bet · H001CU14 · 2012-12-13 00:00:00 — Mot bakgrund av prövningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i kommissionens förslag till och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (KOM(2012) 614), som redovisas i civilutskottets utlåtande /13:CU14 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag, anser att det aktuella förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Skälen till bedömning är följande. Det övergripande syftet med direktivet är att fastställa åtgärder som ska åstadkomma en jämnare fördelning mellan män och kvinnor bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag genom insatser för att påskynda en jämnare könsfördelning och ge företagen tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som behövs. Förslaget har som mål att det underrepresenterade könet ska utgöra av de icke verkställande styrelseledamöterna i börsnoterade företag. Enligt måste man sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa, men också om att ta till vara alla människors kompetens. Om kompetensen hos både kvinnor och män i näringslivet tillvaratas får företagsledningarna den bästa sammansättningen, vilket gynnar företagen och därmed tillväxten. anser alltså att det är mycket angeläget med initiativ som syftar till att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Åtgärder i detta syfte ska dock inte företas på EU-nivå. Det är i stället en uppgift för varje medlemsstat att ta initiativ till att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. Jag inser att många väntar på att få ta en välförtjänt julledighet, så jag ska försöka hålla mig kort. Till att börja med vill jag yrka bifall till reservation 1 som vi socialdemokrater har gemensamt med utlåtande CU14 handlar om kommissionens direktivförslag om jämnare könsfördelning i de börsnoterade företagens styrelser. kammaren har att ta ställning till är om kommissionens förslag till mer jämställda bolagsstyrelser i de börsnoterade bolagen är förenligt med subsidiaritetsprincipen.När man tittar på förslaget tror jag att de flesta inser att det inte är särskilt långtgående utan snarare kan ses som en knuff i rätt riktning. Kommissionens förslag är tydligt i att kvotering ska ske med bibehållna krav på kompetens och meriter. Förslaget är också väldigt generöst i fråga om vilka sanktioner som ska införas. Det säger utan större detaljreglering att medlemsstaten ska kunna visa upp att de sanktioner som införs är lämpliga och tillräckligt avskräckande för de företag som inte följer direktivet. Direktivet också tidsbegränsat till att gälla enbart fram till 2028.Vår bedömning av förslaget är att det inte strider mot närhetsprincipen, eller subsidiaritetsprincipen. Det finns ett flertal uppenbara skäl till att det är en fördel att på EU-nivå fatta ett sådant här beslut. Jag tänker nämna några få av dem.För det första är det tydligt att glastaksproblematiken inte är specifik för kvinnor i . Tittar vi på de största börsbolagen här hemma ligger andelen kvinnor i deras styrelser på medan snittet för EU-27 ligger på . Kvinnor över hela unionen har alltså ett likartat problem med att ta sig in i affärslivets finrum. Det borde rimligen också göra det till ett problem som vi inom EU-kretsen försöker lösa gemensamt.För det andra är det lika tydligt att den inre marknaden gör att vissa kan tveka inför att införa nationella regler utifrån en missriktad tanke om att detta skulle kunna ge det egna landets företag nackdelar i konkurrensen med företag från andra medlemsstater.För det tredje: Om vi tillåter oss att göra en lämplighetsbedömning av förslaget kan vi se att det är väl avvägt. Detta säger jag med tanke på hur direktivet är utformat samt att det har en relativt kort livslängd. Det minimerar risken för att vi på EU-nivå skapar en regelbörda som är svår att hantera , som medlemsstaterna ges väldigt stort utrymme att formulera sina egna regler för att nå målet om mer jämställda börsbolagsstyrelser.Herr talman! Innan jag avslutar måste jag ändå nämna något som jag inte riktigt förstår. Det är med vilka medel Alliansen och ska uppnå det de i majoritetstexten skriver om att tycker att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Den frågan står utan svar.Med det korta och förhoppningsvis kärnfulla anförandet vill jag önska er, herr talman, en riktigt fin jul och ett gott nytt år! har genomfört en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv för att nå en jämnare könsfördelning bland ledamöter i börsnoterade företags styrelser.Prövningen handlar om att avgöra om det uppsatta målet, av det underrepresenterade könet, kan nås genom åtgärder på nationell nivå eller inte. Bedömer man att beslut på EU-nivå inte behövs innebär det att förslaget anses strida mot den här principen.Miljöpartiet har i grunden uppfattningen att vi motsätter oss utökad överstatlighet utom på två områden, dels på miljöområdet, dels när det gäller mänskliga rättigheter.Motivet när det gäller det förstnämnda området är att miljöföroreningar i princip är gränsöverskridande, och därför menar vi att de också måste hanteras gränsöverskridande.Mänskliga rättigheter har i takt med den ökande globaliseringen och människors allt större möjligheter att röra sig över gränser blivit en mer gränsöverskridande fråga. Inte minst den växande människohandeln visar på detta.Eftersom vi i betraktar frågan om en jämnare könsfördelning på arbetsmarknaden som en fråga om mänskliga rättigheter ser vi på subsidiaritetsprövningen med de glasögonen på.Det råder en väldigt bred enighet i den svenska om att det underrepresenterade könet bör representeras med i bolagens styrelser. Åtminstone säger de flesta partier sig tycka så. Men vi miljöpartister som år - i hur vet jag egentligen inte - har motionerat om att ska besluta om verktyg för att nå dit känner tydligt att det är en uppfattning som i många andra partier ännu inte gått från tanke till handling.I kommunerna driver vi kravet när det gäller kommunalt ägda bolag. Vi har föreslagit att ska ge regeringen i uppdrag att byta ut personer i statligt ägda bolags styrelser för att där nå målet. Vi har föreslagit en lag om kvotering i likhet med den i exempelvis för att få fart på förändringarna i de privata bolagen här i . Men motståndet ser i verkligheten ut att vara kompakt när det kommer till frågan om handling.Vi kan alltså konstatera utifrån praktiska erfarenheter att vi har väldigt svårt att klara detta på nationell nivå. Teoretiskt borde det vara fullt möjligt, menar jag, men praktiken säger alltså något helt annat.Syftet med kommissionens förslag är att nå målet i börsnoterade bolag och i offentliga bolag. Tanken är att målet ska nås i hela EU och inte bara i de länder som går först. Enligt beräkningarna kommer man enbart att nå halvvägs på den här samlade EU-nivån, och då är det faktiskt många länder som knappt rör sig i den här frågan.Eftersom ambitionsnivån i det närmaste är noll i vissa länder krävs det åtgärder för att man i de länderna ska förstå att man måste ta till vara kompetensen hos alla, även kvinnor, om det ska bli fart på ekonomin.Ska gapet mellan olika EU-länder krympas så att gemensamma regler, exempelvis på det ekonomiska området, kan fungera i praktiken, så att vi inte får den typ av kris som vi har till exempel, får man inte blunda för att den ekonomiska utvecklingen i vissa länder halkar efter.För att minska de inre konflikterna i EU måste alla med på en sådan här reform. Därför ser vi att samlade åtgärder för att nå målet måste hanteras även på EU-nivå. Inte bara utan också många andra länder kommer att misslyckas om frågan bara ska hanteras nationellt.Jag tycker, herr talman, att utskottsmajoritetens argumentation är väldigt tunn. Motivet för att säga nej till regler på EU-nivå är att det hotar den väldigt speciella svenska äganderätten för bolagens ägare. Hur väsensskild är då den äganderätten från motsvarande bolagsägares rättigheter i andra EU-länder? Och varför ska just aktieägandet skilja sig radikalt från andra former av ägande?Bilägandet är omgärdat av mängder av inskränkningar och skyldigheter, liksom ägandet av fastigheter är kringskuret på olika sätt. Ägaren till en skogsfastighet har att rätta sig efter mängder av stränga regler, liksom den som äger djur.De flesta former som man kan omvandla en egendom till är faktiskt omgärdade med många regler. Och det är ju redan så att även ägandet av aktier inte är särskilt regelbefriat, även om det finns många som försöker smita undan.Att i det sammanhanget påstå att just ett regelverk om att det underrepresenterade könet inte får understiga av antalet ledamöter i börsnoterade bolags styrelser väsentligt skulle inkräkta på ägarnas unika frihet framstår som ett väldigt svagt och ganska ogenomtänkt argument.Det handlar just om det här, att EU kräver att ett regelverk införs som gör att man når målet. Hur det regelverket sedan ska se ut säger faktiskt direktivet väldigt lite om. Det enda EU egentligen kräver är att regelverket ska utformas så att man når målet och att det ska finnas sanktioner som är så påtagliga att företagen följer det regelverk som nationerna själva beslutar att införa. Hur de här reglerna och sanktionerna ska se ut är alltså upp till varje land.Man kan inte tolka allianspartiernas nej till kommissionens förslag som en kritik av ett överstatligt metodval för att nå målet, eftersom det inte finns i kommissionens förslag. I verkligheten kan det inte vara någonting annat än en ovilja att nå själva målet som ligger bakom att man väljer att säga nej.Herr talman! Jag yrkar mot den här bakgrunden bifall till reservation 1 i utlåtandet. Och jag vill avsluta med att önska talmannen och mina utskottskolleger en god och välbehövlig julvila. Jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser, det vill säga fler kvinnor i dem - absolut, säger jag. Att kvotera in kvinnor i företags bolagsstyrelser är ett jättebra förslag.Det är ett radikalt grepp från . Jag tror faktiskt att jag vill säga att det är det mest radikala . Det är ett förslag som kommissionär har gått i spetsen för.Men - då kommer men:et - olyckligtvis, herr talman, strider det mot subsidiaritetsprincipen. Det är trist att behöva konstatera det. anser att förslaget, liksom många andra förslag som kommer från EU, är ett överstatligt direktiv. Vi tycker att EU bestämmer tillräckligt mycket och att man inte ska in och nafsa på mer.Vi har haft denna fråga uppe i debatten i . tycker att det är en otroligt viktig fråga och ser gärna att vi här hemma inför en modell, typ den norska modellen, som jag förstår fungerar alldeles utmärkt.Om regeringen skulle ta steget att se till att tar efter modell, det vill säga att via lagstiftning kvotera in det underrepresenterade könet i bolagsstyrelser, vilket då är kvinnor, skulle jag bli väldigt lättad och glad.I dag är en av de världsledande i fråga om jämställdhet inom näringslivet. Jag hade hoppats att också skulle vara i toppen.Nu anser inte alliansregeringen att modell är den bästa, utan man anser att det är upp till bolagen själva att utse sina ledamöter. Okej, men jag anser att ni trots detta kan vara lite tuffare i ert yttrande. Där anser jag att ni är väldigt lama och tama.Men det kan ni rätta till genom att ställa er bakom yttrande. Då uppmanar ni tydligt och klart att stå upp i en jämställdhetsfråga som denna. Inte minst visar ni EU att vi här hemma verkligen menar allvar med att sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i vårt land.Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa. Det hoppas jag verkligen att vi alla anser.Att hålla frågan vid liv och att vara en blåslampa på regeringen är bara bra. Då kanske vi når fram i frågan . Vi måste nöta och nöta för att få ett resultat.Det har visat sig på många andra områden att det har gett positivt resultat. Droppen urholkar stenen.Alliansvänner! Visa nu på lite mod. Visa nu på lite styrka och ställ er bakom förslag till ett motiverat yttrande.Med detta sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2 i detta utlåtande och önska er alla som befinner er i kammaren just nu en riktigt god jul och ett gott nytt år. Det ärende som är den här riksdagsterminens och faktiskt sista ärende handlar om en subsidiaritetsprövning av direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag.Jag skulle vilja börja med att säga en sak. Just att ärendet är årets sista visar hur viktigt EU är för . Vi är en del i EU, och vi står här och debatterar EU som sista ärende. ärenden som finansutskottet har debatterat har också till stora delar handlat om EU.Samtidigt är de nationella parlamenten viktiga. Det är här vi ska fatta beslut som inte hör hemma på EU-nivå.Herr talman! När vi i civilutskottet gjorde en subsidiaritetsprövning gick vi så till väga att vi också inhämtade regeringens ställningstagande, hur regeringen bedömde att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen.Från Alliansens sida i utskottet kom vi fram till att frågan kan avgöras bättre på nationell nivå än på EU-nivå.Vad grundar vi detta på? Vi har först och främst tagit ställning till om målet om jämställdhet kan uppnås på nationell nivå. Absolut, självklart finns det större utrymme att arbeta för jämställda styrelser på nationell nivå än på EU-nivå. Det visar utan tvekan det resultat som vi har i , där vi har en större andel kvinnor i styrelserna än i EU-länderna över lag. I EU-länderna i snitt ligger den kvinnliga representationen i styrelser på . I är den 23 procent.Finns det viktiga gränsöverskridande aspekter på åtgärder som inte på ett tillfredsställande sätt kan regleras på medlemsstatsnivå? Självklart kan vi reglera på medlemsstatsnivå! Det är ju precis det som vi arbetar med inom Alliansen. Vi inför åtgärder så att kvinnor kan få större representation i styrelser. Vi har till exempel gjort satsningar på styrelseutbildning. Nästa steg är utbildning för valberedningar. Det handlar också om mentorprogram och satsningar för att kvinnor ska kunna göra fler innovationer med mera. Detta visar att åtgärder på nationell nivå har betydelse.Skulle en underlåtenhet att handla på EU-nivå stå i strid med fördraget? Vi agerar ju på nationell nivå, så det behövs inget agerande på EU-nivå som vi ser det.Den sista delen handlar om ifall åtgärder på EU-nivå skulle ge klara fördelar till medlemsländerna. Att reglera hur styrelser ska utse sina styrelseledamöter, herr talman, kan vi inte se är en fråga för EU. Det handlar om äganderätten, precis som representanterna för oppositionspartierna har sagt. Äganderätten ger faktiskt ägarna mandatet att utse sina styrelser. I har vi en ordning med en valberedning som arbetar för att utse kandidater. Det är en bolagsstämma som beslutar om styrelsen, och ägarna kan avsätta styrelsen om den så skulle önska.I näringslivets självreglering, kod för bolagsstyrning, finns också nämnt vikten av kvinnor i styrelserna, och det finns inskrivet som ett mål. På detta sätt har svenskt företagande tagit framstående steg för att öka andelen kvinnor, och det visar sig ju genom att vi har kvinnor.Jag vill också nämna att jämställdheten inte handlar om kvotering utan om värderingar, utbildning och kompetens - både den egna och omgivningens kompetens att kunna se kompetens. Det är där det är så viktigt att jobba på rätt nivå, det vill säga på nationell nivå, på lokal nivå och också i familjerna. Det är självklart att vi ska arbeta för ett jämställt samhälle men inte genom att introducera ett EU-direktiv. nämner i sitt anförande den svenska självregleringen av näringslivet. Det är väl gott nog att man i den tar upp frågor kring jämställdhet och annat. Det visar ändå att vi har kommit någonstans.Frågan är bara om det räcker. har vi kvinnor i de stora börsbolagens styrelser, säger . Jag sade , men jag väljer att gå på siffra. är alldeles för dåligt. Menar vi allvar med att vi vill bryta glastaket och göra även affärslivet mer jämställt tror jag att det behövs åtgärder.I det motiverade yttrandet och majoritetstexten däri skriver man: "anser att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. anser också att det är positivt med initiativ på ett så viktigt område. "Det låter jättefint. Problemet är att man väljer att göra ingenting. Vi får inga initiativ. Det kommer inga förslag, och när det väl kommer ett förslag från kommissionen säger man nej, fast förslaget inte ens är särskilt långtgående utan mer att se som en målsättning. Jag förstår inte att vill säga nej till detta.Utan åtgärder är det bara som beräknas klara målet om kvinnor i de större börsbolagens styrelser till 2020. och ett gäng andra länder kommer kanske att nå målet till 2035. Resten av EU kommer inte att klara av det i den takt vi håller på . Räcker det, ? Det slog mig att jag i mitt huvudanförande glömde att yrka bifall till utskottets förslag till beslut och att därmed lämnar över utskottets motiverade yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Jag vill också yrka avslag på samtliga motioner.När det handlar om att få en ökad andel kvinnor i styrelserna handlar det, precis som jag nämnde, om så mycket mer än kvotering. Det handlar om att det måste finnas kvinnor på den operativa nivån i företagen. Det handlar om att det måste finnas kvinnor som har rätt utbildning och rätt yrkeserfarenheter. Det handlar om att det finns en acceptans i samhället.Här kan jag med stor glädje se att andelen kvinnor ökar på utbildningar som ofta leder till företagsledande positioner. Det handlar om tekniska utbildningar på högskolenivå, det handlar om ekonomi och det handlar om juridik. Där finns en ökad andel kvinnor.Det handlar också om att kvinnor måste få access till de operativa befattningarna i företagen. Tycker att även detta ska regleras på EU-nivå? Det är faktiskt en konsekvens av resonemanget.Från Alliansens sida anser vi, precis som vi har sagt, att ägarna har det yttersta ansvaret. Det finns en ägarrättsdimension i detta som inte ska regleras på EU-nivå.Det behövs fler kvinnor i styrelserna på de operativa uppdragen. Där handlar det om styrelseprogram, det handlar om mentorprogram och det handlar om att påverka värderingar. Jag är helt övertygad om att vi i kommer att kunna nå målen. Det räcker att se att vi har kvinnor på styrelseuppdrag. Är inte detta mycket bättre än genomsnittet? Det är bättre än genomsnittet, men det är fortfarande inte tillräckligt bra. Vi ser att med de åtgärder som är vidtagna så kommer vi inte att klara målet om . hamnar i en grupp som förväntas klara det till 2035. Det duger inte.Margareta tar upp att det handlar om rätt utbildning och meriter. Kommissionens förslag är väldigt tydligt med att man inte får åsidosätta de regler och de domslut som finns från kring kvotering, som innebär att man inte får kvotera in någon som inte har jämbördiga meriter med en annan som söker samma tjänst. Det argumentet faller därför ganska platt.Om vi nu inför sådana här regler för toppen av ett bolag, kan vi inte då förvänta oss att det kommer att sippra uppåt, att det faktiskt får effekter nedåt i företaget, att det faktiskt kommer att få effekter i alla led? Det är ju som säger: Vi måste klara alla led och se till att det finns chefer och ledare överallt i ett bolag.Jag väljer i alla fall att tro att om vi sätter upp ett sådant här mål så kommer vi att skapa en bättre företagskultur totalt sett.Jag måste fråga än en gång. Hur ska man uppnå det man skriver i det motiverade yttrandet? Hur ska vi förhålla oss till det som står allra sist? "Som förslaget ser ut nu finns det enligt inte tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedöms kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. "Vad är det för åtgärder? Hur ska vi nå målet? Det har inte svarat på. Jag tackar för frågorna och ska besvara dem.Vi har från Alliansens sida gjort riktade insatser för att främja kvinnors företagande. Ett program beslutades . beslutades om ytterligare 100 miljoner för en förlängning 2010, mentorprogram, utbildning för att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser. Innovationsfinansieringsfrågor och rådgivning kan jag nämna är ytterligare ett område där kvinnor är underrepresenterade, men inte är det så att det är tal om att vi ska ha beslut på unionsnivå.Styrelsekraft är ett exklusivt mentorprogram som 1 400 kvinnor har sökt för att delta i. Jag nämnde tidigare certifierade ledamöter i valberedningar. Det är ytterligare ett steg som kommer. har också fått ett uppdrag att satsa på kvinnor. Sedan finns det ytterligare beslut.Men det behövs också att kvinnor har ett intresse av att arbeta och möjlighet att arbeta. är ett stort, väsentligt inslag här. Lagen om valfrihet, LOV, och jobbskatteavdraget - vi har vidtagit åtskilliga stora åtgärder för att påverka värderingarna, utbildningen och kompetensen. Det är här vi ska arbeta för att det också ska bli fler kvinnor i bolagsstyrelserna. Jag försöker hinna med att läsa på, men det är svårt för oss i de små partierna. Ni i de större kan ju dela upp jobbet. Ni har större möjligheter att göra det. Ändå slås jag rätt ofta av att när ni argumenterar så argumenterar ni mot någon sorts påhittad verklighet och inte mot vad som faktiskt gäller.Det här förslaget handlar ju inte om kvotering. talar om kvotering i sitt huvudanförande. Bara för att få er att förstå vad det handlar om tänker jag läsa innantill ur kommissionens förslag. Där står faktiskt så här: För att uppnå målet i punkt 1 - målet är alltså 2020 och 2018 - ska medlemsstaterna vid urval av icke verkställande styrelseledamöter "se till", det är den hårdaste formuleringen som finns, att det leder mot målet.Alla de åtgärder som räknade upp i svaret på sista fråga är sådant som skulle kunna vara åtgärder för att "se till" att man når målet. Om man från regeringens sida känner sig säker på att de åtgärder som man har vidtagit kommer att leda till att man lyckas med det här betyder ju direktivet ingenting för räkning. Därför måste frågan ställas: Anser alliansregeringen att det här är en viktig fråga på EU-nivå? Där måste vi väl ändå vara överens om att om man nu tror att vi lyckas i , utan att göra något mer än vi redan gör, kommer man att lyckas med det i övriga , och är det någonting som vi borde ta ansvar för? Jag skulle som svar på replik vilja säga att frågan är på vilken nivå besluten ska fattas. Jag har svarat och sagt att det är på en nationell nivå som besluten ska fattas.Jag skulle också vilja förtydliga med att säga att besluten ska fattas på ägarnivå. Genom att ta bort en beslutskompetens finns också en stor risk att viljan att arbeta vidare framåt och ta ansvar försvinner. Detta är något som är vida omtalat i åtskillig forskning inom till exempel sociologi, som är mitt eget huvudämne. Där går det klart och tydligt att se att möjligheten att påverka, att besluta, är klart relaterad till vilken nivå som besluten kan tas på. När det handlar om jämställdhet, att öka möjligheten för fler kvinnor att aktivt kunna delta i styrelsearbetet, bör beslut fattas av dem som har mandatet, där det finns en möjlighet att påverka, det vill säga av ägarna. valde mycket noggrant att inte svara på min fråga. Jag frågade huruvida man från alliansregeringens sida har något ansvar för att det här målet nås på EU-nivå. Sedan kan jag besvara lite grann av argumentationen från sida genom att fråga: Är det så att företag i , eller går väldigt mycket sämre än i därför att ägarna har ett annat inflytande än ni vill ha i ? Är det så?