bet · H001SoU4 · 2012-11-14 00:00:00 — och jag har kanske olika uppfattningar om vikten av att vi har en rättssäker lagstiftning, att det måste få ta tid. Jag vill återkomma till , för det är det centrala vi nu ska prata om. Ja, har inkorporerat . Mycket har gjorts och mycket har förbättrats. Men det är inte så att går utan kritik; de får precis lika mycket kritik som vi får i fråga om barnkonventionen.År 2009 gjordes en utvärdering av norsk lag och praxis i förhållande till . Det visade sig att en hel del har blivit mycket bättre. Året efter gjordes ytterligare en utvärdering. Då kunde man konstatera att tidigare fick ensamkommande flyktingbarn permanent uppehållstillstånd i , men ges de tidsbegränsade uppehållstillstånd tills de fyller , och sedan tvingas de lämna landet. Är det en väg som du, , tycker är rimlig? På vilket sätt har det stärkt skyddet för barn i exempelvis?Jag måste fråga om inte har några problem med en så vag konvention som gör att det är okej att tillåta barnaga, krigsföring och att man understryker barnens rätt till föräldrar, som till och med kan leda till argumentering för nej till exempelvis inseminering? Tycker att det är vettigt? Du har en ganska lustig metod att debattera, . Det är självklart inte så att om vi gör till svensk lag gör vi det tillåtet att aga barn i eller börjar med ställningstaganden i inseminationsfrågor. Det gäller att göra till svensk lag, och då stärker man ytterligare barns möjligheter att göra sin röst hörd. Vad man sade från var: Ja, vi hade svårt att få våra jurister och domare till exempel att ta till sig barns rättigheter och göra deras röster hörda. Men när vi gjorde till lag fattade också de att det här måste vi ta på allvar.Frågan fick en högre dignitet, det var lättare att driva barnrättsfrågor. Det löser inte allt, det är det ingen som har sagt. Det är ingen som har påstått att det skulle fixa alla barnfrågor att man gör till lag. har tittat över sin lagstiftning på andra områden. Man kan gå längre än . Vi har aldrig sagt att vi ska ta bort lagstiftningen om barn och bara ska ha . Vi säger att vi vill göra till svensk lag. Då stärker vi ytterligare barns rättigheter och möjligheter att göra sin röst hörd. Vi kan lägga oss ännu högre än om vi vill. Vi ska fortsätta att se över var lagstiftning. Jag tycker att det är en vettig väg att gå.Det här bekymrar mig lite. Vad ska det bli av den här utredningen nu? Är det här ett sätt bara att skjuta på frågan? Kommer vi att få ta ställning till det här före valrörelsen så att de som tycker att det här är en viktig fråga kan välja om de vill byta regering eller inte, om den här frågan är av sådan vikt för dem? Är det så att ni ska utreda och det kanske blir eller kanske inte blir? Är beredda, om utredningen är någorlunda hyfsad, att rösta igenom det här när frågan kommer upp i ? Kommer den upp före valet så att vi kan avgöra frågan före valet? Utredningen ska vara klar , och den får vi invänta. Det är hela meningen med att utreda och se vad som de facto händer.Jag tror att det största problemet för oss är de vaga tolkningarna av det hela. Vad är barnets bästa? Skulle man utan förarbeten lägga in i svensk lag så blir det praxis. Då blir det våra domare ute i våra tingsrätter eller förvaltningsrätter som ska avgöra vad som de facto är barnets bästa. Jag tror att vi har väldigt bra domare i vårt land, men jag tror inte att jag vill överlämna makten till domare med ett så stort tolkningsutrymme.Jag tycker att våra barnrättsorganisationer i gör ett fantastiskt jobb. Man belyser väldigt många frågor, och det ligger väl i sakens natur att man driver att ska inkorporeras i svensk lag. Men man är inte ansvarig för en rättssäker lagstiftning. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi som lagstiftare tycker att det är mer viktigt med en rättssäker lagstiftning för våra barn än en signaleffekt.Jag kan se både i utredningen och i den proposition som föreligger att citeras otroligt ofta. Den citeras i många av våra kommunala handlingsplaner där barnens stärkta skydd alltid kommer främst. Jag är inte beredd att säga vare sig bu eller bä. Det är därför vi vill belysa frågan. Får vi mer kritik? Har vi sämre stöd? Vad skulle bli bättre för våra barn om vi inkorporerade ? Sådana frågor måste vi kunna få svar på. är det första gången vi tittar på alla delar för att se om det är bra eller om det är mindre bra att inkorporera i svensk lagstiftning. Jag tycker att vi är skyldiga våra barn att låta den här typen av lagstiftning och en sådan här fråga få ta sin tid och att den analyseras från alla möjliga håll. Det har våra barn rätt till. Jag har inledningsvis en fråga till . Det är ett trettiotal motioner som ligger här från riksdagsledamöter, och ungefär en fjärdedel, som jag var inne på i mitt inlägg, är från allianskolleger till dig. Menar att de motionerna syftar till att hafsa igenom en lagstiftning? Det vore lite respektlöst, tycker jag, mot motionärerna. Det skulle jag vilja ha ett inledande svar på.Jag skulle även vilja lyfta fram den tidigare kartläggningen som åberopas, att svensk lagstiftning i princip redan skulle överensstämma med . Där är regeringen inte riktigt enig med . tycker att kartläggningen saknar en genomgång av praxis, det vill säga om barns rättigheter respekteras i praktisk tillämpning, beslut och åtgärder. Hur ser på det? Delar eller regeringens uppfattning om vilka slutsatser man kan dra av kartläggningen? Jag måste berömma mina allianskamrater. Jag tycker att de är otroligt kloka och begåvade. Dessutom har de, likt mig, respekt för att lagstiftning måste få ta tid och måste vara grundlig. Vi är nu eniga om att belysa om det är vettigt eller inte. Jag har stor respekt för mina allianskompisar. Vi är på samma sida där. Även om vi har haft olika motionsyrkanden i den här frågan ger jag all eloge till mina allianskompisar. Det känns skönt att ha med dem i mitt lag.Översynen gjordes väldigt grundligt. Den gjordes av en jurist som tittade på lagstiftningen. Man gick igenom artikel efter artikel och kom faktiskt fram till att det överensstämmer med och i många fall överträffar kravet.Problematiken är fortsatt vagheten i artiklar. Jag kan ta som exempel artikel 29 som säger att barn ska ha rättighet att få en utbildning som ger respekt för såväl föräldrarnas som den egna kulturens och nationens värderingar. Ska man då kunna gå till domstol om man inte tycker sig ha fått en sådan undervisning? Hur ska eventuella krav på civilrättsligt skadestånd hanteras givet att artiklarna betraktas som statliga förpliktelser? Det är sådant som jag har ganska svårt att se hur det skulle gå till. Jag vet inte, men kanske inte har samma svårigheter som jag i sådana här frågor. är ordningen här att när det är jag som har begärt replik förbehåller jag mig rätten till problemformuleringar.Jag tänker inte gå in i några juridiska frågor här. Jag tror inte heller att fullt ut skulle behärska att svara om jag skulle ha ställt liknande frågor.Vi får se vad utredningen kommer fram till. Vi är positiva till att den tillsätts. Men vi vill också uttala en viljeinriktning med vår reservation och våra förslag till hemställanspunkter. Vi har på förhand ambitionen att vi ska komma till skott och i slutändan införliva barnkonventionen.Naturligtvis ska svensk lagstiftning, i den mån det finns någon konflikt, gå före när det är till barnens bästa. Men i vissa fall kan det förekomma att är bättre än svensk rätt. Det är i de situationerna som vi har nytta av att införliva i svensk rätt. Så ser vi på detta. Jag lovar att jag inte ska ställa flera sådana frågor.Vad gäller viljeinriktning, är inte detta att föregå en utredning? Jag tycker att vi väldigt generöst och förutsättningslöst i direktiven till utredningen har valt att belysa många olika delar - för- och nackdelar, om lagstiftningen blir mer kritiserad, om den har sämre stöd och vilka lagstiftningsförändringar vi är tvungna att göra om den är svag.Det är inte så att vi inte har använt över huvud taget. Vi har ju transformerat väldigt mycket av vår lagstiftning till principer. Det är alltså inte så att vi i har sagt att vi inte gillar barnkonventionen.Vi har successivt transformerat vår lagstiftning enligt principer. Om det är något som fattas där som vi måste lagstifta om kan vi göra det. Men vi kanske inte vill ta hela paketet, för vi ska inte glömma bort att är inkorporerad i lagstiftningen i många länder som inte alls har samma starka skydd för sina barn som de facto vi har.Jag tror att det är viktigt att vi inte föregår utredningen. Den är vid, den är bred och den kommer att belysa många olika sidor. Att då säga att vi ska införliva en barnkonvention som kanske visar sig inte är det bästa för våra barn här i tycker inte jag är riktigt seriöst. Jag vill börja med att yrka bifall till betänkandet och avslag på reservationerna.Som många har sagt är detta ett väldigt efterlängtat betänkande, ett betänkande som föreslår en del förändringar i främst socialtjänstlagen i syfte att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Med dessa förändringar stärks barnrättsperspektivet genom att barnets bästa ska vara avgörande när man fattar beslut inom , gör placeringar eller vidtar andra åtgärder kring vård och behandling.Herr talman! , och har i olika rapporter med olika infallsvinklar gjort oss uppmärksamma på att det finns stora brister inom samhällsvården, också när det gäller samverkan mellan verksamheter som jobbar med barn. Det förebyggande arbetet är oerhört viktigt.Ingen vet med säkerhet hur många barn och ungdomar i som har det svårt hemma. När föräldrar sviktar i sin omsorg påverkar det barnets hela tillvaro och trygghet. Forskning har visat att sambandet mellan riskfaktorer och skyddsfaktorer är avgörande för barnet. Därför är det så oerhört viktigt att hålla en hög kvalitet i de verksamheter som berör barn. Det gäller för alla barn, men naturligtvis framför allt för barn som har särskilda behov och är särskilt utsatta.Herr talman! Sedan antog har medvetenheten om barns rättigheter blivit betydligt större. Men det finns fortfarande brister i lagstiftningen och i hur barn behandlas i praktiken. har tidigare pekat på att det finns väsentliga skillnader mellan den svenska lagstiftningen och när det gäller barns rätt att komma till tals i frågor som rör dem och deras liv. Barn får inte fullt ut komma till tals i tvister om vårdnad och umgänge, i utredningar inom eller i asylprocesser. ställer krav på alla barns rätt att komma till tals. I svensk lagstiftning sägs i stället att barnets inställning ska klarläggas om det inte är olämpligt. Det blir ett kryphål för myndigheterna att inte prata med barnen själva.Herr talman! Men alliansregeringen har faktiskt vidtagit en hel del åtgärder utifrån ett barnrättsperspektiv. infördes obligatorisk registerkontroll av personal vid HVB-hem. Regeringen har stärkt barns och ungas delaktighet och inflytande genom rätten till information för att de ska kunna ta ställning i frågor som rör dem. Krav på genomförandeplaner för barn som vistas i familjehem eller HVB-hem har införts och även regler för jourhem. Det finns också möjlighet att förbjuda fortsatt verksamhet vid ett HVB-hem om det finns missförhållanden.I slutet av 2010 fattade ett beslut om en barnrättsstrategi. Och i budgeten satsar regeringen på insatser för att förverkliga barnets rättigheter med utgångspunkt från såklart. Det handlar då om utbildningsinsatser, informationsspridning, kunskapsinsamling och metodutveckling.Herr talman! I och med barnstrategin, som vi tog 2010, skulle regeringen också göra en kartläggning av hur svensk lagstiftning överensstämmer med bestämmelserna i , vilket flera här har talat om. Den visade att vår lagstiftning överlag står i god överensstämmelse med rättigheterna i . Den berörde dock inte den praktiska tillämpningen. Därför tycker vi i att det är glädjande att regeringen kommer att tillsätta en utredning som bland annat ska titta på hur barns rättigheter tolkas och beaktas i den praktiska tillämpningen och skillnader inom barnrättsområdet mellan och de länder som har inkorporerad i lagen. Vi i ser detta som ytterligare ett steg mot en inkorporering av i svensk lag.Herr talman! välkomnar förslagen i betänkandet. Det är förslag som är absolut nödvändiga. Bland annat så tydliggörs att barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter, och barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas.Man föreslår även andra kriterier vad gäller anmälningsskyldigheten. Man ska anmäla om man får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa.Socialnämnden ska också vid placeringar av barn teckna avtal med familjehemmen och gå igenom det åtagande som hemmet tagit på sig under placeringen. blir även skyldig att utbilda familjehemmen.Till och många andras stora glädje ska socialnämnden utse en särskild socialsekreterare som ska ansvara för kontakten med det barn eller den ungdom som är placerad i familjehem.Att socialsekreteraren regelbundet ska besöka barnet och dessutom utgå från barnets behov är viktigt för att förhindra och i ett tidigt skede upptäcka missförhållanden i familjehemmet.Herr talman! ska det placerade barnet få besök minst . påtalar man vikten av regelbundenhet och att utgå från barnets behov.Med tanke på de brister som funnits är det också glädjande att regeringen i propositionen skrivit att man noga ska följa utvecklingen när det gäller hur ofta barnet får besök. Man är också beredd att återkomma om det skulle krävas.Herr talman! Vi vet att många barn som vistas i familjehem inte får sina rättigheter tillgodosedda. I en rapport från framkom att mer än varannan pojke och var tredje flicka som växt upp i familjehem går ut med lägsta betyg eller utan fullständiga betyg. Vi ska komma ihåg att ett misslyckande i skolan är den största riskfaktorn för framtiden.I Skolinspektionens granskning av 31 HVB-hem som bedriver så kallad särskild undervisning var det bara ett av hemmen som bedrev undervisning i alla ämnen och gav eleverna den undervisningstid som de har rätt till.En annan studie från visar att många omhändertagna barn inte har fått ta del av barnhälsovården på samma sätt som andra barn. Vart femte av de familjehemsplacerade barnen hade inte varit på någon fyraårskontroll hos bvc. Bara hälften har fått sin syn testad , och av barnen hade inte fått alla sina vaccinationer.Herr talman! Det känns därför mycket bra att regeringen föreslår att socialnämnden ska verka för att de barn som vårdas i ett familjehem får lämplig utbildning och den hälso- och sjukvård de behöver. Med tanke på de siffror jag läste upp är det viktigt att detta poängteras i propositionen.Folkpartiet kommer noga att följa hur detta efterlevs. Vi är dessutom redo att ta nästa steg och tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för placerade barn i hälso- och sjukvårdslagen genom att en hälsoplan upprättas för varje barn. Vi anser också att det ska vara en skyldighet för varje kommun att göra en skolplan för varje placerat barns skolgång och undervisning.Till sist, herr talman, lyfter regeringen också fram viktiga roll i det förebyggande arbetet och man tydliggör det i socialtjänstlagen. ska fokusera på riskmiljöer och riskgrupper.Jag och är helt övertygade om vikten av att finns på olika arenor och att man avdramatiserar roll som myndighetsutövare och gör den mer tillgänglig för samhället.Socialtjänsten måste nå familjerna. Det handlar om att uppmuntra till samarbete i stället för att överlämna till socialtjänsten.I skolan, där barn och unga är , finns alla förutsättningar att jobba på det sättet. Känner man oro för ett barn ska man bjuda in , barnet och familjen och erbjuda förebyggande insatser. Det är ett ypperligt sätt, herr talman, att avdramatisera och skapa öppenhet och samarbete. Som framgick när jag var uppe och talade är vi också glada över dessa förslag, även om vi tycker att de kunde ha kommit lite snabbare. hade ett förslag som inte finns med. Det oroar mig när jag hör socialsekreterare berätta att det i många stadsdelar och städer inte finns några erfarna socialsekreterare på den enhet som jobbar med barn. De som finns är nya och får dålig introduktion, och personalomsättningen är hög.Barnskyddsutredningen lade fram ett förslag för att tydliggöra kraven på introduktion och stöd av erfarna kolleger när man ska börja jobba med sådant som att bedöma om utredningar ska starta, göra utredningar och ta beslut om ett barn ska omhändertas.Barnskyddsutredningen konstaterade att detta inte hade lösts på frivillig väg utan att det fanns stora brister vad gäller att få erfarna socialsekreterare, ofta med utbildning utöver socionomexamen, att jobba med dessa frågor och finnas som stöd. föreslog därför att det skulle inrättas en ettårig specialistutbildning, en fördjupad utbildning på avancerad nivå, och att man på skulle se till att alla kommuner hade tillgång till ett sådant här specialiststöd i den sociala barn- och ungdomsvården.Jag undrar hur och ser på denna fråga. Kommer det att komma och är det en viktig fråga för er? Vi har lyft upp detta här och i vår reservation, för vi tror att man måste öka kompetensen betydligt när det gäller stöd till de socialsekreterare som jobbar med dessa viktiga och svåra frågor. Ja, det är viktiga och svåra frågor. Jag har också i kontakter med socionomer fått information om att unga socionomer kommer ut i kommunerna, får tunga ärenden att handlägga och ibland lämnar socialkontoren för att de känner att de inte mäktar med.Regeringen föreslår i propositionen att man ska försöka hitta en samverkan för introduktion och utbildning. Det finns ett stycke som handlar om att utbildning och kompetenshöjning måste samordnas.Vad gäller kraven på socialsekreterare hänvisar regeringen till . Mycket längre har vi inte gått i denna fråga.Jag tror att det är viktigt att kommunerna har kompetensstöd på olika sätt så att de har specialister som de kan kommunicera med och jobba med i svåra ärenden. I de flesta kommuner har socialsekreterare handledare som de får handledning av och kan konsultera i till exempel svåra barnavårdsärenden. Den kompetensen finns, och den resursen ska socialsekreterarna ha . konstaterade att socialsekreterarna ska ha det, men det har de inte.Jag kan av det här inte utläsa om det är en fråga som driver och vill få igenom. Jag fick bara svaret att detta är något som man tittar på i en behörighetsutredning. Därför undrar jag var står.Vad gäller kan jag konstatera att ser detta som ett steg mot att inkorporera i svensk lag medan argumenterar om alla problem och att man nog inte vill ha det så. Hur kommer detta att gå, undrar jag då. Det handlar ju i hög grad om hur man kommer att tolka utredningens resultat. Vi vet att har det, och vi har kunnat titta på och följa utvärderingarna. Det lär därför inte hända något alldeles nytt som inte har hänt i Norge.Jag skulle vilja fråga om vi kommer att få ett förslag om som lag. Kommer vi att få ett sådant förslag som kan ta ställning till före valet? Jag ser att det finns stor oenighet bland regeringspartierna. frågar hur ställer sig till socionomutbildningen och kompetensen hos socialsekreterarna. Eftersom jag jobbar med barnärenden kan jag säga att vi antog en rapport vid förra landsmötet där vi tydligt deklarerar att det ska finnas specialistkompetens hos de socialsekreterare som hanterar barnärenden. Det är vår uppfattning.När det gäller tycker vi, precis som föregående talare sade, att det är bra att utredningen görs så att vi kan titta på den praktiska tillämpningen och jämföra med de länder som har inkorporerat lagen. För del har vi ett landsmötesbeslut om att inkorporera . Det är alltså det vi strävar efter. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.FN:s barnkonvention fyllde . Det är den självklara grunden för allt arbete kring barnens rätt. Den förtydligas av regeringen i Strategi för att stärka barnens rättigheter. Den senaste strategin ställde sig bakom sedan.Tanken med strategin är att ha ett dokument som ska vara vägledande i prioriteringarna inte bara på den nationella nivån utan även på den kommunala och regionala. Att stärka barns rättigheter är inget som bara görs internationellt och nationellt, utan mycket sker också regionalt och lokalt. Det kanske allra viktigaste för det enskilda barnet är just vad som händer på den lokala arenan - skolan, förskolan, , fritidsgården och barnavårdscentralen.I strategin beskrivs att all lagstiftning som rör barn givetvis ska utformas i överensstämmelse med . Det har varit en av de mest debatterade frågorna. Tyvärr har det blivit en fråga om lagteknik snarare än en fråga om konkreta förbättringar av svensk lag. Debatten har förenklats till att man är för eller emot att ska bli svensk lag.Låt oss ta det från början. Svensk tradition är att när man skrivit under en internationell konvention och ratificerat den, det vill säga godkänt den i riksdag, ska den översättas i svensk lag. Man går igenom all relevant lagstiftning för att den ska överensstämma med den aktuella konventionen. Metoden kallas inom juridiken för transformering. Transformering som metod kräver att man successivt och kontinuerligt anpassar nationell lagstiftning och rättstillämpning allteftersom samhället förändras.Inte minst med utgångspunkt i en rad uppmärksammade asylärenden har diskussionen varit het , och frågan har väckts om man inte, i stället för att transformera, borde införliva hela konventionen direkt i svensk lag. Den metoden kallas för inkorporering; det är det vi diskuterat . I har den metoden använts en enda gång tidigare. Det handlade om för mänskliga rättigheter. För att skulle kunna bli medlem i EU var vi tvungna att inkorporera den i svensk lagstiftning.Det första steget i att ta ställning till hur ska hanteras juridiskt är givetvis att ta reda på i vilken utsträckning svensk lag överensstämmer med konventionen. Det gjordes en omfattande genomgång som blev klar . Sammanfattningsvis kan man säga att den utredningen kom fram till att svensk lagstiftning över lag står i god överensstämmelse med rättigheterna i . Man konstaterade också att de svenska reglerna ofta överstiger de minimikrav som ställs i konventionen. Givetvis finns det förbättringsbehov. Det är bland annat därför vi debatterar en proposition som tar itu med några av dessa.Svensk juridik bygger på att stiftar lag som sedan myndigheter och domstolar tillämpar. Om är missnöjd med hur domstolarna tolkar lagen kan lagen ändras. Om skulle vara lag och en svensk domstol baserat på konventionstext skulle döma i ett ärende finns möjligheten att korrigera genom lagändring eftersom en konventionstext inte får ändras. Man ska också vara medveten om att är resultatet av en kompromiss mellan FN:s alla medlemsstater, vilket gör att artiklarna inte alltid är helt tydliga. Oro för en inkorporering har faktiskt lyfts fram av personer som själva var med och skrev konventionen.Slutsatsen har för regeringens del blivit att frågan om inkorporering, fortsatt transformering eller både och ska utredas. Här ingår att även utreda de tilläggsprotokoll som finns. Utredningen ska titta på internationella erfarenheter av båda metoderna och därefter väga för- och nackdelar.Vi i vill lansera en alternativ lösning. har fyra portalparagrafer:Inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra skäl.Barnets bästa ska vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga.Barn och unga ska tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar.Barn och unga ska ges möjlighet att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem.Dessa fyra portalparagrafer skulle kunna lyftas in i regeringsformens rättighetskapitel tillsammans med andra grundläggande fri- och rättigheter, och resterande delar av konventionen skulle kunna transformeras. En gyllene medelväg? Jag vet inte, men man borde definitivt göra en utredning.