bet · GZ01SoU26 · 2012-03-19 00:00:00 — 2011/12:SoU26 Assisterad befruktning I betänkandet behandlas 33 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden och 1 motionsyrkande som väckts med anledning av prop. 2010/11:146 Förbättringar inom familjepolitiken. Motionsyrkandena gäller olika frågor på området assisterad befruktning. Utskottet konstaterar att familjer kan se ut på många olika sätt och att många barn växer upp i andra familjekonstellationer än i den traditionella kärnfamiljen. Mot bl.a. denna bakgrund anser utskottet att det är otillfredsställande med ett regelverk som gör skillnad mellan pars och ensamståendes möjligheter att bli föräldrar och menar att tiden nu är mogen att jämställa par och ensamstående när det gäller rätten till behandling med assisterad befruktning. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen, att regeringen efter att ha vidtagit de utredningsåtgärder som krävs skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande lag. Vidare anser utskottet att det är angeläget att frågor om surrogatmoderskap prövas mer förutsättningslöst. En sådan prövning bör utgå från ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska överväganden och hänsyn till internationella förhållanden. En fråga som bör ingå i en sådan prövning är enligt utskottet hur en reglering bör se ut för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Utskottet föreslår därför i denna del att ska tillkännage för regeringen att regeringen ska vidta sådana utredningsåtgärder. Utskottet tillstyrker delvis motionerna om assisterad befruktning för ensamstående (S, M, MP, FP, V) medan övriga motioner avstyrks. I betänkandet finns fyra reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen efter att ha vidtagit de utredningsåtgärder som krävs skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande lag. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Sf13 av och (båda MP) yrkande 6, 2011/12:C391 av (FP) yrkande 3, 2011/12:So242 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:So248 av (S) yrkande 3 i denna del, 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkande 7, 2011/12:So472 av (S), 2011/12:So481 av och (båda M), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 47, 2011/12:So592 av m.fl. (S), 2011/12:So596 av och (båda S) och 2011/12:So667 av och (båda M) yrkande 2. Reservation 1 (SD, KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen förutsättningslöst utifrån ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska överväganden och hänsyn till internationella förhållanden ska vidta sådana utredningsåtgärder som krävs när det gäller surrogatmoderskap. 2011/12:So221 av (S), 2011/12:So490 av (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So598 av m.fl. (S), 2011/12:So620 av m.fl. (MP) och 2011/12:So667 av och (båda M) yrkande 1. Reservation 2 (V, KD) Rätt för barn som tillkommit genom insemination att få vetskap om sitt biologiska ursprung 2011/12:C391 av (FP) yrkande 2. Riktlinjer för behandling av ofrivillig barnlöshet 2011/12:So248 av (S) yrkandena 1, 2 och 3 i denna del, 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkande 6, 2011/12:So510 av (S), 2011/12:So518 av (S), 2011/12:So528 av (KD), 2011/12:So549 av och (båda S), 2011/12:So551 av och (båda S) och 2011/12:So634 av Per Ramhorn och (båda SD). Assisterad befruktning övriga frågor 2011/12:So242 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:So462 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 8, 2011/12:So575 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:So594 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 3 (MP) Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S) och (S). Utskottet behandlar i betänkandet 33 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden och 1 motionsyrkande som väckts med anledning av prop. 2010/11:146 Förbättringar inom familjepolitiken. Motionsyrkandena gäller olika frågor på området assisterad befruktning. Motionsyrkandet 2010/11:Sf13 överlämnades från socialförsäkringsutskottet (prot. 2011/12:2) till socialutskottet, som tog emot motionsyrkandet (prot. 2011/12:1). Övriga motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden behandlas i utskottets betänkande SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört dels om att ta fram ett lagförslag om assisterad befruktning för ensamstående, dels om att vidta utredningsåtgärder när det gäller surrogatmoderskap. Därmed bifaller delvis motioner om assisterad befruktning för ensamstående. avslår motioner om bl.a. surrogatmoderskap, rätt för barn att få vetskap om sitt genetiska ursprung och riktlinjer för behandling av ofrivillig barnlöshet. Jämför reservationerna 1 (SD, KD), 2 (V, KD), 3 (MP) och 4 (V) samt särskilda yttrandena 1 (KD), 2 (V) och 3 (KD). Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning I So521 av m.fl. (S) yrkande 47 begärs ett tillkännagivande om förslag som möjliggör för ensamstående kvinnor i att få insemination. Motionärerna anför att det endast är kvinnor som lever i en parrelation som har möjlighet att få tillgång till assisterad befruktning. Motionärerna anför vidare att det är vanligt att ensamstående kvinnor söker behandling på en klinik utomlands, vilket gör att det finns många barn i som tillkommit genom assisterad befruktning av ensamstående. Motionärerna anser inte att det finns någon anledning att tro att de barn som tillkommit på detta sätt skulle få dåliga uppväxtvillkor, mindre kärlek eller sämre uppfostran. Liknande yrkanden finns i motionerna So248 av (S) yrkande 3, So472 av (S), So592 av m.fl. (S), So596 av och (S), 2010/11:Sf13 av och (MP) yrkande 6, So242 av m.fl. (MP) yrkande 1, So462 av m.fl. (V) yrkande 7, So481 av och (M), So667 av och (M) yrkande 2 samt C391 av (FP) yrkande 3. I motion So221 av (S) begärs ett tillkännagivande om att stärka surrogatmoderskapet genom att avstå från att ta initiativ till att legalisera surrogatmoderskapet. Motionären anför att surrogatmödrar efterfrågas av fler än bara dem som är ofrivilligt barnlösa. Motionären anser att man behöver se över vilket skydd de kvinnor som blir surrogatmödrar har och vid en sådan översyn lägga ett brett synsätt på kvinnors rättigheter och deras skydd genom lagstiftning. En sådan översyn bör enligt motionären utgå från hur surrogatmödrar riskerar att drabbas fysiskt, psykiskt och juridiskt av ett surrogatmoderskap, men även inkludera hur barnets bästa ska säkerställas. I motion So490 av (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över situationen för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap. Motionären konstaterar att det finns barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, men att det i vissa fall har uppstått problem när den ena föräldern inte ansetts som vårdnadshavare till barnet enligt svensk lag efter hemkomsten till . I motion So598 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över frågan om att bli förälder genom surrogatmoderskap. Motionären anför att man bör se över de juridiska aspekterna på att bli förälder genom surrogatmoderskap och att en sådan utredning även bör innehålla barnets och surrogatmammans perspektiv. I motionerna So620 av m.fl. (MP), So490 av (V) yrkande 2 och So667 av och (M) yrkande 1 finns liknande yrkanden. Rätten för barn som tillkommit genom insemination att få vetskap om sitt biologiska ursprung I motion C391 av (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om rätten för barn som tillkommit genom insemination att få vetskap om sitt biologiska ursprung. Riktlinjer för behandling av ofrivillig barnlöshet Flera motionärer tar upp frågan om villkoren för ofrivilligt barnlösa när det gäller tillgång till insemination och provrörsbefruktning och föreslår att nationella riktlinjer eller motsvarande vid behandling av ofrivillig barnlöshet tas fram. Sådana yrkanden finns i motionerna So248 av (S) yrkandena 1 och 2, So518 av (S), So549 av och (S), So551 av och (S), So634 av Per Ramhorn och (SD), So462 av m.fl. (V) yrkande 6 samt So528 av (KD). I motion So510 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge alla som är ofrivilligt barnlösa minst tre IVF-behandlingar. Assisterad befruktning övriga frågor I motion So462 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheten för kvinnor att få behandling med donerade ägg och donerad sperma . I motion So242 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna med syftet att ge ensamstående kvinnor tillgång till behandling med donerade ägg. I motion So594 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. för att säkerställa alla kvinnors rätt till lika behandling och lika tillgång till behandling också i praktiken vid ofrivillig barnlöshet. I motion So462 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om förslag till lagändring som innebär att det blir möjligt att få tillgång till assisterad befruktning på andra kliniker än de sju universitetssjukhusen. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om förändrad lagstiftning som innebär att ett par får uttrycklig rätt att välja en donator för assisterad befruktning. I motion So575 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att genom en översyn av och ändringar i lagen (2006:351) om genetisk integritet och (1948:381) anpassa familjepolitiken efter den mångfald av familjebildningar som finns i . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa en relationsneutral lagstiftning när det gäller assisterad befruktning. saknades i lagstiftning om assisterad befruktning, eller artificiell insemination som behandlingsmetoden då benämndes. tillsattes därför en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om artificiella inseminationer. lämnade betänkandet (SOU 1983:42) Barn genom insemination. I lagen (1984:1140) om insemination, som trädde i kraft , infördes härefter bestämmelser om kvinnors rätt till insemination. Sådan fick endast utföras om kvinnan var gift eller sambo (prop. 1984/85:2 om artificiella inseminationer, LU 1984/85:10, rskr 1984/85:99). För inseminationen krävdes skriftligt samtycke av maken eller sambon. Lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen trädde i kraft (prop. 1987/88:160, SoU 1987/88:26, rskr 1987/88:383). Lagen skulle tillämpas vid befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp i syfte att avla barn (ofrivillig barnlöshet). Behandling fick enligt lagen endast utföras på en kvinna som var gift eller sambo och endast om ägget var kvinnans eget och hade befruktats med makens eller sambons sperma. För behandlingen krävdes skriftligt samtycke av maken eller sambon. Genom ändringar som trädde i kraft utvidgades lagen så att även behandling med endera ägg eller spermier som kom från andra än paret som genomgick behandling blev tillåten. blev det möjligt för lesbiska par att få barn genom assisterad befruktning, dvs. insemination eller befruktning utanför kroppen, på sjukhus i (prop. 2004/05:137 Assisterad befruktning och föräldraskap, bet. 2004/05:LU25, rskr. 2004/05:284). Inseminationslagen och lagen om befruktning utanför kroppen upphävdes och ersattes av bestämmelser i 6 resp. 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. (Smer) är ett rådgivande organ till regeringen i medicinsk-etiska frågor. Rådet, som har funnits , ska ta upp medicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv, vara ett forum för utbyte av information och idéer samt främja diskussion om ny medicinsk forskning och tillämpning. Rådet för enligt egen uppgift på sin hemsida bl.a. diskussioner kring gamla och nya metoder för assisterad befruktning. Rådet överlämnade en rapport till med rådets synpunkter på vissa frågor i samband med befruktning utanför kroppen. höll Smer en konferens på temat Assisterad befruktning . anordnade Smer en hearing på temat Emerging technologies in reproductive medicine med inbjudna gäster från och (rådets protokoll 7/2011). Smer planerar att presentera en skrivelse eller rapport på ämnet gamla och nya metoder för assisterad befruktning . Assisterad befruktning kan utföras i form av insemination eller befruktning utanför kroppen, s.k. in vitro-fertilisering (IVF). Bestämmelser om detta finns i 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., som kompletteras dels av förordningen (2006:358) om genetisk integritet m.m., dels av föreskrifter och allmänna råd om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning m.m. (SOSFS 2009:32). Enligt 6 kap. 1 § första stycket lagen om genetisk integritet får insemination utföras endast om kvinnan är gift eller sambo. Det som sägs i sjätte kapitlet om make gäller också registrerad partner. För insemination krävs skriftligt samtycke av kvinnans make, sambo eller partner. Av 6 kap. 2 § följer att givarinsemination (dvs. insemination med spermier från en annan man än kvinnans man eller sambo) inte utan tillstånd får utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Sådan insemination ska ske under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Enligt 7 kap. 3 § lagen om genetisk integritet får ett befruktat ägg föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Det som sägs i sjunde kapitlet om make gäller också registrerad partner. Om ägget inte är kvinnans eget, ska ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. I 7 kap. 4 § första stycket föreskrivs att befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget ska införas, med spermier från kvinnans make eller sambo inte utan tillstånd får utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Detta gäller också införande av ägget i kvinnans kropp. Av paragrafens andra stycke framgår att om ägget inte kommer från kvinnan eller spermierna inte från kvinnans make eller sambo får befruktning och införande av ägg endast ske vid de sjukhus som upplåtit enhet för utbildning av läkare enligt avtal mellan de universitet som bedriver läkarutbildning och berörda landsting. När det gäller rätten till information har den som avlats genom befruktning utanför kroppen med ett annat ägg än kvinnans eget eller med spermier från en man som inte är kvinnans make eller sambo, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de uppgifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal (7 kap. 7 §). Av 15 kap. föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens utredning och fastställande av faderskap (SOSFS 2011:2), under rubriken befruktning med donerade spermier, framgår att socialnämnden på begäran är skyldig att hjälpa vederbörande att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i journalen. Av 5 kap. i samma föreskrifter, under rubriken rätt till vetskap om sitt ursprung, framgår att socialnämndens utredare bör informera parterna om barnets rätt att få ta del av uppgifter om spermagivaren enligt bestämmelserna i lagen om genetisk integritet. Bakgrund och pågående arbete överlämnades betänkandet Föräldraskap vid assisterad befruktning (SOU 2007:3) av Utredningen om föräldraskap vid assisterad befruktning (dir. 2005:115) till regeringen. I betänkandet föreslås att föräldraskapet vid assisterad befruktning med donerade ägg och spermier regleras på samma sätt för samkönade par och för olikkönade par. Den kvinna som är moderns registrerade partner ska, enligt förslaget, automatiskt anses vara barnets förälder, en föräldraskapspresumtion motsvarande den nuvarande faderskapspresumtionen. Bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna föreslås också omfatta assisterad befruktning som skett utomlands och insemination i egen regi. Är modern sambo med en kvinna föreslås att föräldraskapet för moderns sambo fastställs genom bekräftelse eller dom på samma sätt som sker när barnet tillkommit genom assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård. Förslaget innebär att det inte längre ska fastställas något faderskap i dessa fall. Enligt uppgift från är betänkandet, som remissbehandlats, fortsatt föremål för beredning inom . meddelade en dom i ett mål om skadestånd på grund av brott mot lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering mellan () och ett landsting (mål nr T 5607-09). Hovrätten lämnade DO:s talan utan bifall. Målet gällde ett lesbiskt par som önskade få barn. Den ena kvinnan fick tre inseminationsbehandlingar, men därefter avbröts behandlingen eftersom kvinnan uppnått , vilket utgjorde en övre åldersgräns för att få behandling. När den andra kvinnan i förhållandet då i stället önskade få behandling fick paret beskedet att det inte var möjligt eftersom tillämpade samma bestämmelser för lesbiska par som för heterosexuella par, dvs. att endast den ena personen i ett par kunde få behandling. När det gäller indirekt diskriminering fann hovrätten att inte någon av kvinnorna utsatts för sådan eftersom något missgynnande av dem som par inte förekommit. överklagade målet till som beslutade att inte meddela något prövningstillstånd (mål nr T 9187-08). dom står därmed fast. Socialminister besvarade vid en frågestund i en fråga om surrogatmoderskap och anförde följande (prot. 2010/11:17 anf. 64 och 66): Det är aldrig en uppgift för staten att lägga krokben för någon, självklart inte. Den fråga som tar upp är rätt komplicerad. Den leder till en lång rad frågeställningar. Jag tror att vi alla kan hyggligt väl tänka oss in i situationen hos ett par som längtar efter barn och att man är beredd att göra väldigt mycket för att få det efterlängtade barnet. För oss som lagstiftare finns en lång rad frågor som behöver övervägas. Hur säkerställer man att det blir någonting som inträffar på frivillig väg och att det inte kommer in pengar i bilden? En annan fråga handlar om själva graviditetens gång. Vad händer om det par som längtar efter barnet går skilda vägar eller möjligen ångrar sig och någon annan går och bär på barnet? En tredje fråga kan vara vad som händer om den som bär på barnet ångrar sig och inte vill lämna det ifrån sig. Det reser en lång rad svåra frågor. Jag anser inte att det i den svenska lagstiftningen finns några konstigheter. Däremot finns det saker som tål att diskuteras om man ska utvidga hälso- och sjukvårdens skyldigheter på vissa områden. Detta är dock en väldigt svår etisk fråga som behöver övervägas ytterligare innan åtminstone jag har en alldeles bestämd uppfattning om man ska göra på det ena eller andra sättet. Jag tillåter mig att närma mig denna fråga med ett visst mått av skepsis för att inte rusa iväg. Regeringen har inga planer på att vidta några mått och steg på detta område. Utskottet behandlade senast motionsyrkanden om behandling vid ofrivillig barnlöshet och ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning i sitt av godkända betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Utskottet avstyrkte motionerna och anförde följande (bet. s. 68; 5 res. S, MP och V, beslut /11:84): Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Enligt samma bestämmelse ska vården ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Enligt 2 kap. 13 § diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering som har samband med bl.a. sexuell läggning förbjuden inom hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Utskottet konstaterar att det är sjukvårdshuvudmännen som självständigt finansierar och beslutar hur de organiserar och bedriver vården inom sitt område; t.ex. beslutar de hur mycket resurser som ska avsättas för exempelvis behandlingar av ofrivillig barnlöshet och under vilka förutsättningar sådan vård ska ges. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om utökad tillgång till behandling som avser assisterad befruktning. När det gäller frågan om ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning har utskottet fått veta att regeringen har tagit initiativ i syfte att bredda kunskapsunderlaget och aktivt analyserar frågan utifrån ett barnperspektiv. I detta arbete läggs särskilt fokus på barns hälsa och utveckling samt barnets rätt att få kännedom om sitt biologiska ursprung. Utskottet har erfarit att det inom pågår ett arbete med att inhämta kunskaper och erfarenheter av ensamståendes insemination. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i frågan. bör därför inte ta något initiativ. Utskottet behandlade även motionsyrkanden om surrogatmoderskap i sitt betänkande 2010/11:SoU9. Utskottet avstyrkte motionerna och anförde följande (bet. s. 69; 1 res. S, MP och V, beslut /11:84): Utskottet konstaterar att surrogatmoderskap inte är tillåtet i svensk rätt. Utskottet har dock fått veta att etiska och juridiska aspekter rörande surrogat- och värdmoderskap är föremål för diskussion i . Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ. Assisterad befruktning kan utföras i form av insemination eller befruktning utanför kroppen, s.k. in vitro-fertilisering. Bestämmelser om detta finns i 6 kap. och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Utskottet konstaterar att gällande regelverk gör skillnad mellan pars och ensamståendes möjligheter att bli föräldrar. Både olikkönade och samkönade par har rätt till assisterad befruktning, medan ensamstående saknar denna rätt enligt dagens regler. Däremot har ensamstående rätt att adoptera (se 4 kap. och 6 kap. 12 och 13 §§ socialtjänstlagen [2001:453]). Familjer kan se ut på många olika sätt, och många barn växer upp i andra familjekonstellationer än i den traditionella kärnfamiljen. Många ensamstående skaffar barn på andra sätt än genom assisterad befruktning inom svensk sjukvård. Vidare konstaterar utskottet att det i redan finns barn som fötts av ensamstående efter assisterad befruktning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är otillfredsställande med den ordning som råder och att tiden nu är mogen att jämställa par och ensamstående när det gäller rätten till assisterad befruktning. Att tillåta assisterad befruktning för ensamstående kvinnor inom svensk hälso- och sjukvård hänger även ihop med frågan om barnets bästa och barnets rätt att få kännedom om sitt genetiska ursprung. har ett barn som blivit till genom assisterad befruktning utomlands i många fall inte någon sådan möjlighet. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är angeläget att regeringen initierar ett lagstiftningsarbete med målet att ge ensamstående kvinnor rätt till assisterad befruktning. Utskottet anser att regeringen efter att ha vidtagit de utredningsåtgärder som krävs skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande lag. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör motionerna C391 (FP) yrkande 3, 2010/11:Sf13 (MP) yrkande 6, So242 (MP) yrkande 1, So248 (S) yrkande 3, So462 (V) yrkande 7, So472 (S), So481 (M), So521 (S) yrkande 47, So592 (S), So596 (S) samt So667 (M) yrkande 2 tillstyrkas delvis.