång 2010. Enligt utskottets mening är det viktigt att förvaltningen av pensionskapitalet sker kostnadseffektivt. Både regeringen och utskottet har tidigare påtalat att fondernas verksamhet kan effektiviseras genom bl.a. ett ökat administrativt samarbete mellan fonderna, t.ex. samarbete inom värdepappersadministration, it, ekonomi- och personaltjänster. AP-fonderna har utrett möjligheterna till utvidgat samarbete, men som regeringen och även utskottet konstaterade i förra årets behandling av AP-fondernas verksamhet har resultatet varit begränsat. Löne- och ersättningsfrågor har enligt utskottets mening stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet. Därför är det viktigt att fonderna följer regeringens riktlinjer för anställnings- och ersättningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att fonderna nu i allt väsentligt följer riktlinjerna. Det är också bra att fonderna, till skillnad från tidigare, har utvecklat rutiner för hur riktlinjerna ska följas, dokumenteras och öppet redovisas. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att man löpande kommer att följa hur fonderna fortsätter att leva upp till riktlinjerna. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att fondernas resultat förbättrades , bl.a. på grund av en bättre utveckling på aktiemarknaderna. En genomgång av halvårsrapporterna visar att förvaltningen i FörstaFjärde AP-fonden gav ett resultat på , vilket kan jämföras med ett resultat på 15,2 miljarder . Med det som anförts föreslår utskottet att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna. Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om AP-fondernas arbete med etik och miljö. avslår också motioner om att fonder ska investera i vissa branscher eller regioner och motioner om förbud för fonderna att investera i vissa verksamheter. Jämför reservation 1 (MP, V). I motion 2011/12:Fi21 av m.fl. (MP) föreslår motionärerna att regeringen ska återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö utifrån politik för global utveckling och det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik och miljöansvar (yrkande 1). Motionärerna föreslår också att regeringen utreder hur granskningen av AP-fondernas etik- och miljöarbete kan bli mer öppen och oberoende genom t.ex. ett oberoende granskningsråd som det som finns i (yrkande 7). AP-fonderna bör också få större möjlighet än att investera aktivt i en grön omställning i form av t.ex. långsiktigt stabila investeringar i förnybar energi, energieffektiviseringar, klimatneutral teknik och i järnvägar och kollektivtrafik (yrkande 2). Enligt motionärerna placerar AP-fonderna fortfarande i bolag som bryter mot internationella konventioner. AP-fonderna måste därför utveckla tydliga kriterier och riktlinjer för hur man ska hantera bolag som bryter mot internationella konventioner (yrkande 6). I motionen föreslås också att regeringen ska återkomma till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet och i vapenindustrin (yrkandena 4 och 5). Motionärerna anser också att AP-fonderna bör få möjlighet att investera en större andel av fondens medel i alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter och bostäder (yrkande 3). Även i motion 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att det inrättas ett oberoende granskningsråd (yrkande 2). I motionen föreslås också att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att ändra AP-fondernas placeringar på så sätt att samhällsekonomiska, etiska och miljömässiga hänsynstaganden väger tyngre än vad som är fallet . Utredningen bör också lämna förslag på hur AP-fondernas placeringar kan bidra till en jämnare regional samhällsekonomisk utveckling (yrkande 3). I motion 2012/13:Fi225 av (MP) anser motionärerna att målen för AP-fondernas etik- och miljöarbete måste bli tydligare, och att det bör införas en årlig redovisning av AP-fondernas etik- och miljöarbete (yrkande 1). Motionärerna anser att det bör genomföras en översyn av fondernas etiska regelverk och etikrådets oberoende (yrkande 2). Det måste slås fast att det ekonomiska intresset inte får stå över etiska och miljömässiga hänsyn och att svenska pensionsmedel inte får bidra till att försämra livsförutsättningarna för andra människor i världen, menar motionärerna (yrkande 3). I motion 2012/13:Fi234 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i ska kunna användas i olika projekt, allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Det finns därför anledning att införa ett starkare lagstöd för att säkra att AP-fonderna endast används till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. I motion 2012/13:Fi296 av (MP) anförs att det bör införas ett förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin. I motion 2012/13:N202 av m.fl. (V) föreslås att det tillsätts en parlamentarisk utredning av AP-fondernas placeringskriterier så att medlen i fonderna kan användas för t.ex. bostadsbyggande och samhällsnyttiga infrastrukturinvesteringar (yrkande 5). I motion Fi21 (MP) föreslår motionärerna att regeringen bör lägga fram en proposition om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik som bl.a. ligger i linje med de förslag som Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar (SOU 2008:17) lämnade 2008. Utskottet har behandlat liknande motionsförslag, senast i samband med behandlingen av förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (bet. 2011/12:FiU6). I likhet med tidigare kan utskottet konstatera att fonderna har genomfört flera av kommitténs förslag som inte krävde förändringar av lagar och regelverk. I årets skrivelse konstaterar regeringen att arbetet med kommitténs olika förslag fortfarande pågår. I skrivelsen har regeringen särskilt granskat fondernas arbete med att integrera frågorna om etik och miljö i den löpande förvaltningen. Enligt kommittén var integrationen en av de viktigaste frågorna för att säkerställa fondernas arbete med miljö och etik. Utskottet noterar att regeringens bedömning är att fondernas arbete med att integrera etik och miljöfrågorna i den löpande förvaltningen utvecklas positivt och i linje med kommitténs riktlinjer. När det gäller de av kommitténs förslag som kräver lagstiftning anser utskottet, i likhet med tidigare, att förslagen behandlar grundläggande frågor som rör styrningen av AP-fonderna, och som noga måste beredas i och Pensionsgruppen. Utskottet vill därför avvakta beredningen innan man tar ställning till eventuella förändringar i lagstiftningen.