bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Regeringen framhåller vidare att forskningsanslagen till Formas stärks med bl.a. en satsning på forskning om hållbart samhällsbyggande vilken också beskrivs i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30). Anslaget för forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör enligt regeringen öka med totalt under 20132016 för forskning om hållbart samhällsbyggande. När det gäller frågan om utvecklingsländerna och klimatfinansiering lyfter regeringen fram att klimatförändringarna har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna där de försvårar fattigdomsbekämpning. Behovet av anpassning till pågående och kommande klimatförändringar är stort. Ekonomisk tillväxt, miljö- och klimatpåverkan, klimatförändringarnas effekter och sammanhängande risker ska bedömas och integreras i analys, planering, strategier, genomförande och uppföljning i utvecklingssamarbetet med enskilda länder, regioner och i multilaterala organisationer. Regeringens klimatsatsning i biståndet fortsätter 2013. Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas anpassning till ett förändrat klimat och till en miljömässigt hållbar utveckling. Det är även angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Insatser för att stödja en anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, mark och uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt som är direkt relaterade till klimat, exempelvis väderprognoser och byggande av . Många fattiga drabbas särskilt av klimatförändringar och är den kontinent i världen som man förmodar kommer att drabbas hårdast. Klimatsatsningen prioriterar därför kanaler som tydligt gynnar de allra fattigaste samt värst drabbade länderna, t.ex. fattiga länder i . Regeringen framhåller att under det svenska ordförandeskapet i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna. Enligt beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att via olika finansieringskällor privata, offentliga och innovativa mobilisera till åtgärder för begränsning av klimatutsläpp och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer. För detta skapades den gröna fonden. Det finns förväntningar om att industriländerna ska bidra substantiellt till fonden när den blir operativ. ska vara drivande i ansträngningarna för att utveckla nya trovärdiga former och källor för finansiering utöver från offentliga medel, som ett led i en internationell process. När det gäller efterhandskonvertering av bilar har utskottet tidigare behandlat frågan i betänkande 2010/11:MJU1. Där anförde utskottet att det infördes bestämmelser i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i syfte att underlätta efterkonvertering av fordon från drift med bensin eller diesel till drift med ett alternativt bränsle (prop. 2007/08:46, bet. 2007/08:TU4, rskr. 2007/08:144). Vid en interpellationsdebatt med miljöminister behandlades frågan om miljöbilspremien, bilskrotningsbidrag m.m. Miljöministern framförde då bl.a. att något bidrag för efterkonvertering inte är aktuellt och att konverterade bilar ofta är gamla bilar med låga avgaskrav, hög bränsleförbrukning och omodern reningsteknik. Utskottet har från fått information om att bedömningen i interpellationssvaret kvarstår. Rörande frågan om en skrotningspremie för lastbilar anförde utskottet i betänkande 2010/11:MJU1 bl.a. att en sådan premie skulle behöva vara betydligt högre för lastbilar än för personbilar för att stimulera till nybilsköp. Detta beror på lastbilars höga inköpskostnad. Dessutom har lastbilar till följd av hårdare slitage normalt ungefär hälften så lång livslängd som personbilar. Det innebär att man kan anta att lastbilar även utan en skrotningspremie skrotas än personbilar. Utskottet kunde även konstatera att det finns bestämmelser om miljözoner i trafikförordningen (1998:1276). I en miljözon får, med vissa undantag, dieseldrivna, tunga bussar och lastbilar endast föras om den första registreringen skett (4 kap. 2224 §§ trafikförordningen). Att ett område ska vara miljözon får meddelas genom lokala trafikföreskrifter inom tättbebyggda, särskilt miljökänsliga områden (10 kap. 1 § trafikförordningen). Enligt information som utskottet fick från Transportstyrelsen har bl.a. , och infört miljözoner. Utskottet har från fått information om att det inte är aktuellt med en skrotningspremie för lastbilar. Som framgår av förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:MJU1) lämnade en rapport om en översyn av omhändertagandet av bilar (Uttjänta bilar och miljön Redovisning av regeringsuppdrag, ). konstaterar i rapporten att det är mycket varierande kvalitet på det omhändertagande av uttjänta bilar som sker. Vissa verksamheter följer mycket väl de krav som ställs medan andra inte alls gör det. Från har utskottet fått uppgifter om att har remitterats till berörda instanser och att regeringen bereder förslagen. Regeringen har dock inte för avsikt att gå vidare med rapportens förslag i deras ursprungliga form. När det gäller frågan om miljöbilsbonus och snålbilstrappa vill utskottet hänvisa till det som anförts under anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. Angående frågan om marint skräp framgår det av utskottets betänkande 2011/12:MJU16 Avfall och kretslopp att EU-lagstiftning och internationella överenskommelser ligger till grund för arbetet med att åstadkomma ett rent och giftfritt hav. De nationella miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Hav i balans samt levande kust och skärgård är centrala i åtgärdsarbetet. EU-förordningen om kemikalieregistrering (och rådets förordning (EG) nr 1907/2006), ramdirektivet för vatten, havsmiljödirektivet och och rådets direktiv /59/EG av om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (mottagningsdirektivet) är viktig EU-lagstiftning som ställer krav på att åtgärder vidtas. för har ett särskilt avsnitt om farliga ämnen. Arbetet med att höja sjösäkerheten och minska sjöfartens miljöpåverkan sker i första hand i den internationella sjöfartsorganisationen , men också i EU och Helcom. Vidare framgår det av betänkandet att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att minska nedskräpningen. Regeringsuppdraget omfattar nedskräpning i stadsmiljö och i naturen, inklusive längs våra kuster. Arbetet ska genomföras i dialog med berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. kommer att samverka med stiftelsen i arbetet. Huvudfokus är att insatserna ska leda till förändringar som är varaktiga även efter uppdragets slut. Uppdraget ska redovisas . Enligt uppgifter som utskottet fått från har även ett antal projekt som hanterar frågan om marint skräp beviljats bidrag av Havs- och vattenmyndigheten. Ett av de projekt som har beviljats medel är mätningar av skräp på sex s.k. i . Projektet innebär arbete med insamling av data från referensstränder och rapportering till Ospar. Datainsamlingen anges vara ett viktigt led i arbetet med de kommande övervakningsprogram och åtgärdsprogram som ska tas fram inom havsmiljödirektivet. Utskottet har, genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets prot. 2012/13:3), ställt sig bakom den ram som regeringen har föreslagit för utgiftsområde 20. Genom beslut om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 20, bet. 2012/13:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har under berörda anslag lämnats vissa kompletterande uppgifter m.m., till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bil. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt som eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen. Vi har höga ambitioner för unga. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara långtidsarbetslösa. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. har i årets s.k. rambetänkande ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 20 som anges i budgetpropositionen. Nivån för samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. Eftersom beslutade i enlighet med finansutskottets förslag gäller för att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 4 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med 1 så som framgår av vår motion (2012/13:MJ444). Internationellt har kunskapen om betydelsen av biologisk mångfald växt . Vi menar att få frågor är så avgörande för mänsklig välfärd som den biologiska mångfalden. Vi är alla beroende av mat, luft och rent vatten. Vi är alla beroende av att ekosystemen producerar dessa för oss livsnödvändiga tjänster. Vi kallar det för ekosystemtjänster. Vi socialdemokrater konstaterar att regeringen misslyckats med att uppnå miljömålet Levande skogar. Anslagen för att skydda värdefull natur har sänkts under den borgerliga regeringstiden. Möjligheten att skydda natur har därmed urholkats. Myndigheterna står handfallna när värdefulla naturskogar avverkas eftersom samhället har brist på medel att ersätta markägarna. Vi har därför föreslagit en förstärkning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med . Investeringar är avgörande för att ska lyckas driva en klimatpolitik som ger jobb och tryggar välfärden. Därför vill vi införa ett system med lokala klimatinvesteringar som stöder det lokala klimatarbetet och som driver på det stora klimatengagemang som varit framgång. Vi föreslår också en ny satsning med stöd till klimatinnovationer. Inriktningen ska vara att pröva innovationer i full skala eller i s.k. pilotanläggningar. Vi vill anslå totalt för klimatinvesteringar varav högst 250 ska gälla klimatinnovationer. Båda stödformerna ska kunna sökas av kommuner, företag och ideella organisationer eller alla i samarbete. Staten står för maximalt av investeringen. Det viktiga med klimatinvesteringarna är att de driver fram investeringar från andra intressenter. Trafiksektorn har länge varit ett orosmoln i klimatpolitiken eftersom utsläppsnivåerna inte har minskat. Regeringen har valt att stanna upp tempot, och försäljningen av nya miljöbilar minskar. En supermiljöbilspremie har införts, men den gynnar bara dem som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar. Vi föreslår i stället ett system med dels en miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie, dels en registreringsavgift för nya bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. I flera andra europeiska länder finns liknande system. I vår motion har vi redogjort för ett sådant förslag. Vi socialdemokrater presenterade i våra motioner ett omfattande program för att hejda övergödningen i och . När haven i vår närhet tar emot för mycket kväve och fosfor ger det svåra miljökonsekvenser. Havets ekosystemtjänster förstörs, närmiljö för friluftsliv och bad försämras och bottnarna dör. Vi lämnar efter oss förstörda hav till nästa generation. Vi har i vår motion bl.a. föreslagit en skatt på handelsgödsel, en satsning på biogas i lantbruket genom en ersättning för minskade utsläpp, en ersättning för musselodlare som tar bort näringsämnen ur havet, minskade kväveutsläpp från industrin genom höjd kväveoxidavgift och lokala investeringsbidrag för åtgärder som minskar övergödningen. Regeringen har i budgetpropositionen dragit ned anslaget för att förbättra havsmiljön med en tredjedel. Mycket tyder på att det är de lokala satsningarna, kallade Lova, som kommer att försvinna. Dessa har varit framgångsrika och hjälpt kommuner och lokala initiativ att finansiera åtgärder för att minska utsläppen av övergödande ämnen. Vi vill, till skillnad från regeringen, bygga vidare på dessa idéer. Totalt vill vi öka anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med . Av detta bedömer vi att stödet för musselodling kommer att använda . Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 2 (MP) (MP) anför: har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat sin ekonomiska politik och sitt budgetförslag . menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 20. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med på det sätt som framgår av budgetmotion. har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Vi vill förstärka verkets arbete med samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i är det bråttom!, samt andra åtgärder som föreslagits senare av t.ex. Miljömålsberedningen. Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning för miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslaget 1:1 för ökas med . anser att miljöövervakning är väsentlig för att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. Bidrag som ges för att stödja engagemang i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Dessa anslag har inte räknats upp med pris- och löneomräkning och de bör därför höjas. Ersättningsfartyg för Argos behöver införskaffas, som använde för den regelbundna miljöövervakningen i haven runt och för insamling av uppgifter om bl.a. fiskebeståndens utveckling. Argos har tagits ur bruk och ersätts med tillfälliga lösningar. Regeringen beslutade att utreda statens behov av forsknings- och undersökningsfartyg. Fram till dess att beslut om en långsiktig lösning har fattats behövs pengar för tillfälliga lösningar för att inte långa tidsserier ska avbrytas och för att ska kunna klara sina internationella förpliktelser. Den långsiktiga lösningen behöver också finansieras. Vi vill därför öka anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. med . När alltmer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. I större delen av landet kan vi inte återskapa den branddynamik och översvämningsdynamik som präglade skogslandskapet, och därför behövs i många skyddade skogar en aktiv naturvårdsskötsel för att bevara de naturtyper och arter som områdena avsatts för att skydda. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots att regeringen lovordar arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har resurserna för detta arbete reducerats kraftigt , och regeringens budgetförslag innebär ingen ljusning i det avseendet. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur behöver därför tillföras . För att möjliggöra sanering av förorenade områden som Rasthunter i kommun, Malmens metallfabriks gamla tomt i , Mariebergssågen i , den gamla läderfabriken i , Degens kemiska tvätt i och dussintals andra förgiftade platser i kommuner runt om i föreslår att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjs med . Till skillnad från regeringens långbänk och tillbakagång föreslår att åtgärderna intensifieras för att minska spridningen av miljögifter. Vi föreslår en ökning av Kemikalieinspektionens anslag med för att bl.a. genomföra förslag från och Miljömålsberedningen, genomföra förbud mot farliga ämnen, intensifiera EU-arbetet, förstärka tillsynen och arbeta mer aktivt med praxisbildning. Internationellt samarbete behövs för att vi ska klara många miljömål. Utvecklingsländerna är särskilt utsatta för miljöutmaningar. Regelverken och förvaltningen är ofta mindre utvecklade, och de ekonomiska resurserna är begränsade. flyttas alltmer av produktionen till utvecklingsländer. Det finns ett växande behov av internationella regleringar och internationellt samarbete på miljöområdet. + 20 underströk betydelsen av det internationella arbetet och pekade på nya områden där arbetet behöver utvecklas, som havsmiljön. Vi vill öka bidrag till det internationella miljöarbetet både inom FN-systemet och i miljökonventioner. Vi vill också öka det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer och i viss mån öka svenska myndigheters möjligheter att bidra till det internationella arbete som är av betydelse för utvecklingsländerna. För dessa ändamål vill vi öka anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete med . anser att regeringens supermiljöbilspremie är en felsatsning och föreslår att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie minskas med . Utsläppen från den svenska vägtrafiken har ökat kraftigt . Det är uppenbart att de verktyg som använts för att bryta denna trend varit otillräckliga. De bilar som säljs kommer att rulla på våra vägar. Det är därför viktigt att införa styrmedel som gynnar försäljningen av energisnålare bilar och bilar som drivs med förnybara drivmedel. vill därför ersätta dagens system med miljöbilsdefinitioner, supermiljöbilspremier och fordonsskattebefrielser för miljöbilar med en bonus-malus-modell vid bilinköp en s.k. snålbilstrappa. När det gäller klimatanpassningar vill vi att staten stöder kommuner och myndigheter som vill genomföra åtgärder som minskar sårbarheten, t.ex. vid extrema väderhändelser som översvämningar. vill därför öka anslaget 1:10 Klimatanpassning med , utöver de som vi satsar på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inom utgiftsområde 6. vill satsa mer än regeringen på anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Satsningen innefattar bl.a. vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Det behövs satsningar på åtgärder inom den internationellt antagna handlingsplanen för . Det behövs även bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar för att förbättra tillämpningen av den existerande lagstiftningen. Vi vill dessutom påbörja saneringen av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. Systemet med uppköp av utsläppsrätter från länder utan egna klimatåtaganden har fått omfattande kritik, både på principiella och praktiska grunder. Det är viktigt att industrialiserade länder och företag bidrar till finansieringen av klimatåtgärder i utvecklingsländer, men detta får inte vara en förevändning för att slippa göra nödvändiga utsläppsminskningar på hemmaplan som den gör. Det behövs både insatser på hemmaplan och finansiering för insatser i utvecklingsländer. föreslår att finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer ska frånkopplas krav på kompensation i form av utsläppsrätter. är t.ex. CDM ett system som trots allvarliga brister har vissa förtjänster. Det kan vara ett sätt att mobilisera finansiering från privata aktörer som inte har åtaganden inom bl.a. EU:s system för handel med utsläppsrätter. De inhandlade utsläppsrätterna kan makuleras utan att säljas vidare eller ingå i den nationella redovisningen. Det kan därför finnas legitima skäl för att även i fortsättningen vara med i systemet i den omfattning som behövs för att kunna påverka systemets utformning i en för klimatåtgärder och utvecklingsländer mer gynnsam riktning. Regeringens anslagshöjningar i årets budget följer av tidigare åtaganden. Dessa binder upp för utbetalningar på . begär regeringen bemyndigande om att ingå ytterligare avtal för . Dessa avtal får belasta statens budget ända . Mot bakgrund av den principiella kritiken och de praktiska bristerna motsätter sig denna höjning. Vi anser att regeringens bemyndigande 2013 för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar om att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142022. Enligt kommer 14 av 16 beslutade miljökvalitetsmål inte att nås till 2020. Bland de mål som inte uppnås ingår samtliga mål som berör biologisk mångfald. Det övergripande generationsmålet kommer inte heller att nås. I årliga uppföljning av miljömålen beskriver verket att beslutade åtgärder inte genomförs. anger flera orsaker till problemen. Brist på medel lyfts fram som ett särskilt problem såväl för åtgärder som för myndigheternas handläggning. Det behövs betydligt mer pengar för att t.ex. skydda värdefull skog, men också för myndigheternas arbete med att identifiera skyddsvärda områden och förhandla med markägarna. ligger långt ifrån det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. Det saknas fortfarande ett nytt mål för skydd av skog som ska ersätta det delmål som avsåg perioden .