bet · GZ01KU4 · 2012-01-09 00:00:00 — Av dessa promemorior har en gemensam promemoria upprättats för fem ärenden som även har beretts gemensamt. Det gäller fem förslag om förstärkt ekonomisk styrning inom EU (KOM(2010) 522, 524527) som bereddes inom finansutskottet. En gemensam promemoria upprättades också för ärendena KOM(2010) 368 och 371 som också bereddes av finansutskottet. I några fall har kansliet i ett utskott upprättat flera promemorior i ett och samma ärende. Kanslipromemoriorna innehåller som regel en sammanfattning av förslaget, eventuell tidigare behandling i utskottet, kommissionens eller i förekommande fall en annan förslagsställares motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen, tidsplanering, förslag om beredning av ärendet och huruvida information om regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipen bör begäras in. Om regeringen redan gjort en bedömning av subsidiaritetsprincipen brukar även denna bedömning redovisas i kanslipromemorian. Nämnas kan att trafikutskottet, enligt vad som framgår av akterna, i sex fall har tillämpat en slags förenklad beredning av vissa ärenden. Det gäller följande ärenden: KOM(2010) 505, 520, 521, 542 och 550. I dessa ärenden upprättades inte någon kanslipromemoria. Dessa ärenden ställdes i stället samman i en förteckning innehållande förslag som enligt kansliets bedömning kunde anses vara okontroversiella från subsidiaritetssynpunkt. Den förenklade beredningen innebar att dessa ärenden bereddes och justerades vid ett och samma tillfälle. Även ärende KOM(2010) 611 upptogs i en förteckning och bereddes och justerades vid ett och samma tillfälle. fann i samtliga dessa fall att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller antalet beredningar ligger snittet på 1,9. I 21 ärenden har beredning och justering ägt rum vid ett och samma tillfälle. I åtminstone två fall där regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipen har ansetts behövlig har information begärts på beslut av ett utskotts presidium (se nedan). I 18 ärenden har två beredningar, inklusive justering vid det andra beredningstillfället, ägt rum. I fyra ärenden har tre beredningar ägt rum. I sex ärenden har ärendet tagits upp vid totalt fyra beredningstillfällen. I samtliga ärenden har utkasten till lagstiftningsakter behandlats inom tidsfristen . Tidsfristen har kunnat hållas även i de tre fall som resulterade i motiverade yttranden från . I de två ärenden, KOM(2010) 368 och 371, som bereddes av finansutskottet löpte tidsfristerna ut respektive . begärde information från regeringen i båda ärendena. Ärendena bereddes och justerades vid ett enda sammanträde . I båda dessa ärenden föreslog finansutskottet att skulle avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. biföll utskottets förslag , dvs. respektive innan tidsfristerna löpte ut. I det ärende, KOM(2010) 486, som bereddes av miljö- och jordbruksutskottet löpte tidsfristen ut . Utskottet begärde information från regeringen, och ärendet var uppe till behandling vid tre sammanträden. Förslaget till motiverat yttrande justerades vid ett sammanträde . beslutade att avge ett motiverat yttrande , dvs. innan tidsfristen löpte ut. Information från regeringen m.m. Information från regeringen enligt 10 kap. 6 § RO har begärts i 12 av 49 ärenden. Beslut om att begära information har i flertalet av ärendena fattats av utskottet vid ett sammanträde. I vissa ärenden har dock beslut om att begära in information från regeringen fattats av ett utskotts presidium. Det gäller ärenden som har hänvisats till ett utskott eller före öppnande som ägde rum . Som exempel kan nämnas ärendet KOM(2010) 368 som hänvisades av kammaren till finansutskottet . Ett annat exempel är KOM(2010) 371 som hänvisades till finansutskottet . I båda dessa ärenden beslutade finansutskottets presidium att inhämta regeringens bedömning av förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen.1[ beslutade finansutskottet att rätten att fatta beslut om att inhämta regeringens synpunkter i subsidiaritetsärendena skulle delegeras till presidiet (se 3 §, protokoll 2009/10:45).] Som ett tredje exempel kan nämnas ärendet KOM(2010) 462 som hänvisades till socialutskottet . Presidiet i socialutskottet beslutade att begära att regeringen skulle informera utskottet om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget. ställde sig det nya utskottet bakom det dåvarande presidiets beslut. I detta sammanhang kan även ärendet KOM(2010) 395 nämnas. I ärendet som inkom till , och som hänvisades till trafikutskottet , bedömde utskottets presidium att frågan var så okontroversiell att det inte behövdes något särskilt sammanträde . I stället förutsattes det att ärendet skulle kunna hanteras under inledningen av det nya , vilket också skedde. begärde inte någon information från regeringen i detta ärende. I nio ärenden har informationen lämnats skriftligen i en särskilt upprättad promemoria och i två ärenden genom en faktapromemoria. I ett fall har utöver den begärda skriftliga informationen enligt 10 kap. 6 § RO lämnats muntlig information. Det gäller KOM(2010) 462 där information först lämnades skriftligen genom en särskilt upprättad promemoria . lämnade statssekreterare m.fl., , information muntligen till socialutskottet. Utskottet, som fattade beslut i ärendet , fann att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. I vissa fall har utskotten under hand av departementet i fråga fått veta att en faktapromemoria varit på gång och att denna faktapromemoria skulle komma att innehålla en bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Som exempel kan nämnas ärendena KOM(2010) 482 och 484 som bereddes av finansutskottet. I dessa ärenden beslutade finansutskottet att utskottet skulle avvakta regeringens kommande faktapromemorior (se 56 §, protokoll 2010/11:2). Någon information enligt 10 kap. 6 § RO begärdes inte. Därutöver kan nämnas att finansutskottet under beredningen av förslagen om förstärkt ekonomisk styrning, KOM(2010) 522, 524527, hade en överläggning med och fick information av finansminister vid ett sammanträde (se 10 §, protokoll 2010/11:9). Vid överläggningarna deltog även bl.a. statssekreteraren. Till grund för beslutet i dessa ärenden har även en för ärendena gemensam faktapromemoria (2010/11:FPM7) legat. Utskottet fann att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Mot beslutet reserverade sig SD och V. Grundat på vad som framgår av akterna kan vidare nämnas att faktapromemorior, utöver som svar på ett utskotts begäran om information, har upprättats i 20 av de 49 ärendena. Faktapromemoriorna innehåller som regel regeringens bedömningar av subsidiaritetsprincipen. Av dessa 20 faktapromemorior har 3 faktapromemorior lämnats till efter att beslut i ärendet fattats, och dessa promemorior har således inte kunnat ligga till grund för beslutet. Några yttranden från andra utskott synes inte ha begärts in under den nu aktuella perioden. Vilken metod har använts vid subsidiaritetsprövningarna? En genomgång av akterna visar att utskottskanslierna i 18 av 49 ärenden i kanslipromemorior har redogjort för den tvåstegsmetod som i sitt betänkande (bet. 2009/10:KU2 s. 13) anförde bör användas vid subsidiaritetsprövningen (se avsnittet Bakgrund i detta betänkande). Skillnader i vad som tas upp i kanslipromemoriorna uppvisar sig mellan olika utskott. Miljö- och jordbruksutskottet upprättar alltid en kanslipromemoria innehållande bl.a. en beskrivning av tvåstegsmetoden och en preliminär bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. och justitieutskottet upprättar också kanslipromemorior i alla sina ärenden. Däremot redogör de inte för tvåstegsmetoden. Några analyser av förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen görs som regel inte i kanslipromemoriorna. I kanslipromemoriorna redovisas som regel kommissionens motiveringar och i förekommande fall regeringens bedömningar av förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Av kanslipromemoriorna framgår att utskottskanslierna i vissa fall gjort preliminära bedömningar av huruvida det finns några problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Miljö- och jordbruksutskottet kan nämnas som ett exempel på detta. En preliminär bedömning gjordes t.ex. i utskottets beredning av ärendet om förslag till ändring av förordningar om utdelning av livsmedel till de sämst ställda, KOM(2010) 486. Enligt kansliets preliminära bedömning i detta ärende kunde det finnas problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Kansliet föreslog därför att utskottet enligt 10 kap. 6 § RO skulle besluta att begära in information om regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan. Utskottet lämnade sedermera ett förslag till motiverat yttrande till . I utskottets utlåtande kan delar av tvåstegsmetoden skönjas klart (utl. 2010/11:MJU7). Utskottet anförde bl.a. följande i fråga om förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Enligt subsidiaritetsprincipen ska unionen på de områden där den inte har exklusiv befogenhet vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Utskottet kan inte finna några skäl till att målen för den planerade åtgärden i det aktuella förslaget bättre skulle uppnås på unionsnivå. Vid en prövning i enlighet med subsidiaritetsprincipen kan utskottet konstatera att den föreslagna åtgärden saknar viktiga gränsöverskridande aspekter. Utskottet bedömer att det stöd som behövs både lättare och bättre regleras genom åtgärder som vidtas på nationell nivå. Vidare kan utskottet inte se att underlåtenhet att handla på unionsnivå skulle stå i strid med fördragets krav eller på annat sätt avsevärt skada medlemsstaternas intressen. Utskottet kan heller inte finna några fördelar med en åtgärd av detta slag på unionsnivå. Sammanfattningsvis fann utskottet att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. Yttranden från andra utskott Av finansutskottets yttrande framgår att finansutskottets kansli i princip upprättar föredragningspromemorior i alla ärenden, inklusive subsidiaritetsprövningar. Enligt utskottets arbetsordning inleds behandlingen i utskottet med att kansliet upprättar en föredragningspromemoria som skickas ut till det första sammanträdet då ärendet behandlas. Muntliga föredragningar förekommer vanligtvis inte annat än som komplettering till det skriftliga underlaget. har i de subsidiaritetsärenden som behandlats inte ansett det nödvändigt att i något av ärendena bereda något annat utskott möjlighet att yttra sig. anför vidare att utskottet regelmässigt hämtar in information från regeringen vid prövningen av subsidiaritetsprincipen. I flertalet fall har regeringen redan på eget initiativ upprättat faktapromemorior som översänds till . Om utskottet anser att det är tveksamt om förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen har utskottet överläggning med och får information från ministern, en statssekreteraren eller tjänstemännen inom respektive departement. Utskottet anser att vägledning vid prövningen kan hämtas genom tvåstegsmetoden men anför att varje subsidiaritetsärende dock är särpräglat. Även om vägledning ofta kan hämtas genom att tillämpa tvåstegsmetoden kan prövningen i skilda ärenden därför komma att ske på olika sätt. konstaterar att antalet subsidiaritetsärenden ökar markant inom utskottets politikområden. Konsekvenserna av att subsidiaritetsprövningarna ökar i antal kan bl.a. komma att bli att utskottet måste kallas in till extra sammanträden under jul- och sommaruppehållen, och detsamma gäller extra sammanträden för behandlingen i kammaren. Utskottet har kunnat genomföra prövningarna under respektive åttaveckorsfrist. anför i sitt yttrande att utskottet endast berett ett ärende . Utskottet hämtade in information via regeringens faktapromemoria och avstod därför från att höra regeringen i frågan. Vid sin prövning använde sig utskottet av tvåstegsmetoden och fann då att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet har funnit att tvåstegsmetoden lämpar sig väl för subsidiaritetsprövningen. Tidsfristen är, enligt utskottets mening, tillräcklig för att genomföra prövningen. har avgjort fem ärenden, varav ett initiativ från en grupp medlemsstater, bl.a. . Övriga fyra ärenden är initiativ från kommissionen. har upprättat kanslipromemorior i samtliga ärenden. I förekommande fall framgår regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. I kanslipromemoriorna har kansliet inte refererat till den tvåstegsmetod som redogör för i promemorian. Metoderna och grunderna för subsidiaritetskontrollen har av kansliet i stället föredragits vid separata tillfällen, såväl skriftligen som muntligen, inför utskottets arbete med subsidiaritetskontroller. Kanslipromemoriorna har inte heller innehållit något förslag från kansliet till beslut avseende subsidiaritetskontrollen. I fyra av fem fall har förslagsställaren motiverat sitt förslag med hänvisning till subsidiaritetsprincipen. I tre fall har regeringen översänt faktapromemorior som bl.a. innehöll regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan. I ett fall har utskottet begärt in information om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Regeringen har i detta fall lämnat sin bedömning i en särskild promemoria. I ett fall har utskottet vid sin bedömning av subsidiaritetsfrågan inte haft tillgång till regeringens bedömning av frågan. Utskottet har i detta ärende avstått från att begära regeringens bedömning. anser inte att tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter har vållat några problem. Det kan emellertid noteras att utskottet inte har lämnat något motiverat yttrande till kammaren där utskottet funnit att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. har endast genomfört en subsidiaritetsprövning under den nu aktuella perioden och anser därför inte att det går att dra några slutsatser i allmänhet om beredningen av ärendena. En kanslipromemoria upprättades i ärendet, och det behandlades vid ett sammanträde. Utskottet beslutade att inte hämta in någon information från regeringen och fann att kommissionens förslag inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Mot detta beslut reserverade sig V. Av yttrandet framgår att utskottet använde sig av tvåstegsmetoden. fråga om tidsfristen varit tillräcklig besvaras med ett ja, för detta ärende. anför i sitt yttrande att det haft fyra subsidiaritetsärenden . När det gäller förslaget till direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal, KOM(2010) 378, anför utskottet bl.a. att på begäran under hand av kansliet inkom en promemoria från med regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Efter endast en bordläggning hänvisades ärendet till utskottet . Åttaveckorsfristen gick ut . Perioden skulle inte räknas med i tidsfristen. hade sommaruppehåll fram till . Utskottet beslutade att lägga in två extra sammanträden och för det fall ärendet skulle leda till ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande till kammaren. Skälet till detta var att det utöver utskottsbehandlingen måste ges möjlighet till såväl bordläggning som en eventuell debatt i kammaren. Eftersom ett extra sammanträde hade hållits tidigt och förslaget enhälligt inte bedömdes strida mot subsidiaritetsprincipen kunde åttaveckorsfristen hållas med bred marginal. Även i ärendet om förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning, KOM(2010) 379, inkom på begäran under hand av kansliet en promemoria från om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget. Beträffande åttaveckorsfristen rådde samma omständigheter som redovisats beträffande subsidiaritetsprövningen av KOM(2010) 378. När det gäller förslaget till beslut om förteckningen över resehandlingar som möjliggör passage av de yttre gränserna och i vilka en visering kan införas samt om införandet av en mekanism för upprättande av denna förteckning, KOM(2010) 662, beslutade utskottet att begära in regeringens bedömning i frågan om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Vid ett nytt sammanträde gjorde utskottet bedömningen att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Åttaveckorsfristen kunde hållas. Utskottet noterar dock att fristen löpte till , dvs. även under juluppehållet. Om utskottet skulle ha avgett ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande hade den faktiska tiden för att handlägga ärendet varit knapp. En eventuell debatt hade behövt hållas före juluppehållet, vilket var efter det att förslaget hänvisades till utskottet. Åttaveckorsfristen kunde hållas i fråga om det sista ärendet som gällde förslag till ändring av Eurodacförordningen, KOM(2010) 555. anför vidare att i normalfallet torde vara en tillräcklig tid. Utskottet påpekar dock att utskottet ännu inte har lämnat något utlåtande med förslag till motiverat yttrande till kammaren. Börjar tidsfristen löpa strax före eller under en längre plenifri period, t.ex. ett sommar- eller juluppehåll, kan det bli svårt att hinna med behandlingen. Utskottet framhåller att det utöver utskottsbehandlingen måste finnas tid såväl för bordläggning och remiss av kammaren som för en eventuell debatt i kammaren. Tidpunkterna för när man förväntar sig att utkast till lagstiftningsakter lämnas är också ofta mycket osäkra. Utskottets utgångspunkt är att vägledning vid prövningen kan hämtas från den s.k. tvåstegsmetoden. Metoden och grunderna för subsidiaritetskontrollen har redovisats i utskottets första föredragningspromemoria om subsidiaritetsprövning. Några andra metoder eller andra kriterier vid subsidiaritetsprövningarna har inte varit aktuella, anför socialförsäkringsutskottet. anför i sitt yttrande att det har behandlat ett ärende som uppföljningen omfattar och inte något ärende . Utskottet har därför inte några särskilda kommentarer när det gäller beredningen av ärenden i allmänhet. Inför det första beredningstillfället upprättade kansliet en promemoria där det bl.a. redogjorde för tvåstegsmetoden. Kansliet lämnade inte någon preliminär bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Vid det första beredningstillfället fanns ett skriftligt yttrande från regeringen med i underlaget, och vid det nästföljande beredningstillfället fick utskottet muntlig information från statssekreterare . Vid själva prövningen användes tvåstegsmetoden, och den fungerade väl. Tidsfristen var tillräcklig i detta fall. anför att utskottet har tillämpat en slags förenklad behandling av subsidiaritetsärenden i de fall ett utkast bedöms vara så okontroversiellt att någon djupare analys inte kan anses vara motiverad. För dessa typer av ärenden har en sammanställning av berörda EU-dokument med sammanfattning och särskilda kommentarer med anledning av subsidiaritetsprövningen gjorts. Ett exempel är kodifiering av befintliga lagstiftningsakter. För att inte skapa onödig byråkrati kan det även i de fall utkast rör andra enklare frågor, t.ex. tekniska föreskrifter för vissa typer av transportfordon och dess utrustning, vara befogat med en sådan behandling. Av de tio utkast till lagstiftningsakter som utskottet har behandlat har sex behandlats enligt den förenklade metoden. Enligt trafikutskottets hittillsvarande erfarenhet är den hanteringen ändamålsenlig, och den kommer att tillämpas även i fortsättningen. För utkast till rättsakter som inte bedöms som helt okontroversiella tillämpas däremot den s.k. tvåstegsmetoden där underlagsmaterial i form av särskilda beredningspromemorior upprättas inför utskottets ärendeberedning. När det gäller frågorna om information från regeringen vill utskottet betona vikten av att utskottet får del av regeringens bedömning i själva subsidiaritetsfrågan på ett så tidigt stadium som möjligt med tanke på åttaveckorsfristen. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet framhåller inledningsvis att utskottet har behandlat flest ärenden (15) inom . För varje ärende upprättar kansliet en promemoria som innehåller en beskrivning av ärendet och förslag som innefattar en bedömning av om det kan finnas problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Om det kan finnas problem föreslår kansliet att information begärs in från regeringen. I ett av de granskade fallen beslutade utskottet att begära att regeringen skulle redovisa sin bedömning av frågan inom den aktuella subsidiaritetsprövningen. Detta gällde kommissionens förslag om ändring av rådets förordning när det gäller livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2010) 486). Granskningen resulterade i att utskottet fann att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2010/11:MJU7). följde utskottets förslag. Utskottet tillämpar tvåstegsmetoden som berednings- och beslutsordning. De undantag som har gjorts rör subsidiaritetsprövningar som genomfördes och , vilket innebar att beredning och beslut i ett antal ärenden skedde vid ett sammanträde. Undantagen gjordes på grundval av den rådande tidsfristen och utskottets önskemål att begränsa antalet sammanträden under detta valår. Utskottet anser att tvåstegsmetoden har fungerat väl. Enligt utskottets uppfattning är det en fördel att ett ärende behandlas av utskottet eftersom det ger ledamöterna mer tid att göra de överväganden som behövs innan beslut fattas i den aktuella frågan. När det gäller tidsfristen konstaterar utskottet att denna i några fall har medfört problem för subsidiaritetskontrollen. Utskottet hanterar regelmässigt ett stort antal ärenden som rör lagstiftningen inom EU. Även om kommissionens ärendeplanering finns tillgänglig anser utskottet att det är svårt att genomföra en planering som omfattar eventuella subsidiaritetsärenden. Ofta inkommer de utan någon egentlig förvarning. Utskottet noterar att kommissionen har översänt många utkast till lagstiftningsakter i samband med halvårsskiften. I viss mån har detta vållat problem för såväl kansliets beredning som utskottets behandling av ärendet. Utskottskanslierna har i många fall i kanslipromemorior redogjort för den s.k. tvåstegsmetoden. Av detta kan inte några slutsatser dras om huruvida utskotten verkligen tillämpat denna metod eller inte vid subsidiaritetsprövningarna. Av de yttranden som lämnats från övriga utskott framgår dock att metoden verkar ha fått något större genomslag . Till detta kan läggas att åtminstone delar av metoden kan spåras i de tre motiverade yttranden som lämnats av fram t.o.m. . , som i sitt yttrande anför att frågorna diskuteras ingående vid sammanträdena, anser att vägledning ofta kan hämtas genom att tvåstegsmetoden tillämpas men framhåller att varje ärende är särpräglat och att prövningen i skilda ärenden därför kan komma att ske på olika sätt. Flera andra utskott anför att de använder sig av metoden och att den har lämpat sig väl för subsidiaritetsprövningen. vill framhålla att den s.k. tvåstegsmetoden är avsedd att utgöra en vägledning för utskotten att avgöra på vilken nivå, EU-nivå eller någon nationell nivå, som en åtgärd bör vidtas. Det kan här framhållas att metoden inte är begränsad till att bara tillämpas på ett lagstiftningsutkast i sin helhet, utan att den kan användas för att pröva om olika delar av ett lagstiftningsutkast strider mot subsidiaritetsprincipen och således snarare kanske bli föremål för reglering på nationell nivå. Allt tyder än så länge på att metoden fungerat väl och att den lämpar sig väl för utskottens subsidiaritetsprövningar. När det gäller åttaveckorsfristen kan utskottet konstatera att tidsfristen har kunnat hållas i samtliga ärenden under den nu aktuella perioden inklusive i de tre ärenden som resulterade i motiverade yttranden från riksdag. Av yttrandena från övriga utskott framgår att tidsfristen för de allra flesta utskott inte vållat några större problem.