bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Det är naturligtvis också en påverkan på familjernas liv.Herr talman! Vi i tycker att barn behöver nära och trygga relationer med båda sina föräldrar. Den relationen grundläggs givetvis mycket tidigt i livet. Därför är det viktigt att båda föräldrarna tillbringar tid med barnet , så att det bygger upp en trygg relation till båda föräldrarna.Den absoluta motsatsen till en jämställd föräldraförsäkring är vårdnadsbidraget. har vårdnadsbidraget funnits i , och det gäller föräldrar med barn . För kan man vårda sitt eget barn. Det är inte mycket pengar, och självklart är det inte pensionsgrundande.Jag undrar hur många ensamma mammor som fixar hushållskassan med ett sådant tillskott till sin budget. Nej, under sådana omständigheter måste man nog se till att man har någon annan som man blir försörjd av, som det var förr innan vi som tillhörde den generationen gick ut med budskapet: Ropen skalla, daghem åt alla.Som jag sade i början av mitt anförande är det de ensamstående med barn, som fortfarande domineras av ensamstående mammor, som har det allra sämst ekonomiskt av alla barnfamiljer. Riktigt uselt är det för dem som får underhållsstöd. De fattigaste barnen är oftast de som har två fattiga föräldrar. Rädda Barnens senaste rapport visar, som sagt, att barnfattigdomen nu är uppe i 248 000 barn. Det är barn till föräldrar som lever med försörjningsstöd eller som har låg ekonomisk standard. Det är 28 000 fler än förra året.Underhållsstödet är på per barn. Det höjdes med en hundralapp . Vi tycker att det är på tok för lite och måste höjas, nivåsäkras och bli högre när barnen kostar mer. Därför föreslår vi att underhållsstödet höjs med för barn och med ytterligare 200 det år barnet fyller 13. Vi vet nämligen att tonåringar kostar mer än mindre barn.Herr talman! Det är inte konserverande och bakåtsträvande vårdnadsbidrag familjer och barn behöver för ekonomisk trygghet. Det är arbete som behövs, med heltid som norm och deltid som möjlighet, och vi behöver ett arbetsliv med jämställda villkor för kvinnor och män. Det behövs barnomsorg på obekväm arbetstid, och det behövs bra förskolor. Det behövs högre tak i föräldraförsäkringen. Vi vill börja med att höja i den tillfälliga föräldraförsäkringen till . Vi vill också höja den inkomstgräns där bostadsbidraget börjar räknas ned från dagens till . Vi vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen till per dag, men vi vill i gengäld ta bort jämställdhetsbonusen och vårdnadsbidraget. Vi behöver nämligen en individualiserad föräldraförsäkring - för alla barns bästa, för jämställdheten och för föräldrarna. Jag står förstås bakom alla reservationer, men jag yrkar bifall till reservationerna 26, 30 och 39. Jag vill börja med att yrka bifall till betänkandet och avslag på samtliga motioner.Regeringens mål för den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god levnadsstandard samt en utökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får olika ekonomiska konsekvenser. Inom detta utgiftsområde finns generella bidrag, som barnbidrag. Det finns en föräldraförsäkring, och det finns behovsprövade bidrag, som bostadsbidrag. Vi vet att hushåll med barn generellt sett har en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Vi vet också, vilket flera har varit inne på, att familjer med unga föräldrar och föräldrar med utländsk härkomst generellt sett har en lägre ekonomisk standard. Den ekonomiska familjepolitiken utformas så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard samt familjer med sjuka eller funktionshindrade barn får stöd. Regeringen har föreslagit - och har beslutat - om ett antal förbättringar inom familjepolitiken . Det har rört sig om höjt flerbarnstillägg, höjda bostadsbidrag och särskilda bostadsbidrag till barnfamiljer. I budgeten föreslår vi nu att ersättningen i grundnivån i föräldraförsäkringen höjs från till . Fördelningspolitiskt är höjningarna inriktade så att de familjer som är mest ekonomiskt utsatta ska nås av förslagen. När det till exempel gäller höjningen av grundnivån innebär förslaget att det är de föräldrar som inte hunnit arbeta upp en sjukpenninggrundande inkomst, en så kallad SGI, som nås av denna höjning. När det gäller de bostadsbidrag vi höjde 2012 var det cirka en halv miljon hushåll som nåddes av höjningarna.Den ekonomiska familjepolitiken bör ses även i ett större sammanhang. Jag tror att vi är ganska överens här i kammaren om att den vanligaste orsaken till ekonomisk utsatthet är saknat arbete och/eller utbildning, men mycket annat påverkar också situationen för barnfamiljer. Förutom att vi har världens kanske allra mest generösa föräldraförsäkring har vi en kraftigt subventionerad barnomsorg, gratis skolgång samt hälso- och sjukvård för blivande föräldrar och för barn. Det är bra, tycker jag, men allt detta påverkar också den ekonomiska situationen.Tittar vi oss runt om i världen inser vi att är ett bra land att leva i. Det innebär nu inteatt jag anser och tror att alla har det jättebra i , utan vad jag säger är att väldigt många har det bra i vårt land. Det är bra, och det är något vi ska vara rädda om. Vi ska fortsätta ha en familjepolitik som följer utvecklingen av förutsättningarna för barnfamiljer och vid behov gå in med insatser.Herr talman! Det finns ca 2 miljoner barn i åldern i . Allt fler av dessa lever inte ihop med båda sina föräldrar. Föräldrarna är alltså särlevande. av alla barn lever antingen med en ensamstående förälder, i ombildade familjer eller växelvis hos sina föräldrar. Många barn får således nya styvsyskon och ibland också nya halvsyskon. Det är alltså många olika kontakter. Forskning visar faktiskt att många barn inte riktigt klarar av alla dessa nya relationer. Allt fler barn, ca 375 000, lever växelvis med sina föräldrar. Jag tycker att det är en god utveckling. Barnen mår ofta bättre, och föräldrarna tar på detta sätt ett fortsatt ansvar för sina barn även efter en separation. Huvudansvaret för barnen ligger ju på föräldrarna - att skaffa barn är nära nog ett livstidsuppdrag. var inne på detta med huvudansvar för barnen, så där är vi också överens. har de allra flesta hushåll fått det bättre ekonomiskt. Den reala inkomsten har ökat för samtliga barnhushåll jämfört med . Utvecklingen har dock inte sett likadan ut för alla olika hushållstyper - ensamstående och de med utländsk härkomst har inte fått ta del av en lika stor ökning. Detta är ett faktum. Någon nämnde barnfattigdomen, och kom med en ny rapport om att barnfattigdomen åtminstone hade minskat. Jag tror att det var . Det är inte mycket, men det är åtminstone i rätt riktning. gick av de behovsprövade bidragen till just ensamstående. höjdes bostadsbidraget, som ger en högre real ekonomisk inkomst.Herr talman! Regeringen gör också ett antal aviseringar om vad man vill åstadkomma framöver. Det gäller till exempel att ändra i föräldraförsäkringen så att man framöver kan spara av föräldradagarna efter det att barnet har fyllt . vill man höja åldern för uttag av föräldradagar till i stället för dagens . kan föräldradagar tas ut retroaktivt om man kommer hit från ett icke-EU-land. Det finns exempel, som det går att läsa om, på att detta ger inlåsningseffekter när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. Det finns även kommuner som utan lagens stöd begär att föräldern tar ut föräldrapenning, som sedan avräknas från försörjningsstöd. Men om man tar ut föräldradagar får barnen inte gå i förskola, och då kan man själv inte gå på sfi eller annan utbildning i akt och mening att öka sina chanser att komma i arbete. Ett till synes generöst system kan således ge inlåsningseffekter. Rätten att ta ut föräldrapenning tills barnet fyllt ger möjlighet att spara föräldradagar till att kunna göra besök i skolan eller dylikt, vilket jag tycker är bra. För tydlighetens skull, då jag vet att det skapats en del frågor vid med mera, vill jag nämna att det i lagstiftningen kommer att tas hänsyn till adopterade barn, som ju kan vara när de kommer hit. Då är det sagt.Regeringen aviserar också att man vill öka möjligheterna för ensamstående förälder att använda föräldrapenning till exempel genom att kunna överlåta dagar till annan eller för att kunna använda samtliga dagar om den andre föräldern är förhindrad att vårda barnet. Regeringen vill också öka förutsättningarna för att kunna dela på barnbidraget. En modern familjepolitik anpassar olika lagar och regler efter vad som händer i samhället. Då allt fler barn lever med särlevande föräldrar - hos bägge, men växelvis - måste lagstiftningen anpassas. Det kan till exempel gälla bostadsbidrag, men ofta gäller det inte underhållsbidrag - eftersom man ju delar på både boende och kostnader betalas detta ofta inte ut.I de fall av separationer där det ska utgå ett underhållsbidrag från en bidragsskyldig förälder hos vilken barnet inte bor stadigvarande finns ett underhållsstöd. Underhållsstöd är ett förskott som betalas av när den bidragsskyldige föräldern inte betalar - detta för att garantera att barnet får ett grundbidrag.Beloppet är, som har sagts här tidigare, . Det är tänkt som av ett barns normala behov plus barnbidrag. Underhållsstödet, som flera partier vill höja, är således ett förskott från staten för att garantera barnet ett underhåll. Det ska betalas tillbaka till staten. Det var regler om detta som vi diskuterade . Vi talade om att införa en avbetalningsplan för dem som inte kunde betala. Men vi kan konstatera att beloppet på har blivit alltför normerande vid utbetalning av underhåll. visar att om fler föräldrar kom överens via civilrättsligt avtal skulle av barnen få högre underhåll, och i de lägsta inkomstklasserna skulle så mycket som av barnen få i genomsnitt mer i månaden.Således, herr talman: Med mer information, stöd och kunskap till föräldrarna skulle många fler föräldrar kunna komma överens via avtal. Det skulle vara mycket bättre för väldigt många barn.Vi har varit inne på ett sätt att öka jämställdheten, och så vill man ändå avskaffa jämställdhetsbonusen. Vi har infört en förenkling av denna bonus, och vi har inte riktigt sett resultatet av den . Därför kan jag tycka att vi kan följa utvecklingen av detta.Det föreligger många motioner som rör området familjepolitik. Ett stort antal berör barnfattigdom på olika sätt. Som sades i debatten finns det många olika definitioner på barnfattigdom. Den absoluta barnfattigdomen har minskat. Även enligt Rädda Barnens senaste rapport minskar barnfattigdomen lite grann.Med den politik som förs och med utskottets uttalande om att följa utvecklingen noga och att det kan behövas mer insatser framöver för att stödja de familjer som är mest utsatta anser jag inte att det behövs en nationell plan. Det sker en bevakning, och det finns en beredskap.I några motioner yrkas på höjt barnbidrag. Det har ej höjts , men jag vill påminna om att flerbarnstillägget höjdes 2010. Men barnbidrag kommer alla till del. Det kommer inte bara till de familjer som är ekonomiskt utsatta, utan det kommer också till barnfamiljer som har hur mycket pengar som helst. Det är således ett ganska trubbigt instrument.Vi har höjt för försörjningsstöd, vilket gör att fler kan komma att få försörjningsstöd framöver. Det kan vara bra. Det märkliga är att barnfattigdomen då ökar enligt vissa sätt att räkna. Ekonomisk familjepolitik spelar stor roll för många människor - främst människor som är ekonomsikt utsatta. Med de åtgärder som regeringen har vidtagit och även med de aviseringar om kommande förslag som finns anser jag att regeringen för en bra politik inom området. Dock måste utvecklingen följas noga. Man måste vara beredd att vidta åtgärder vid behov, vilket jag känner mig trygg med att regeringen kommer att göra. Vi hörde i sitt anförande om familjepolitik säga att familjer gör olika prioriteringar och val. Hon sade också att många har det bra och att de allra flesta fått det bättre. Det är klart att man kanske kan säga det, men det är en väldigt, väldigt klen tröst för dem som fått det betydligt sämre.Enligt Rädda Barnens statistik lever 250 000 barn i familjer som omfattas av begreppet fattigdom. Det som slog mig och var lite intressant i anförande är följande.När vi i utskottet hade en debatt ville inte och precis diskutera Rädda Barnens statistik. Men någonting har hänt sedan vi träffades senast. För var statistiken relevant.Det var så att barnfattigdomen hade minskat från föregående år. Då gick det huxflux att diskutera Rädda Barnens statistik. Det var lite intressant i sig.Om vi säger att vi struntar i statistiken kan vi ändå av den politik som förs konstatera att det är ganska självklart för oss alla att det blir konsekvenser.Om arbetslöshetsförsäkringen inte omfattar alla så kommer människor att leva i fattigdom. Utförsäkrade föräldrar ger fattiga barn. Det ger också deltidsanställningar, låga löner och otrygga anställningar. Det är klart att det blir konsekvenser av den förda politiken, vi skulle kunna bli överens om att det finns ett begrepp som heter barnfattigdom och att Rädda Barnens statistik stämmer, skulle vi inte då också kunna bli överens om att det är på sin plats att vi får en handlingsplan så att vi ser till att dessa 250 000 barn inte lever under de omständigheterna framöver? undrade vad jag menade med att man gör sina val. Jag tänker till exempel på vårdnadsbidrag. Det finns familjer som gör valet att vara hemma med vårdnadsbidrag, och då blir det en lägre inkomst.Det var så jag menade. Alla kan inte göra valen, och det sade jag inte heller. Jag sade att vissa gör det. Vi har även detta med att man är hemma med jämställdhetsbonus, men det behöver vi inte ta här.Jag sade inte heller att man inte kunde tala om Rädda Barnens definition. Jag sade att det fanns omkring 13 olika definitioner. Det finns absolut, EU:s relativa, Rädda Barnens och en massa andra, och alla möjliga.Jag sade att fattigdomen gick ned lite grann. Jag vet inte om det är , men det är inte en ökning. Jag sade också att det finns uttalanden i utskottsbetänkandet att regeringen inser att man ska hålla bevakning på de familjer som inte riktigt har följt med. Det gäller ensamstående, ofta med utländsk härkomst.Där är vi helt överens. Det är ett faktum att det är så. Regeringen har försökt att göra olika åtgärder. Det gäller till exempel bostadsbidrag och sättet att räkna, där man räknade underifrån i hyran och så vidare. Det är tänkt att det ska komma dem till godo som är mest utsatta. Det är regeringens inriktning. Det står också i betänkandet. Om vi är överens om att statistiken stämmer och att det finns 250 000 barn som lever under svåra förhållanden, varför kan vi då, , inte bli överens om att vi behöver en handlingsplan för att komma till rätta med problemen?Uppenbarligen är det så att den regering som vi har och har haft inte har lyckats. Jag känner mig inte trygg när säger att regeringen har en plan. Planen har inte visat någon större verkan.Vi föreslår till exempel att man ska höja barnbidragen med . Det skulle vara en direkt peng i fickan för de barnfamiljer som har det absolut svårast. Det skulle vara till hjälp till vinterjackor, vinterskor, mjölk och bröd.Där säger och och övriga borgerliga partier: Nej, vi vill inte höja något barnbidrag. Nej, vi vill inte ha någon plan för att minska barnfattigdomen.Om delar min rädsla för att dessa 250 000 barn också i fortsättningen kommer att ha bekymmer skulle ställa sig bakom åtminstone det förslag där vi säger: Vi måste ha en handlingsplan för att komma till rätta med problemet. Om vi nu ska tala statistik avser rapporten från förhållandena . Det är vi överens om. Efter det har man gjort höjningarna i bostadsbidragen och i de särskilda bostadsbidragen för unga med familjer. Det har vi inte sett effekten av.Jag är lite förvånad när du säger: Vi höjer barnbidraget så att familjer som behöver pengar har råd att köpa en jacka, etcetera. Barnbidragen går även till de barnfamiljer som har det hur bra som helst.Barnbidraget är ett generellt bidrag som nås av alla. Det är tänkt att kompensera i livet när man har olika försörjningsansvar. De behovsprövade bidragen däremot är för att täcka upp dem som av olika anledningar är ekonomiskt utsatta.Det är andra saker som vi föreslår som ska göra att människor lättare kommer i arbete. Sedan håller jag fullständigt med dig att man ska ha förskolor på obekväm arbetstid. Det tror jag att vi har talat om förut. Jag är helt enig med dig där. debatterar vi Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.Det är ett område som omfattar väldigt många olika sorters stöd som ges till barnfamiljer i form av olika förmåner.Vi har bland annat barnbidraget, adoptionsbidrag, föräldraförsäkringen, barnpensioner, pensionsrätt för barnår, bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn.Jag kommer inte att beröra alla dessa områden utan kommer att inrikta mig på några av dem.När det gäller barnbidraget har det varit en diskussion om vem som ska vara mottagare av detta. Anledningen till det är att utbetalningen sker, om inget annat uppges, till mamman eller till den som är äldst av föräldrarna om man lever i ett samkönat förhållande.I dag kan man dela barnbidraget. Men då måste man ansöka om det och mamman gå med på det. Detta ger en vink om att båda föräldrarna inte är likvärdiga i förhållande till barnet.Jag anser att utgångspunkten borde vara att barnbidraget delas lika mellan föräldrarna om inget annat uppges. Det kan betalas ut enbart till en förälder om man är överens om det.Just denna diskussion har tagits upp i . Jag ser fram emot att vi snart har en lösning på denna högaktuella fråga.I har vi förmånen att ha en föräldrapenning per barn. Föräldraförsäkringen är tvådelad. Så vill jag och att den fortsatt ska vara.Det innebär att den är jämnt fördelad mellan båda föräldrarna där båda har var. Föräldrarna har sedan möjlighet att själva överlåta viss del av sina dagar till den andre föräldern om de så önskar.Detta är för att det ska vara möjligt att anpassa föräldraledigheten så att den passar familjen utifrån dess unika förutsättningar. Det finns ingen familj som är den andra lik. Men det finns som inte kan överlåtas till den andre föräldern.Jag tycker det är viktigt att uppmuntra föräldrar att dela så lika som möjligt på föräldrapengen. Men det måste vara de själva som bestämmer vad som passar deras familj och deras situation.Som en liten morot till dem som delar lika har vi infört jämställdhetsbonusen. Jag vill erkänna att den var svårbegriplig i början. Pengarna kom inte efter, vilket gjorde att det var väldigt få som nyttjade reformen. Vi ändrade detta . kommer pengarna som uttaget av föräldrapengen. Jag hoppas när vi får se årets siffror att detta har gett effekt.Föräldrapenningsdagarna ersätts med respektive förälders sjukpenning. Men det finns en nedre gräns på per dag om man inte har någon sjukpenninggrundande inkomst. De föräldrar som får de per dag är ofta personer som ännu inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden, det vill säga unga föräldrar eller invandrare.Nu föreslår vi en höjning av grundbeloppet till per dag. På en månad ger det en höjning från till . Det är ett behövligt tillskott till dessa föräldrar.Samtidigt gör vi en förändring när det gäller uttaget av dagar. har man har varit tvungen att ta ut alla under barnets första åtta levnadsår. föreslås att man ska ha möjlighet att ta ut föräldradagarna fram till att barnet blir . Även barn som är har behov av sina föräldrar.Men av dagarna måste tas ut innan barnet fyller . Begränsningen av uttaget till kommer att leda till att kvinnor som har invandrat till och har barn snabbare kommer att integreras i samhället och snabbare kommer ut i svenskundervisning och praktik.Herr talman! Än är det inte riktigt jul, men jag vill passa på att önska presidiet och mina kolleger i utskott en riktigt god jul och ett gott nytt år.Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag har en fråga till . 250 000 barn lever i fattiga familjer. Vi socialdemokrater vill höja barnbidraget. och vill skattesubventionera läxhjälp.Vilket tror skulle gynna de 250 000 barnen bäst? Man kan också ställa frågan så här: Hur många av de 250 000 barnen tror kommer att gynnas av skattesubventionerad läxhjälp? Om vi höjer barnbidraget kommer det självklart att gynna alla barn. Men det kommer inte att riktas till just de 250 000 barn som har det stora behovet. Jag tycker inte heller att det är bra när vi ser att vi har många barn som lever i fattiga familjer. Jag är tacksam för att du inte använde uttrycket "barnfattigdom". Jag brukar säga: Barn ska vara fattiga, men inte deras föräldrar. Det tycker jag är stor skillnad.Jag tror att det är mycket bättre att vi inriktar oss på andra former av bidrag än just barnbidraget. Vad vi har gjort senast är bland annat att vi har höjt bostadsbidraget. Det blir direkt riktat till dem som verkligen behöver det. Vi har även höjt flerbarnstillägget. har rätt i att barnbidraget inte riktar sig bara till de barn som lever i fattiga familjer. Men det riktar sig även till dem. Däremot är jag ganska övertygad om - och blir ännu mer övertygad om att delar den uppfattningen - att fattiga barn inte kommer att ha någon som helst hjälp av skattesubventionerad läxhjälp.Jag tror att vi kan vara ganska överens om att i barnbidragshöjning skulle gynna den gruppen betydligt mer. Det är nog ingen tvekan om det. Jag tror att alla i kammaren skulle kunna ställa sig bakom den reflexionen.Vi måste sluta hymla. I den politiska församlingen måste vi kunna bestämma oss för om vi vill komma till rätta med problemet eller inte. Det går inte att gömma sig bakom statistik, hit eller dit. Det finns barn som inte kan få en vinterjacka fast det är kallt ute. Det vet jag, det vet , och det vet alla andra. Men vi diskuterar i stället om man kan få bidrag si eller bidrag så.Vi har ett problem i detta land. Vi skulle kunna hjälpas åt att lösa det. Ett steg vore att vi hade en handlingsplan där vi diskuterade gemensamt. Ni säger nej till en handlingsplan mot barnfattigdom. Varför säger ni nej till det i ? Jag tror faktiskt inte att det är någon vare sig inom eller i den övriga Alliansen som har hävdat att skatteavdrag för läxhjälp hjälper fattiga barn. Jag tror aldrig att det har varit tanken, lika lite som att man får vissa ersättningar när man köper miljöbilar eller något annat. Det var nog inte heller tanken att det skulle hjälpa fattiga barn. Jag känner att vi blandar ihop olika saker.Vi är helt överens om att fattiga barn - eller barn till fattiga föräldrar - inte är något som någon av oss gillar. Jag tror att det viktigaste för att komma åt detta inte är olika former av bidrag, utan det är att hjälpa dessa föräldrar till jobb, så att de blir självförsörjande. pratade i sitt anförande om familjepolitiken. Hon nämnde föräldraförsäkringen som en viktig del och pratade sig varm för att själv få bestämma.Folkpartiet valde att införa pappamånaderna. Det gjorde ni väldigt bra, och det vill jag ge er kredd och beröm för. Men jag hörde inte riktigt hur resonerade. Jag tyckte att det lät som: Jaja, vi införde pappamånaderna, men ska man få bestämma helt själv.Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att valfriheten utgår från de strukturer som finns i samhället och de normer som styr. Då gäller det att bygga strukturer som också stöder ett mer jämställt uttag. Det hörde jag inte att pratade om. Står upp för en familjepolitik där vi ska ha mål inom familjepolitiken som också bidrar till ett mer jämställt föräldraansvar?Miljöpartiets jämställdhetspolitik utgår från frihet för individer utan att man ska behöva låsas in i de könsbundna normerna, så att man kan göra val utifrån den individ man är och kunna ta ansvar för barnen. Anser att vi ska ha en jämställdhetspolitik även inom familjepolitiken? Det finns två viktiga principer när talar om familjepolitiken. Den ena är valfrihet.