bet · GZ01FiU28 · 2012-06-12 00:00:00 — 2011/12:FiU28 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011 I betänkandet behandlar finansutskottet skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting. Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena . Utskottet framhåller att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformationen till . Utskottet välkomnar redovisningen av erfarenheterna av de specialdestinerade statsbidragen och förutsätter att metodarbetet för utvärdering av dessa bidrag fortsätter samt att resultaten av utvärderingarna redovisas även i framtida skrivelser. Utjämningskommittén.08 överlämnade sitt slutbetänkande, "Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen", till regeringen . Kommittén föreslog förändringar både i inkomst- och kostnadsutjämningen, med förslag till införande . Ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Den parlamentariska utredningen presenterade, efter flera kompromisser, ett enhälligt förslag. Utskottet erfar att utredningens förslag nu bereds av regeringen. Regeringen ska återkomma till med proposition i frågan. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att avslår tre motioner som har väckts under den allmänna motionstiden. I betänkandet finns tre reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2011/12:102 till handlingarna. Reservation 1 (V) motiveringen Vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet 2011/12:Fi299 av m.fl. (S). Reservation 2 (V) motiveringen 2011/12:Fi287 av (M). Utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS 2011/12:So413 av (MP). Reservation 3 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens årliga skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2011/12:102) samt tre motioner från den allmänna motionstiden. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna inom skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter har utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Utskottet välkomnar redovisningen av erfarenheterna av de specialdestinerade statsbidragen och förutsätter att metodarbetet för utvärdering av dessa bidrag fortsätter samt att resultaten av utvärderingarna redovisas även i framtida skrivelser. Jämför reservation 1 (V). Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna inom kommuner och landsting. I skrivelsen redovisas resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen, utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn samt utvecklingen inom de obligatoriska verksamheterna vård, skola och omsorg. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena . Redovisning av den ekonomiska utvecklingen Resultatet för kommunsektorn som helhet har varit positivt. uppgick sektorns resultat före extraordinära poster till , enligt preliminära uppgifter. Det är en försämring med jämfört med det mycket höga resultatet 2010 (se tabell 1). Resultatet inklusive extraordinära poster blev 2011, vilket även det var en försämring med jämfört med . Kommunernas resultat före extraordinära poster uppgick preliminärt till . Det var bättre än budgeterat, vilket främst berodde på att skatteintäkterna blev högre än budgeterat. Jämfört med utfallet försämrades resultatet med . En förklaring är ökade finansiella kostnader, främst beroende på engångseffekten av den sänkta kalkylräntan för beräkningen av pensionsskulden (se nedan om det finansiella nettot). Landstingens samlade resultat före extraordinära poster uppgick preliminärt till , vilket var en försämring med jämfört med . Det budgeterade resultatet var . Den största orsaken till försämringen var, både jämfört med utfall och budget , engångskostnaden till följd av den sänkta kalkylräntan vid beräkning av pensionsskulden (). Exklusive engångseffekten hade landstingen haft ett överskott på 2011, huvudsakligen eftersom skatteintäkterna blev högre än budgeterat. Tabell 1 Resultat före extraordinära poster för kommunsektorn 20072011, miljarder kronor Resultat före extraordinära poster Enligt kommunallagen (1991:900) ska kommunerna och landstingen ange de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande finansiellt mål är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. uppgick detta resultatmått till i genomsnitt bland kommunerna och bland landstingen. Andelen kommuner som redovisade nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster var (246 kommuner) medan motsvarande andel var för landstingen (3 landsting). Av de 126 kommuner och 18 landsting som redovisade ett negativt resultat före extraordinära poster ett eller var det 13 kommuner och 5 landsting som redovisade negativa resultat tre av . landsting hade ett negativt resultat fyra av de fem åren. Kommunernas och landstingens sammantagna skatteintäkter uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Den genomsnittliga sammanlagda skattesatsen för kommuner och landsting minskade 2011 till 31,55. Skillnaden mellan den högsta och den lägsta skattesatsen har minskat och uppgick . Statsbidragen, såsom de redovisas i statens budget, uppgick sammantaget till 2011. De generella statsbidragen, i form av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, uppgick till , vilket var mer än 2010. Av ökningen utgjorde en tillfällig ökning av anslaget motiverad av en beräknad svag inkomstutveckling i kommunsektorn, medan var permanent nivåhöjning. Anslaget ökades dessutom med med anledning av den i budgetpropositionen aviserade sänkningen av skatten för pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag. Kommunsektorns skatteintäkter minskar p.g.a. pensionärernas skattesänkning, och anslaget höjdes för att reformen skulle vara neutral för kommuner och landsting. Därutöver ökades anslaget främst till följd av regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen. Tar man hänsyn till att det tillfälliga konjunkturstödet på 13 miljarder, som betalades ut , avsåg 2010 minskade i stället de totala generella statsbidragen med 0,7 miljarder kronor.1[ I kommunernas resultaträkning ligger konjunkturstödet på på 2010.] Detta konjunkturstöd räknades nämligen som generellt statsbidrag. Från statsbudgeten 2011 utbetalades specialdestinerade statsbidrag från 83 anslag, vilket var 8 färre än 2010. Dessa bidrag uppgick till 2011, vilket var en minskning med jämfört med . Tabell 2 Statsbidrag till kommunsektorn samt förändring, miljarder kronor Specialdestinerade statsbidrag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgjorde av de totala specialdestinerade statsbidragen, dvs. , varav läkemedelsförmånen utgjorde . Andra specialdestinerade statsbidrag fanns främst inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (9,) och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (4,). Det finansiella nettot försämrades med , främst p.g.a. en engångskostnad på till följd av förändringen av kalkylräntan vid beräkning av pensionsskulden. Enligt lagen om redovisning redovisas i balansräkningen enbart pensionsskuld som har uppkommit . Pensionsskulden redovisas som en ansvarsförbindelse utanför balansräkningen. Pensionsskulden beräknas som nuvärdet av alla framtida pensionsutbetalningar. Finanskrisen och de finansiella obalanserna har lett till en period med ett mycket lågt ränteläge, och 2011 uppmättes den lägsta tioåriga statsobligationsräntan . För kommuner och landsting blev konsekvenserna av det låga ränteläget en omvärdering av pensionsskulden. En sänkning av kalkylräntan medför nämligen en högre pensionsskuld, då det beräknade nuvärdet av framtida pensionsutbetalningar blir högre. För sektorn som helhet innebar sänkningen av diskonteringsräntan en ökning av pensionsskulden med . Förändringar av pensionsskuld intjänad , som redovisas som ansvarsförbindelser, påverkar inte kostnaderna, medan förändringar av skulder däremot gör det. Den största delen, , avser ansvarsförbindelsen för pensioner intjänade . Pensionsskulden ökade med , varav för kommunerna och för landstingen. Effekten av den sänkta kalkylräntan blev betydligt större för landstingen, eftersom de har fler högavlönade som har rätt till förmånsbestämd pension. Systemet för kommunalekonomisk utjämning består av inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag och regleringspost. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel. var fem kommuner nettobetalare i systemet, däremot inget landsting. Det året betalade staten ut totalt i det kommunala utjämningssystemet. Dessutom omfördelades bland kommunerna. I inkomstutjämningen på totalt utbetalades av staten till kommunerna 2011 medan 11 kommuner betalade en avgift på sammanlagt . Kostnadsutjämningen är sammantaget ett nollsummespel för kommunerna. En genomsnittlig strukturkostnad beräknas, och de kommuner som har en lägre strukturkostnad än rikets genomsnitt får betala en avgift medan de kommuner som har en högre strukturkostnad än rikets genomsnitt får ett bidrag. Kostnadsutjämningen omfördelade i bidrag 2011 till 136 kommuner från 154 kommuner som betalade en avgift. I strukturbidrag utbetalades totalt 2011 till kommunerna. var positiv för kommunerna 2011. Ett bidrag betalades ut på totalt , fördelat på en lika stor summa per invånare för samtliga kommuner. I det kommunalekonomiska utjämningssystemet för landstingen betalade staten ut 2011. Dessutom omfördelades bland landstingen. I inkomstutjämningen, totalt , utbetalades av staten till landstingen. Ett landsting, , betalade en avgift i inkomstutjämningen på . Kostnadsutjämningen för landstingen är uppbyggd på motsvarande sätt som för kommunerna. Bland landstingen omfördelade kostnadsutjämningen 2011, och 13 landsting betalade en avgift medan åtta landsting fick ett bidrag. fick sex landsting strukturbidrag, vilka sammanlagt uppgick till . Även för landstingen var regleringsposten positiv 2011. Ett bidrag på betalades ut, lika fördelat på samtliga invånare i alla landsting. Kommunsektorns kostnader uppgick till 2011. Det var en ökning jämfört med året innan. konsumtion utgör av sektorns totala kostnader. Kommunsektorns konsumtion i fasta priser ökade . Ökningstakten 2011 i den demografiska påverkan av konsumtionen beräknas till . Löneutvecklingen har störst påverkan på den totala kostnadsutvecklingen, eftersom personalkostnaderna för verksamhet i egen regi utgör av de sammanlagda kostnaderna. Den genomsnittliga löneökningstakten i kommunsektorn har under 20072011 varit , vilket kan jämföras med löneutvecklingen i ekonomin som helhet, som var . Antalet sysselsatta i kommunsektorn och sysselsatta i privata företag som utför arbete på uppdrag av kommuner och landsting uppgick till drygt 1 192 000, vilket var en ökning jämfört med året innan. har antalet sysselsatta i kommuner och landsting minskat med i genomsnitt . En förklaring till minskningen är att det har blivit allt vanligare att privata företag tillhandahåller tjänster som finansieras av kommunsektorn. Den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet har ökat med i genomsnitt . uppgick antalet sysselsatta i denna del av näringslivet till över 138 000, vilket var en ökning jämfört med året innan. har både kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet från privata utförare ökat som andel av de totala kostnaderna. Sektorns samlade kostnader för köp av verksamhet från privata utförare var 2010. Kostnaderna för kommunernas köp motsvarade då i genomsnitt av de totala kostnaderna, vilket kan jämföras med 2006, då andelen var . Andelen verksamhetsköp bland landstingen har ökat från 2010. Därutöver köpte kommunerna och landstingen tjänster av varandra för totalt . Verksamhetsköpen som andel av totalkostnaderna varierar mellan kommungrupperna, från i varuproducerande kommuner till i storstäder och förortskommuner till storstäder. I landstingen varierar andelen mellan och (). Redovisning av de kommunala verksamheterna har ett antal åtgärder genomförts för att förbättra tillgängligheten till svensk hälso- och sjukvård, t.ex. den nationella vårdgarantin och den s.k. kömiljarden. Kömiljarden har reglerats i årliga överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. I överenskommelsen kom parterna överens om att ändra prestationskraven, och det innebar att landstingen skulle erbjuda vård i stället , som är det lagstadgade kravet. De landsting som uppnådde dessa krav fick ta del av medlen, varav 500 miljoner gick till de landsting som nådde att erbjuda vård och resterande 500 miljoner gick till de landsting som nådde målnivån för behandling. fick av patienterna komma på ett läkarbesök i primärvården inom vårdgarantins tidsgräns . Av de som kontaktade vårdcentralen per telefon fick svar de ringde. Andelen patienter som väntat på specialistbesök varierade mellan bland landstingen. ska landstingen organisera primärvården så att medborgarna kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster. Detta ska ske genom att landstingen inför vårdvalssystem i enlighet med lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Några landsting har dock haft vårdvalssystem för primärvården innan LOV infördes. har gjort en uppföljning av införandet av vårdvalssystem i primärvården. Uppföljningen visar att antalet vårdmottagningar i primärvården har ökat med 190, eller , sedan vårdvalet infördes. Antalet vårdgivare har ökat till 247. Av uppföljningen framgår också att vårdmottagningarna har utökat sina öppettider, att tillgängligheten för patienterna har förbättrats och att vårdgivarna tycks ha blivit bättre på att tillgodose patienternas behov. Däremot är intresset för att nischa verksamheten eller att satsa på nya sätt att organisera och bedriva primärvård relativt begränsat. Regeringens ambition är att stödja en utveckling mot en alltmer kunskapsbaserad sjukvård, bl.a. genom framtagandet av nationella riktlinjer och öppna jämförelser. ger ut de nationella riktlinjerna som ett stöd för huvudmännen så att de kan fördela resurserna efter befolkningens behov och därmed göra största möjliga nytta. Riktlinjerna visar på nyttan och riskerna med olika åtgärder. har bl.a. publicerat riktlinjer inom området lungcancer och kompletterat riktlinjerna för hjärtsjukvård och strokesjukvård. Hjärt- och kärlsjukdomar orsakade av dödsfallen bland kvinnor . För män var motsvarande andel . Dödligheten minskar dock både när det gäller hjärtinfarkt och stroke. Som exempel kan nämnas att andelen patienter som avlidit efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt har minskat från 2010. De nationella kvalitetsregistren har bidragit till de goda resultat för patienterna som svensk hälso- och sjukvård kan uppvisa i internationella jämförelser. enades staten och landstingshuvudmännen om en stor gemensam satsning på att utveckla dessa register. Registren är bl.a. en av huvudkällorna till de öppna jämförelserna. De öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet som publicerades visar att antalet indikatorer har ökat från 2010 till 173. Det framgår också att hälso- och sjukvården har förbättrats , och att skillnaderna mellan landstingen har minskat på flera områden. Men det finns fortfarande en betydande ojämlikhet i form av skillnader mellan olika samhällsgrupper. Regeringen har ingått en överenskommelse om jämlik vård med Kommuner och Landsting. Alla landsting bör genomföra en strategisk analys av öppna jämförelser och förbättra sina strukturer för analys och systematisk kvalitetsutveckling. I statsbudgeten anslås 20112014 ca på patientsäkerhet, där huvuddelen utgör prestationsbaserade stimulansbidrag till landstingen. betalades 375 miljoner ut till landstingen enligt den prestationsbaserade modellen. Satsningen har satt fokus på frågorna om en säkrare vård, bl.a. en minskad antibiotikaförskrivning. Landstingens nettokostnader för hälso- och sjukvård, exklusive tandvård, var , vilket var en ökning jämfört med . Tandvårdens totala kostnader 2009 var ca , varav den offentliga sektorn stod för . Jämfört med ökade de totala kostnaderna . Enligt regeringen torde det nya statliga tandvårdsstödet som trädde i kraft ha bidragit till en del av denna kostnadsökning. De privata utgifternas andel av de totala utgifterna för tandvården minskade något till 2009. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna ökade 2011 till . Tillgången på tandläkare minskade . Även tillgången på specialistsjuksköterskor har sjunkit. Tillgången på läkare och specialistläkare ökade . Inom framför allt läkarkåren har andelen med utländsk utbildning ökat. bedömer att arbetsmarknaden för sjuksköterskor och tandhygienister är i balans. För övriga grupper är efterfrågan större än tillgången, särskilt när det gäller specialistutbildade läkare och sjuksköterskor. Regeringens insatser inom område har särskilt inriktats på att stödja huvudmännens arbete med att utveckla de sociala tjänsterna genom ett långsiktigt arbete för kunskaps- och kvalitetsutveckling. En central insats som syftar till att utveckla en evidensbaserad socialtjänst var regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting på området. Utöver detta har ett antal andra särskilda satsningar gjorts, t.ex. utveckling av öppna jämförelser och kompetensutveckling av personal. På regeringens uppdrag har också lanserat en webbaserad kunskapsportal i syfte att underlätta kunskapsinhämtning. Kommunernas kostnader för 2010 var , vilket motsvarar ungefär en tredjedel av kommunernas verksamhetskostnader. Det finns stora kostnadsskillnader mellan kommunerna för verksamheter, men det finns inget entydigt samband mellan kostnader och kvalitet. Många nyckeltal visar styckkostnader, dvs. vad något kostar; per plats, eller per person. Det går dock inte att med dagens statistiska underlag beskriva effektivitet och resursanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. Det kan t.ex. finnas olikheter i ansvarsfördelningen mellan och andra verksamheter som påverkar kostnadsbilden. I statsbudgeten 20072011 har ca avsatts från utg.omr. 9 anslag 5:11 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ap. 11 stimulansbidrag till äldreomsorgen, i stimulansbidrag till kommuner () och landsting () för insatser inom vård och omsorg om äldre personer. Avsikten har varit att uppnå varaktig höjning av kvaliteten. /11 finansierade medlen ca 1 600 tillsvidare- och visstidsanställningar. Medel har även använts för utbildningar. avsattes sammanlagt ca 2 miljarder i riktat statsbidrag från hela anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, varav prestationsbaserat bidrag på . var 211 000 personer beviljade hemtjänst, jämfört med 205 800 personer 2009. I särskilt boende fanns 93 900 personer . En studie från (2012) visar att äldre personer med låga inkomster och låg utbildningsnivå i högre grad fick hjälp av närstående, medan de med höga inkomster oftare köpte tjänster på marknaden. gjorde RUT-avdrag i gruppen eller äldre med en taxerad årsinkomst på eller mer. I inkomstgruppen gjorde i samma åldersgrupp RUT-avdrag. Kommunernas sammanlagda kostnader för vård av och omsorg om äldre 2010 var , vilket var en ökning jämfört med . Den största delen av kostnaden, , avsåg kostnader för äldre i särskilt boende. Kostnaderna för vård och omsorg om äldre i ordinärt boende uppgick till , varav stod för . Insatser för personer med funktionshinder får inte en enskild person utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva sådan personlig assistans som avses i 9 § 2 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Enligt hade 1 269 ansökningar om att anordna personlig assistans kommit in till myndigheten fram till . påbörjade sin tillståndsgivning . Totalt fattade beslut i 459 ärenden fram till , varav i form av avslag. De vanligaste orsakerna till avslag var kompetensbrist inom LSS-området () eller anmärkningar avseende personlig vandel (). har därutöver avvisat 26 ansökningar som innehöll väsentliga formella brister. Kommunernas kostnader för insatser för personer med funktionsnedsättning uppgick till ca , varav avsåg kostnader för insatser enligt LSS och reglerna för assistansersättning. hade ca 62 100 personer en eller flera insatser enligt LSS. Det motsvarar en ökning . De totala kostnaderna för individ- och familjeomsorgen var . Kostnaderna för ekonomiskt bistånd var . Arbetslöshet var det vanligaste försörjningshindret (av biståndsmottagarna). Otillräcklig eller ingen ersättning från sjukförsäkringen vid sjukdom var det näst vanligaste skälet (). Antalet långvariga biståndsmottagare (bistånd under kalenderåret) ökade till 166 100 personer. Antalet barn som levde i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till ca 143 000, vilket motsvarade av alla barn i befolkningen. Andelen barn med ekonomiskt bistånd varierar dock kraftigt mellan kommunerna, från till . mottog av alla ensamstående kvinnor med barn i befolkningen ekonomiskt bistånd. Kostnaderna för kommunernas missbruks- och beroendevård uppgick till . För personer med missbruks- och beroendeproblem är hög tillgänglighet till vård och behandling en mycket viktig faktor. öppna jämförelser 2010 visade att de sökande i regel fick inom och i många fall . Det fanns inte heller några väntetider för att få börja en behandling inom öppenvård. I en rapport konstaterar bl.a. att av alla som föddes i 19821993 var behöriga till gymnasiets nationella program. För personer som placerades i social dygnsvård första gången var motsvarande siffra . För personer som placerades första gången efter var siffran . Kommunernas kostnader för insatser för barn och unga var totalt 2010. Detta var en ökning jämfört med året innan. Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet var 472 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla 15-åringar. Av samtliga barn inskrivna i förskolor 2011 gick i fristående förskolor, vilket var en ökning . Det är kommunernas ansvar att ge tillstånd till fristående förskolor och fritidshem. genomförde Skolinspektionen en totalundersökning av hur kommunerna skötte sitt tillsynsansvar. Resultaten av undersökningen visar att av kommunerna inte genomförde någon regelbunden tillsyn av fristående förskolor inom sina ansvarsområden. Motsvarande andel för fritidshemmen var så hög som . De kommuner som gjorde en regelbunden tillsyn skaffade sig ändå inte alltid ett tillräckligt underlag för att kunna bedöma om kvalitetskraven var uppfyllda. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till , vilket innebar en ökning i fasta priser jämfört med . Antalet barn ökade . Den genomsnittliga kostnaden per barn inskrivet i förskolan var , vilket i fasta priser motsvarade en ökning jämfört med . Föräldrars avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna. Annan pedagogisk verksamhet består av pedagogisk omsorg (bl.a. familjedaghem), öppen förskola, öppen fritidshemsverksamhet samt omsorg under s.k. obekväm arbetstid. Andelen barn i åldern i befolkningen som var inskriven i pedagogisk omsorg uppgick till .