bet · GZ01UU4 · 2012-02-15 00:00:00 — 2011/12:UU4 Kommissionens arbetsprogram Utskottet behandlar i detta utlåtande Kommissionens arbetsprogram , (KOM(2011) 777), som antogs . och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över arbetsprogrammet. De aviserade initiativen i kommissionens arbetsprogram är till stor del inriktade på hanteringen av den ekonomiska krisen och ekonomisk återhämtning genom 2020-strategin och den inre marknaden, men initiativen är också inriktade på andra utmaningar som klimat, asyl och migration m.m. Utskottet understryker vikten av att värna om ett öppet även i kristider. Öppenhet måste vara en vägledande princip inom alla och grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen har för avsikt att lansera. Beträffande den ekonomiska krisen och EU:s långsiktiga konkurrenskraft framhåller utskottet vikten av att respekten återställs för stabilitets- och tillväxtpakten. Utskottet välkomnar de områden som kommissionen föreslår för lagstiftning på finansmarknadsområdet . Utskottet betonar dock att vissa åtgärder inte lämpar sig för harmonisering på EU-nivå och hänvisar bl.a. till att kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, som varit föremål för subsidiaritetsprövning , enligt uppfattning strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet erinrar också om att i sitt utlåtande om EU:s långtidsbudget motsatt sig kommissionens förslag om att införa två nya medel; en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesbaserad avgift. Utskottet understryker också vikten av att de akuta insatser som måste göras till följd av den ekonomiska krisen kompletteras med långsiktiga insatser för att öka EU:s konkurrenskraft. EU måste, för att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och en hög andel utanför arbetskraften, använda sin arbetskraftpotential fullt ut. Utskottet understryker även vikten av att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden för att göra till en konkurrenskraftig ekonomi. En öppnare arbetsmarknad bör bejakas, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. understryks att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och ska förbli ett nationellt ansvar. Det är en viktig princip att medlemsstaterna har möjlighet att värna sina respektive arbetsmarknadsmodeller för att bidra till att fördelarna med arbetskraftens fria rörlighet förenas med socialt ansvar och goda arbetsförhållanden. Den svenska modellen, i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal de träffat, måste värnas. När det gäller miljö- och klimatfrågor välkomnar utskottet att kommissionen avser att fortsätta arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser globalt och bidra till konkreta resultat vid om ekologisk hållbarhet och miljövänlig tillväxt, Rio+20. Utskottet konstaterar att EU, för att öka sitt inflytande på den globala arenan, måste koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. Ett ökat inflytande i internationella sammanhang förutsätter också att EU har förmåga att agera i förhållande till de utmaningar som uppstår i närområdet. Såväl utvidgningen som den europeiska grannskapspolitiken är därför frågor som måste prioriteras även i fortsättningen. Vidare anser utskottet att en snabb och effektiv tillämpning av EU:s nya utvecklingspolitik bör prioriteras. I sammanhanget understryks behovet av samstämmighet mellan politikområden, att jämställdhetsperspektivet tydliggörs samt att kommissionen aktivt arbetar för att mobilisera resurser för biståndet så att EU:s samlade biståndsmål kan vara uppnått . Utskottet vill också påminna om sitt tidigare ställningstagande att den europeiska säkerhetsstrategin bör ses över för att bättre svara mot dagens utmaningar. Utskottet betonar särskilt vikten av att utveckla EU:s kapacitet för konfliktförebyggande och medling. Utskottet välkomnar kommissionens planer att verka för att den nuvarande lagstiftningen effektiviseras och förenklas och understryker behovet av att principerna om subsidiaritet och proportionalitet följs. Med anledning av finansutskottets påpekande att kommissionens förslag till rättsakter i vissa fall brister avseende underlag för subsidiaritets- och proportionalitetsprövning, betonar utskottet vikten av att kommissionen kontinuerligt ser över sina arbetsmetoder i syfte att underlätta för de nationella parlamenten att utföra sina subsidiaritetsprövningar på ett effektivt sätt. Beträffande EU:s långtidsbudget anför utskottet att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras och framhåller särskilt vikten av att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU. Storleken på budgeten bör frysas i reala termer. I utlåtandet finns en reservation från vardera Socialdemokraterna, de gröna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommissionens meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram Att skapa europeisk förnyelse lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (S) motiveringen Reservation 2 (MP) motiveringen Reservation 3 (SD) motiveringen Reservation 4 (V) motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen antog meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram . Arbetsprogrammet inkom till och hänvisades av kammaren till utrikesutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över arbetsprogrammet i fråga om sina respektive beredningsområden. Yttranden har lämnats in av finansutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Regeringen har sänt över en faktapromemoria (2011/12:FPM63). utgår i sitt utlåtande från de fyra huvudområden som kommissionen lyfter fram i sitt arbetsprogram: Att bygga en stabil och ansvarstagande europeisk union. Att bygga en europeisk union med hållbar tillväxt och solidaritet. Att ge EU en stark stämma i internationella sammanhang. Bättre lagstiftning och effektiv tillämpning. Kommissionen anger i sitt årliga arbetsprogram sina politiska prioriteringar för . Prioriteringarna handlar om att bygga en stabil och ansvarstagande Europeisk Union, att bygga en union med hållbar tillväxt och solidaritet, att ge EU en stark stämma i internationella sammanhang samt att förbättra lagstiftningen och dess tillämpning. Till programmet finns bifogat en förteckning med 129 initiativ som kommissionen planerar att presentera samt ytterligare ett sjuttiotal förslag som kommissionen avser att lägga och 2014, dvs. återstoden av kommissionens mandatperiod. Kommissionen inleder sitt arbetsprogram med att konstatera att Europeiska unionen står inför den största utmaningen på en mansålder. Den finansiella krisen påverkar familjer, företag och samhällen i hela . Enligt kommissionen råder det bred samstämmighet om att EU:s främsta prioritet bör vara att skapa en hållbar ekonomisk återhämtning med god sysselsättning. För att lyckas krävs ett aktivt samarbete mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna. Kommissionens arbetsprogram har upprättats med syfte att balansera behovet av att genomföra nya brådskande åtgärder med anledning av den ekonomiska krisen mot det pågående och långsiktiga arbetet med strukturella reformer i syfte att utforma en välmående och hållbar europeisk union för framtiden. Flertalet av förslagen har ett långsiktigt perspektiv vars målsättning är att öka konkurrenskraften, minska de sociala konsekvenserna av krisen och inrikta återhämtningen på en hållbar framtida utveckling. Kommissionen avser att prioritera de initiativ som snabbt kan få effekt på tillväxten och sysselsättningen och därmed bidra till de europeiska ekonomiernas återhämtning. har dubbla uppgifter när det gäller Europeiska unionen. Utskottet ansvarar t.ex. vid behov för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen. Vidare har utskottet, enligt riksdagsordningen, ansvar för att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Kammaren har med stöd av 10 kap. 5 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Syftet med ett utlåtande är att skapa debatt kring en fråga i ett tidigt skede och att redovisa olika synpunkter som kan vara av värde i den fortsatta hanteringen av frågan. Utlåtanden är att betrakta som preliminära synpunkter som ger uttryck för rådande åsiktsförhållanden i för utlåtandebehandlingen. Utlåtanden är inte rättsligt bindande vare sig för eller för regeringens senare ställningstaganden. Ett utlåtande ger dock regeringen en möjlighet att på ett tidigt stadium stämma av om dess ståndpunkter i EU-samarbetet är förankrade i . konstaterar i likhet med regeringen att kommissionens arbetsprogram är ett viktigt dokument för att tidigt kunna identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning såväl på kort som på medellång sikt. Det underlättar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. Det är därmed också ett dokument som ger en översiktlig bild av vilka EU-frågor som kan ha anledning att återkomma till och följande år. i har i redan beslutade utlåtanden redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram. I bilaga 2 till detta utlåtande finns en förteckning över totalt 40 utlåtanden som lämnats av utskott . De aviserade initiativen i kommissionens arbetsprogram är till stor del inriktade på hanteringen av den ekonomiska krisen och ekonomisk återhämtning genom 2020-strategin och den inre marknaden, men innehåller också åtgärder för att hantera andra utmaningar som klimat, miljö, asyl och migration m.m. Krishantering och långsiktiga insatser för att öka EU:s konkurrenskraft kommer att kräva mycket tid och uppmärksamhet av EU:s institutioner och medlemsländer . vill i detta sammanhang understryka vikten av att värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Unionen måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Principen om att värna ett öppet bör därmed vara grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen har för avsikt att lansera under återstoden av sin mandatperiod. har i den fortsatta behandlingen av kommissionens arbetsprogram valt att utgå från fyra huvudområden i enlighet med kommissionens prioriterade teman. Att bygga en stabil och ansvarstagande europeisk union. Att bygga en europeisk union med hållbar tillväxt och solidaritet. Att ge EU en stark stämma i internationella sammanhang. Bättre lagstiftning och effektiv tillämpning. Att bygga en stabil och ansvarstagande europeisk union Kommissionen lägger stor vikt vid åtgärder för att hantera skuldkrisen och för att vända ekonomin mot tillväxt och ökad sysselsättning. Genomförandet av 2020-strategin och paketet om ekonomisk styrning är viktiga element i detta arbete. Det finns enligt kommissionen behov av att agera snabbt och bestämt för att genomföra och tidigarelägga reformer. En viktig del i detta arbete är reformeringen av finanssektorn. Kommissionen anger att flera initiativ redan har antagits eller lagts fram, däribland förslag till lagstiftning om derivat, kreditvärderingsinstitut, kapitaltäckningskrav, sundare och mer insynsvänliga värdepappersmarknader samt åtgärder mot marknadsmissbruk. Kommissionen anser att EU bör ha som målsättning att slutföra reformerna . Ytterligare förslag kommer att presenteras , bl.a. lagstiftning om skydd av investerare och en översyn av bestämmelserna om kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). Kommissionen påtalar vidare att EU:s tillväxtagenda utgör ett viktigt bidrag till arbetet med att återställa statsfinanserna. Kommissionen understryker att det är medlemsstaterna som beslutar om beskattning, men att EU-åtgärder, t.ex. de redan presenterade förslagen om energibeskattning, finansiell transaktionsskatt och en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, kan hjälpa medlemsstaterna att se till att välfärden kan fortsätta att finansieras även . kommer kommissionen att lägga grunden för ett modernt momssystem för att göra det möjligt att förenkla för små och medelstora företag som verkar i flera länder. En strategi för hur medlemsstaterna kan hantera s.k. skatteparadis kommer också att föreslås. Vidare kommer kommissionen att lägga förslag om straffrättsligt skydd av EU:s ekonomiska intressen. enades vid sitt möte om ett fördrag om en förstärkt ekonomisk union, den s.k. finanspakten. Avsikten är att den nya finanspakten ska minimera risken att hamnar i ett svårt ekonomiskt läge. Vid mötet anmälde och 24 andra medlemsstater sin avsikt att ansluta sig till pakten som innebär striktare budgetregler för . EU-länder utanför euroområdet som undertecknar fördraget omfattas inte av reglerna förrän de inför euron. De kan frivilligt binda sig till delar av fördragets regler och får delta i minst ett eurotoppmöte . EU-länder utanför euroområdet ska enligt överenskommelsen också informeras om förberedelser inför och resultat av eurotoppmöten. Enligt uppgift avser regeringen att återkomma till med en proposition som innehåller förslag om godkännande av fördraget om en förstärkt ekonomisk union. Ett svenskt deltagande i finanspakten påverkar inte status när det gäller ett eventuellt eurointräde. framhåller i sitt yttrande vikten av att respekten återställs för stabilitets- och tillväxtpakten. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse, både för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken och för att förhindra stora och drastiska nedskärningar i välfärdssystemen. Beträffande utvecklingen på finansmarknadsområdet välkomnar finansutskottet kommissionens arbete med att skapa en välfungerande finanssektor och anser att de områden som kommissionen föreslår för lagstiftning 2012 är relevanta för det arbetet. betonar dock att vissa åtgärder inte lämpar sig för full harmonisering på EU-nivå. Som exempel kan nämnas kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452 slutlig) som var föremål för subsidiaritetsprövning . understryker i ett motiverat yttrande, vilket senare fått stöd, att det måste vara upp till medlemsstaterna själva att höja nivån på de grundläggande kapitalkraven om de anser det vara nödvändigt för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Enligt finansutskottets mening strider det förslaget i dess nuvarande skick mot subsidiaritetsprincipen. motsätter sig också, med stöd av skatteutskottet, kommissionens förslag om att införa två nya medel, en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesskattebaserad avgift. Denna fråga har tidigare behandlats i finansutskottets utlåtande om EU:s långtidsbudget (2011/12:FiU14). ansluter sig till finansutskottets ställningstaganden i dessa frågor. Att bygga en europeisk union med hållbar tillväxt och solidaritet Kommissionen påtalar att för att återställa hållbar tillväxt och skapa sysselsättning krävs åtgärder från EU:s och medlemsstaternas sida som ökar konkurrenskraften och främjar social delaktighet. Kommissionen menar vidare att den inre marknaden är EU:s viktigaste verktyg för tillväxt och sysselsättning. Av detta skäl understryks vikten av skyndsam behandling av de tolv huvudförslagen i inremarknadsakten. Arbetet med att fördjupa tillämpningen och genomförandet på den inre marknaden kommer att fortsätta . En annan hävstång för ekonomisk tillväxt som kommissionen nämner är genomförandet av den inre energimarknaden till . Nya förslag om avreglering av järnvägstrafiken är också att vänta och kommer enligt kommissionen att bidra till minskade koldioxidutsläpp, ökad konkurrenskraft och nya innovativa och kundinriktade lösningar. Den digitala inre marknaden kommer att utvecklas och kommissionen avser att lägga förslag i syfte att främja den gränsöverskridande elektroniska handeln. På konsumentområdet väntas förslag om nya produktsäkerhetsåtgärder och gemensamma regler för klagomål. Kommissionen konstaterar att sysselsättningen är en av största utmaningar och menar att EU kan bidra väsentligt till arbetet genom de flaggskeppsinitiativ som presenterats inom ramen för 2020-strategin och förslagen till den nya Europeiska socialfonden, globaliseringsfonden och Erasmusprogrammet. Kommissionen kommer att beskriva hur EU kan bidra till hanteringen av ungdomsarbetslösheten, genom att bl.a. främja arbetslösa ungdomars rörlighet. kommer kommissionen att arbeta vidare mot en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi. Kommissionen understryker vidare vikten av att anta förslaget till direktiv om energieffektivitet och förordningen om investeringar i energiinfrastruktur. Förslag om bättre ramar för kärnsäkerhet och en strategi för att påskynda utvecklingen av förnybar energi på EU:s inre marknad är också att vänta. Kommissionen kommer också att fortsätta arbetet för att minska utsläppen av växthusgaser globalt. Nya åtgärder för att bidra till att nå klimat- och energimålen utlovas. Kommissionen anger vidare att säkerhet och rättvisa i ett utan gränser är en prioriterad fråga och att EU måste gå vidare för att nå resultat med Stockholmsprogrammet och att hitta lösningar på centrala frågor som asylpolitiken och internetsäkerhet. En särskild strategi för att förebygga och motverka människohandel kommer att läggas fram. konstaterar att beslutade om ett utlåtande över framtidsstrategin 2020 (utl. 2009/10:FiU29). I finansutskottets utlåtande, som fått stöd, berörs ett flertal områden som har anknytning till kommissionens arbetsprogram , bl.a. understryks betydelsen av forskning för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, vikten av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken samt frågan om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. anser att finansutskottets utlåtande har fortsatt giltighet och vill betona vikten av att de akuta insatser som måste genomföras till följd av den ekonomiska krisen kompletteras med långsiktiga insatser för att öka EU:s konkurrenskraft. Enligt utrikesutskottets uppfattning är den inre marknaden ett viktigt instrument för att åstadkomma hållbar tillväxt och skapa arbetstillfällen i , och utskottet välkomnar därför att , under sitt ordförandeskap i EU , har som en av sina viktigaste prioriteringar att förstärka inremarknadssamarbetet i EU, bl.a. genom att skapa en väl fungerande inre marknad för digitala produkter och tjänster. välkomnar också att det danska ordförandeskapet lyfter fram respekt för arbetsrätt och arbetsskydd som en förutsättning för den fria rörligheten och en fungerande inre marknad. betonar i sitt yttrande att EU, för att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och en hög andel utanför arbetskraften, måste använda sin arbetskraftspotential fullt ut. En ökad sysselsättningsgrad kommer att få dubbel effekt genom att såväl stimulera möjligheterna för tillväxt som förbättra de långsiktiga offentliga finanserna. menar att det framför allt är medlemsländerna som måste anta denna utmaning. Sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och ska förbli ett nationellt ansvar. Det är enligt arbetsmarknadsutskottet viktigt att den håller emot en utveckling på arbetsmarknadsområdet i en överstatlig riktning i det fortsatta EU-arbetet. I synnerhet gäller det värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal som de har träffat med varandra. understryker i sitt yttrande att det är nödvändigt att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden för att göra till en konkurrenskraftig ekonomi med hög tillväxt och sysselsättning. välkomnar också att kommissionen uppmärksammar osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män, men menar att det, för att uppnå 2020-strategins mål, vore önskvärt om kommissionen på ett tydligare sätt lät ett jämställdhetsperspektiv genomsyra även de centrala sysselsättningspolitiska initiativen. Vidare lyfter arbetsmarknadsutskottet fram vikten av att underlätta för funktionshindrade att komma in på arbetsmarknaden. Vad gäller ungdomars väg till arbete anser man att det är av särskild vikt att fånga upp den grupp unga som riskerar att permanent utestängas från arbetsmarknaden, som man betonar att även frågan om hur ungas situation på arbetsmarknaden ska stärkas i första hand är ett nationellt ansvar, där EU:s roll bör vara stödjande och kompletterande. I sitt yttrande framhåller arbetsmarknadsutskottet även god arbetsmiljö som ett viktigt konkurrensmedel i framtidens globala ekonomi och välkomnar att kommissionen aviserar flera förslag med sikte på en bättre arbetsmiljö. framhåller slutligen att bör bejaka en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. betonar man att det är en viktig princip att medlemsstaterna inom ramen för har möjlighet att värna och utveckla sina respektive arbetsmarknadsmodeller för att bidra till att fördelarna med arbetskraftens fria rörlighet förenas med ett socialt ansvar och goda arbetsförhållanden. har ovan lyft fram vikten av att värna om ett öppet och instämmer i detta sammanhang i arbetsmarknadsutskottets uppfattning att en öppnare arbetsmarknad måste bejakas. måste, som arbetsmarknadsutskottet framhåller, medlemsstaterna ha möjlighet att utveckla sina egna arbetsmarknadsmodeller. ställer sig bakom arbetsmarknadsutskottets ställningstagande att arbetsmarknadspolitiken är och förblir ett nationellt ansvar som medlemsstaterna kan dela erfarenheter och inspirera varandra till förbättringar. Även i övrigt ansluter sig utrikesutskottet till arbetsmarknadsutskottets ställningstaganden i yttrandet. Vad gäller miljö- och klimatfrågor välkomnar utrikesutskottet att kommissionen enligt arbetsprogrammet kommer att fortsätta arbetet för att minska utsläppen av växthusgaser globalt och bidra till konkreta resultat vid om ekologisk hållbarhet och miljövänlig tillväxt. avser att mer utförligt behandla internationella miljöfrågor, bl.a. Rio+20, (2011/12:UU12). Utskottet välkomnar att regeringen, genom biståndsminister , har inbjudit till ett brett deltagande i regeringens delegation vid Rio+20. välkomnar att kommissionen avser att agera för att genomföra handlingsplanen för Stockholmsprogrammet (20102014) som antogs under det svenska ordförandeskapet 2009. Utskottet konstaterade i sin granskning av den europeiska grannskapspolitiken (2011/12:UU5) att programmet står för ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter och behov värnas och där en viktig utgångspunkt är individen och dennes rättigheter. I programmet anges hur EU bör arbeta för att garantera respekt för grundläggande friheter och integritet och garantera säkerheten i . Genom programmet uppmanas EU:s institutioner att stödja och främja unionens och medlemsstaternas arbete mot straffrihet och att bekämpa folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott och att i samband med detta främja samarbete med (). Att ge EU en stark stämma i internationella sammanhang Kommissionen understryker att EU måste vara redo att reagera på förändringar i omvärlden. För att öka sina möjligheter att påverka internationella skeenden menar kommissionen att EU måste koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. Handel, utveckling, diplomati, utvidgning, grannskapspolitiken och krishantering utgör ryggraden i EU:s yttre åtgärder. De kan ge full effekt när de kombineras med inre åtgärder som den inre marknaden, miljöpolitiken, energipolitiken och penningpolitiken, vilka alla kraftigt påverkar även omvärlden. Kommissionen påtalar vidare att det europeiska välståndet är beroende av den internationella konkurrenskraften.