bet · H001NU2 · 2012-12-11 00:00:00 — 2012/13:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt I betänkandet behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt 57 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) och bemyndigandena för inom utgiftsområdet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag. I stället hänvisar de i särskilda yttranden till de budgetförslag som har lagts fram av respektive parti. I betänkandet behandlas också motioner som rör den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Utskottet uttalar sitt stöd för det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitikens inriktning och avstyrker motionsyrkandena. I tre reservationer (S; MP; V) redovisas en annan syn på hur politiken bör bedrivas än den utskottet har. Vidare behandlar utskottet motionsyrkanden om , organisering och lokalisering av statliga myndigheter, kommersiell och offentlig service på landsbygden, återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser och fördelning av regionala medel. Samtliga förslag inom nyssnämnda områden avstyrks av utskottet. Andra uppfattningar än de utskottet har rörande dessa frågor redovisas i sammanlagt nio reservationer. Ett enhälligt utskott avstyrker därtill motionsyrkanden som rör utvecklingen i vissa geografiska områden med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den regionala tillväxtpolitikens inriktning 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N283 av (KD), 2012/13:N315 av m.fl. (S), 2012/13:N337 av och (båda C) och 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 5. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) Reservation 3 (MP) motiveringen 2012/13:N239 av (KD) och 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP, V) motiveringen Organisering och lokalisering av myndigheter 2012/13:N228 av (M), 2012/13:N245 av (S), 2012/13:N273 av (S) och 2012/13:N312 av (KD). Reservation 6 (S, V) Reservation 7 (SD) Kommersiell och offentlig service på landsbygden 2012/13:MJ270 av (M) yrkande 2, 2012/13:N252 av och (båda M) yrkandena 1, 4 och 5, 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:N357 av m.fl. (S), 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N370 av m.fl. (S) och 2012/13:N379 av Per Åsling (C). Reservation 8 (S) Reservation 9 (V) Reservation 10 (MP) motiveringen Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser 2012/13:N204 av (KD), 2012/13:N229 av och (båda M), 2012/13:N263 av (S), 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 12, 2012/13:N290 av (M), 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:N360 av m.fl. (S), 2012/13:N381 av m.fl. (MP) och 2012/13:N388 av och (båda M). Reservation 11 (V) Fördelning av regionala medel 2012/13:N250 av och (båda S), 2012/13:N271 av och (båda C) och 2012/13:N279 av (S). Reservation 12 (S, V) Utvecklingen i vissa geografiska områden 2012/13:N209 av (FP), 2012/13:N264 av (S), 2012/13:N266 av och (båda S), 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N323 av m.fl. (S), 2012/13:N350 av m.fl. (S), 2012/13:N371 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N372 av m.fl. (S), 2012/13:N373 av och (båda FP) yrkande 1, 2012/13:N377 av m.fl. (S) yrkandena 13, 5 och 6, 2012/13:N378 av m.fl. (S) och 2012/13:N396 av m.fl. (S). Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Bemyndigande för anslaget 1:1 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20142020. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 19 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20142016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar för anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 19 punkt 3. Motioner om anslagen m.m. 2012/13:N340 av m.fl. (V), 2012/13:N343 av m.fl. (SD), 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N384 av m.fl. (S) och 2012/13:N404 av m.fl. (MP) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP)1, (S)2, (S)3, (M), (S)4, (M), (S)5, (FP), (S)6, (C), (S)7, (M), (SD)8, (V)9, Boriana (M) och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. I detta betänkande behandlas: proposition 2012/13:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt, samt 57 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet har erhållit information av företrädare för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). fattade beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena samt om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena för 20142016. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som angetts i budgetpropositionen 2013 (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1). I reservationer (S; MP; SD; V) förordades avvikelser från dessa ramar. har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2012/13:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar vad gäller utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har avvikande meningar avgetts från företrädare för S, MP, SD och V till förmån för förslag från respektive parti rörande de nyssnämnda utgiftsområdena. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Budgetramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt är ca . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2013 (föresl. 2014 (utgiftsberäkning) 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Därefter tar utskottet ställning till förslag rörande , organisering och lokalisering av myndigheter, kommersiell och offentlig service på landsbygden, återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa naturresurser, fördelning av regionala medel samt utvecklingen i vissa geografiska områden. Avslutningsvis behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och oppositionspartiernas motsvarande förslag. De förslag som lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och vad har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Detta görs med hänvisning till genomförda och planerade åtgärder på området samt inriktningen av det strategiska arbetet för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V) och 3 (MP). Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka finansieras av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen . Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. I budgetpropositionen anges att målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen, framgår det av budgetpropositionen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Också betydelsen av god tillgång till kommersiell och offentlig service lyfts fram i skrivelsen. I budgetpropositionen hänvisar regeringen även till den utförliga beskrivning av politikens mål som finns i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Av budgetpropositionen framgår de prioriterade områdena inom den regionala tillväxtpolitiken: innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa områden är hämtade ur den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. I regeringens skrivelse 2009/10:221 presenterades den nationella strategin som vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Ett av de prioriterade områdena inom den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 är området innovation och förnyelse. Detta område omfattar insatser avsedda att stärka regioners förnyelseförmåga och stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. Regeringen önskar se en effektiv samverkan mellan näringslivet, forskning och utveckling, den offentliga sektorn och civilsamhället. Därigenom utvecklas innovationsförmågan såväl i näringslivet som inom den offentliga sektorn. Vidare menar regeringen att även nationella innovationssystem stärks genom att innovativa regionala miljöer stärks. Även entreprenörskapets förutsättningar uppmärksammas inom detta område. Marknadskompletterande insatser för kapitalförsörjning är fortsatt ett prioriterat område, där nära samarbete med aktörer i lokala och regionala nätverk ses som en framgångsfaktor. De regionala företagsstöden framhålls också som viktiga för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt i geografiskt avgränsade områden. Vad avser kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud anförs i propositionen att individers rörlighet mellan arbetsmarknadsregioner och länder är en avsevärd konkurrensfaktor. Arbetet för kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud kräver nära samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt med arbetsmarknadens parter. Även samverkan mellan näringslivet och utbildningssystemen behöver främjas. Regionala kompetensplattformar för samverkan kring dessa frågor har på regeringens uppdrag upprättats i samtliga län. I propositionen understryks vikten av tillgänglighet. Väl utbyggda, regionalt anpassade och samordnade kommunikationer såväl som tillgång till både it-infrastruktur och infrastruktur i vid bemärkelse samt ett bra utbud av service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Insatser inom transport- och it-politiken kan bidra till stärkt regionorientering och skapa större funktionella regioner. Även betydelsen av god interregional tillgänglighet, dvs. att knyta samman olika funktionella regioner, uppmärksammas. Vad gäller tillgänglighet till informationsteknik förs ett strategiskt arbete för att tillämpa den digitala agendan på regional nivå. Kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och landsting erbjuds att göra ett frivilligt åtagande att utarbeta lokala och regionala digitala agendor. I propositionen konstateras att tillgången till god infrastruktur är väsentlig för företagsutvecklingen i landets gles- och landsbygder. Regeringens bedömning är att den gränsöverskridande dimensionen i det regionala tillväxtarbetet behöver öka. En koppling görs mellan användningen av strukturfondsmedlen i de regionala strukturfondsprogrammen och i programmen för territoriellt samarbete. Det gränsöverskridande samarbetet utgör ett viktigt verktyg i regeringens strävan efter en ökad internationalisering. Internationaliseringen ska präglas av öppenhet för gränsöverskridande investeringar, företag och människor. I propositionen anges att den regionala tillväxtpolitiken ska inriktas mot: att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet demografiska utmaningar, internationalisering, klimat, miljö och energi och en miljödriven näringslivsutveckling främjande av jämställdhet, integration och mångfald ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska statliga insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå tillvaratagande av de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga medel, vilket bl.a. leder till bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap regionala strategier och program som genomförs i samspel och i partnerskap med motsvarande insatser på nationell och europeisk nivå Europeiska unionens sammanhållningspolitik, en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken med strukturfondsprogrammen som instrument för genomförandet. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N364 av m.fl. slås det fast att inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken ska vara att alla regioner ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Enligt motionärerna bidrar den solidariskt uppbyggda välfärden till att stärka banden mellan olika delar av landet. I motionen understryks att Socialdemokraterna vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga och ta med den regionala aspekten i utformningen av alla strategiska politiska beslut. Motionärerna betonar även vikten av att utforma en strategi för både urban tillväxt och landsbygdsutveckling. En positiv utveckling av landsbygden förutsätter att flera politikområden samverkar, bl.a. genom förbättrat stöd till näringslivsutveckling och förbättrad tillgång till offentlig och kommersiell service. I motionen framhålls att storstadsregionernas betydelse för tillväxt och välstånd kommer att bli allt större. Behovet av en aktiv statlig strategi för regional utveckling framhålls i motion 2012/13:N265 av m.fl. (S). Strategin ska ta till vara varje regions och kommuns unika kvaliteter. Det finns behov av att formulera en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård enligt motion 2012/13:N315 av m.fl. (S). Skärgården har en betydande utvecklingspotential. Enligt motionen har samhället i stort, och inte minst staten, ett ansvar vad gäller samhällsservice och infrastruktur. I kommittémotion 2012/13:N272 av m.fl. konstateras att ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement. Motionärerna menar att en bättre samordning skulle synliggöra konsekvenserna av de förslag till beslut som regeringen lägger fram. Regeringen bör därför uppmanas att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Enligt motion 2012/13:N337 av och (båda C) bör den statliga innovationspolitiken utformas så att regionala innovationsmiljöer stärks. En kraftsamling i regionala kluster efterfrågas. I motion 2012/13:N283 av (KD) framförs att åtgärder måste vidtas för att öka förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden. Därigenom skapas utveckling i hela landet. Utskottet har tidigare , senast förra (bet. 2011/12:NU2) tagit ställning till motionsyrkanden liknande de nu aktuella. Utskottet avstyrkte då samtliga motionsyrkanden om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, MP, V). Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet är landsbygdsprogrammet för 20072013. Landsbygdsprogrammet ligger inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 23) anges att landsbygdsprogrammet stärker förutsättningarna för jobb på landsbygden, en hållbar produktion av livsmedel och attraktiva miljöer för boende och besökande på landsbygden samt bidrar till bevarandet av biologisk mångfald och god vattenkvalitet. Genomförandet bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. I propositionen framhålls att programtiden börjar närma sig sitt slut, och regeringen kan konstatera att programmet har stor spridning, såväl geografiskt över landet som inom landsbygdens näringsliv och organisationer och att programmets insatser är efterfrågade. Enligt budgetpropositionen är regeringens mål att ska ha bredband i världsklass. En omfattande användning av it och internet är bra för tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga och bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle. Tillgången till bredband ger avgörande förutsättningar för att kunna utveckla företag i hela landet och för att kunna arbeta och skapa attraktivt boende i glesare bebyggda områden. Regeringens inriktning är att bredbandsutbyggnaden primärt ska ske genom marknadens försorg. Marknaden löser dock inte hela landsbygdens behov av bredbandsutbyggnad. I kommande landsbygdsprogram avser regeringen, enligt budgetpropositionen, att fortsätta arbetet med att stärka landsbygdens utvecklingskraft, särskilt avseende primärproduktionen och klimat- och miljöprofilen. Primärproduktionen är mycket viktig för landsbygdens näringsliv, och dess konkurrenskraft kommer att vara av hög prioritet i kommande program. Utskottets uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet beslutade att genomföra en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen har inriktats på tre delar av programmet: stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster och stöd till biogasproduktion. Arbetsgruppens slutsatser redovisades för utskottet varvid utskottet godkände rapporten. I uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4) redovisas programmets inriktning, genomförande och resultat. I rapporten konstateras att landsbygden utgör en resurs för hela utveckling. Landsbygdsprogrammet är, framhålls det, ett av statens viktigaste verktyg för att arbeta med landsbygdsutveckling, men det är angeläget att statlig verksamhet inom alla politikområden bidrar till att utveckla landsbygden. Det framhålls även att det är viktigt att följa arbete med att landsbygdssäkra beslut. I rapporten betonas betydelsen av ett lokalt deltagande och engagemang, regional anpassning och en bred inriktning på landsbygdsprogrammet. Strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft Regeringen utarbetade en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Denna har sedan redovisats till i en skrivelse (skr. 2008/09:167). Strategin är inriktad på att uppnå en hållbar tillväxt genom ett konkurrenskraftigt näringsliv på landsbygden. Förutsättningarna att driva lönsamma företag, arbeta och bo på landsbygden ska stärkas på ett miljö- och resurseffektivt sätt och genom ett förstärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Utskottet behandlade nämnd skrivelse (bet. 2008/09:NU19). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att grundinställningen måste vara att det ska finnas förutsättningar att leva och verka i hela landet. Detta ställer bl.a. krav på att gles- och landsbygdens speciella förutsättningar uppmärksammas och att åtgärder vidtas där de bedöms vara nödvändiga. Utskottet slog vidare fast att en positiv utveckling på den svenska landsbygden i likhet med vad som gäller i övriga landet är beroende av gynnsamma generella förutsättningar för att starta och driva företag. Det är, menade utskottet, de små och medelstora företagen som i mångt och mycket måste bära utvecklingen på landsbygden. Enligt utskottet har staten emellertid en mycket viktig roll när det bl.a. gäller att tillhandahålla infrastruktur och sådan grundläggande service som ses som självklarheter i mer tätbefolkade delar av landet. Utskottet ansåg att strategin utgjorde en god grund för att ta till vara landsbygdens utvecklingskraft och underströk betydelsen av att ett gott företagsklimat gynnar småföretagande på exempelvis turistområdet och inom areella näringar såsom jord- och skogsbruk samt fiske. De insatser regeringen redovisade skulle, enligt vad utskottet då anförde, gagna boende och företagande på landsbygden. Till utskottets betänkande fogades två reservationer (S, V; MP). Regeringen har uppdragit åt att genomföra en andra strategisk uppföljning av den nationella strategin. och uppföljningen av det regionala tillväxtarbetet Av regleringsbrev 2011 framgick att myndigheten ska följa upp det regionala tillväxtarbetet på länsnivå. Uppföljningen ska utgå från de regionala utvecklingsprogrammen. I regleringsbrevet uppdrogs att kartlägga länens behov och prioriteringar avseende deras samverkan med statliga myndigheter inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. En utgångspunkt utgörs av de statliga myndigheternas uppdrag att medverka i genomförandet av den nationella strategins prioriteringar samt deras interna strategier för regionalt tillväxtarbete. För att förtydliga ett antal statliga myndigheters strategiska roll i det regionala tillväxtarbetet lämnade regeringen, i regleringsbreven , uppdrag till dessa myndigheter att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor. Erfarenheterna från myndigheternas avrapporteringar har tagits till vara och resulterat i regleringsbrevsuppdraget till . Samråd med de myndigheter som har fått uppdrag om interna strategier ska ske så att myndigheten kan lämna förslag på ändamålsenliga arbetsformer för det fortsatta arbetet. Uppdraget ska återrapporteras till () . Myndigheternas arbete med interna strategier har delvis tydliggjorts i deras återrapporteringar om hur de medverkat i genomförandet av den nationella strategin. Erfarenheterna från uppdraget om interna strategier visar på vikten av en arena för samverkan mellan regionala aktörer och statliga myndigheter med stor betydelse för det regionala tillväxtarbetet. har verkat för att involvera de statliga myndigheterna i sitt arbete och i dialogerna med länen. kommer att redovisa sitt arbete med en arena för samverkan med nationella myndigheter i årsredovisningen . Storstäderna i den regionala tillväxtpolitiken