bet · H001NU2 · 2012-12-11 00:00:00 — Utskottet har tidigare då motioner av detta slag har hänvisats till utskottet uttryckt förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa regioner eller andra geografiskt avgränsade områden. har utskottet hävdat uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I linje med sitt ställningstagande ser utskottet inga skäl att ompröva denna hållning och avstyrker därför i berörda delar samtliga de motioner som finns förtecknade i bilaga 4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 19 som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår ett antal motionsyrkanden med koppling till anslagen. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I det följande redogörs för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden för de olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 19 Regional tillväxt och motsvarande förslag i motioner. Förslagen om anslag redovisas i bilaga 2. De förslag som har lagts fram i motionerna har som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än den som regeringen har föreslagit. Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 19 Regional tillväxt är dock, som framgår av betänkandets inledande avsnitt, att ramen för utgiftsområdet är fastställd till ca . Statsbudgetens utgiftsområde 19 innefattar de tre anslagen Regionala tillväxtåtgärder (1:1), Transportbidrag (1:2) och Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3). I budgetpropositionen redovisas att anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) används för projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet m.m. Beroende på behovet av insatser för omställning och innovation i näringslivet föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget föreslås minska med 2013 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget Turistfrämjande (1:7) inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Även beräknas anslaget minska med motsvarande belopp. Genom beslut i samband med regeringens förslag till budgetproposition tillfördes anslaget för perioden 20122014 till att förstärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna kommersiell och offentlig service (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:NU2, rskr. 2011/12:112). Vidare tillfördes anslaget och för att förstärka regionalt investeringsstöd. Anslaget minskades, dels med 2012 och 2013 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget (1:4) inom utgiftsområde 24 Näringsliv, dels med för till åtgärder för att bl.a. möta inbromsningen av ekonomin. Genom beslut i samband med regeringens förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget för perioden 20122014 för insatser inom kommersiell service. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst under 20142020. Anslaget Transportbidrag (1:2) används för regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Anslaget stimulerar även till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget Transportbidrag (1:2) . Anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3) används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden 20072013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet. Utbetalningar sker också till programmet SverigeNorge inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas på statens budget. De program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget har en ram på ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Regeringen föreslår att anslås under anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3). Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3) ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20142016. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N364 av m.fl. föreslås att det inrättas ett särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. Motionärerna menar att landsbygden står inför stora utmaningar som berör tillgängligheten till offentliga och privata tjänster. På många orter blir det därför allt svårare för de små företagen att klara sin vardag och utvecklas. Med liknande motiveringar föreslås även i kommittémotion 2012/13:N384 av m.fl. (S) ett sådant särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. En satsning på servicekontor, som ska kunna tillhandahålla bättre offentlig service i hela landet, föreslås i kommittémotion 2012/13:N404 av m.fl. Motionärerna föreslår en ökning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) med . I motionen slås fast att en levande lands- och glesbygd förutsätter tillgång till offentlig service. I kommittémotion 2012/13:N343 av m.fl. föreslås en ökning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) med och en ökning av anslaget Transportbidrag (1:2) med . Motionärerna anför att en ökning av de regionala anslagen föreslås i syfte att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. I partimotion 2012/13:N340 av m.fl. föreslås att avsätts till mackstöd samt stöd för utveckling av lanthandeln. önskar därmed en ökning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) med jämfört med regeringens förslag . Av motionen framgår att vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. presenterade , efter uppdrag i regleringsbrevet , rapporten av transportbidraget Förslag till ett miljöanpassat transportbidrag som bidrar till regional utveckling. I rapporten beskrivs hur transportsektorn har förändrats, bl.a. genom en högre grad av specialisering, sedan transportbidragets tillkomst 1971. Följden av denna utveckling är att förordning och föreskrifter inte svarar mot dagens förutsättningar. I regeringsuppdraget framgår en önskan att behålla och även attrahera företag som arbetar med förädlingsprocesser i eller till stödområdet. Eftersom transporter har stor påverkan på miljön är det viktigt att belysa transportbidragets möjligheter och begränsningar ur ett hållbarhetsperspektiv. En slutsats som drar är att av de transportbidragsberättigade transporterna har koldioxidutsläpp med acceptabla värden och där behövs inga högre krav. gör bedömningen att de samhällsekonomiska kostnaderna för att förändra regelverket överstiger nyttan med att arbeta fram en beräkningsmodell för koldioxidutsläpp som i praktiken bara skulle ha effekt i av de bidragsberättigade företagen. Den administrativa bördan för företagen skulle bli för hög i förhållande till nyttan. Dessutom skulle en regelförändring slå hårdast mot mikroföretagen. Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på inriktning av politiken för regional tillväxt, vilken överensstämmer med regeringens. Förslagen i budgetpropositionen om anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt är beräknade med utgångspunkt i denna syn. Utskottet har tidigare, genom ett yttrande till finansutskottet, tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet, och har, genom beslut , fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2012/13:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt har fastställts till . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet samt de övriga förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag sammantaget innebär att utgiftsområde 19 tillskjuts ungefär lika mycket resurser som under föregående budgetår. Som framgår av de tidigare redovisade motionerna och av tabellen i bilaga 2 har i budgetförslag från Socialdemokraterna, förordats ökade medel till utgiftsområde 19 Regional tillväxt och en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen föreslagit. Utskottet vill mot denna bakgrund och före behandlingen av de enskilda anslagen framhålla att det givetvis finns många områden inom utgiftsområde 19 där ytterligare medel skulle kunna komma till användning. En ansvarsfull politik, som tar ansvar för de offentliga finanserna, innebär dock att det måste göras avvägningar mellan olika områden. I flera av de här aktuella motionerna 2012/13:N364 (S), 2012/13:N384 (S), 2012/13:N404 (MP) och 2012/13:N340 (V) framförs förslag på utökat stöd till kommersiell service i glesbygd och landsbygd. Snarlika förslag framfördes av samma partier i förra årets behandling av utgiftsområdet. Utskottet kan konstatera att regeringen i inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken lyfter fram betydelsen av en god tillgång till såväl kommersiell som offentlig service. I den resultatredovisning som redovisas i budgetpropositionen följs utvecklingen av tillgängligheten till service upp med hjälp av indikatorerna restid till livsmedelsbutik, restid till drivmedelsstation och avstånd till grundskola. Utskottet vill även påminna om att det i budgetproposition tillfördes medel för perioden 20122014 till att förstärka arbetet på lokal nivå med att effektivisera och samordna kommersiell och offentlig service. Utskottet vill därtill erinra om att resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flera andra politikområden. I motion 2012/13:N343 (SD) föreslås en höjning av transportbidraget. Utskottet konstaterar att en slutsats som kan dras av är att transportbidraget fungerar i enlighet med de syften och intentioner som ligger bakom bidraget. Vidare noterar utskottet regeringens intention att även fortsättningsvis arbeta för ett hållbart transportstöd genom att initiera främjandeåtgärder riktade till berörda tillverkande företag och transportörer. Sammantaget ansluter sig utskottet till regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för inom utgiftsområdet. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N315 av m.fl. (S) och 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N283 av (KD) och 2012/13:N337 av och (båda C). Vi Socialdemokrater vill utjämna de klyftor som driver in kilar i sammanhållningen och som hindrar både enskilda människors och regioners utvecklingskraft. I linje med vad som anförs i kommittémotion 2012/13:N364 (S) vill vi verka för att alla regioner ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar det ger bättre villkor för alla som bor där att göra detsamma. Företag, naturresurser och arbetskraft finns i alla delar av landet, och de är sinsemellan sammanlänkade i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman. Den solidariskt uppbyggda välfärden måste bidra till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet. För att även framöver kunna ha en jämlik välfärd av hög kvalitet i hela landet krävs en fortsatt omfördelning av skatterna mellan landets regioner genom statsbidrag till kommuner och landsting och skatteutjämning. Vi vill i detta sammanhang uppmärksamma resultatet av utjämningskommitténs arbete. En enig kommitté överlämnade sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) till regeringen . Kommittén föreslog förändringar i både inkomst- och kostnadsutjämningen, eftersom beräkningsgrunderna är föråldrade och leder till stora orättvisor. Bland annat leder felaktiga beräkningsgrunder till att rika kommuner överkompenseras på glesbygdskommuners bekostnad. Kommittén föreslog att förändringarna skulle införas , men regeringen har inte återkommit med något förslag om ändrad skatteutjämning. Vi beklagar detta. Som anförs i motion 2012/13:N265 (S) anser vi att behöver en aktiv statlig strategi för regional utveckling. En sådan strategi ska ta till vara varje regions och kommuns unika kvaliteter, särskilda resurser och specifika förmåga att bidra till hela samhällets tillväxt och välfärd. I linje med vad som framhålls i motion 2012/13:N315 (S) rörande en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård vill vi understryka den betydande utvecklingspotential som finns i skärgården. Vi menar att det är det angeläget att samhället stöder utvecklingsmöjligheter i hela landet så att verksamheter kan fungera . Vidare anser vi, så som påpekas i den nyssnämnda motionen, att det är viktigt att hitta lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra utmaningar som väntar många små regioner som tampas med kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. Vi socialdemokrater vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga och, så som anförs i motionen 2012/13:N364 (S), ta med den regionala aspekten i utformningen av alla strategiska politiska beslut. Vi vill att staten, kommunerna och myndigheterna arbetar tillsammans för att stärka den regionala utvecklingen och för att ge god service. bör uppmana regeringen att vidta åtgärder och verka med den inriktning som här redovisats. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2012/13:N265 (S), 2012/13:N315 (S) och 2012/13:N364 (S) i berörda delar. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i motsvarande delar. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N283 av (KD), 2012/13:N315 av m.fl. (S), 2012/13:N337 av och (båda C) och 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 5. De regionala skillnaderna ökar nu på ett alarmerande sätt, varför åtgärder måste vidtas för att skapa likvärdiga villkor för landets medborgare. För att hålla ihop och skapa tillväxtförutsättningar i hela måste samma grundläggande förutsättningar finnas oavsett var i landet man bor. I linje med vad som anförs i kommittémotion 2012/13:N272 menar jag att en god landsbygdutveckling behövs för landsbygdens egen skull, men även för att där finns en stor utvecklingspotential som kan komma hela samhället till gagn. Trots ett ambitiöst och stort ekonomiskt stöd till regional utveckling har man ännu inte lyckats skapa likvärdiga förutsättningar för att ge alla områden såväl landsbygdsdistrikt som tätortsmiljöer samma chanser . Den strategi som använts har i stort sett gått ut på att via kortsiktiga statliga bidrag försöka kompensera för de klyftor som marknadskrafterna skapat. vill bidra till att ta till vara den kreativitet och folkliga handlingskraft som finns i hela landet. Jag och vill också demokratisera den regionala utvecklings- och landsbygdspolitiken. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften överallt i landet. Möjligheterna för människor på landsbygden bör tas till vara genom en politik som gör det möjligt för dem att bo kvar och utveckla sina bygder. Staten måste emellertid ta sitt fulla ansvar för landsbygdens utveckling. Regionernas framtid beror i hög grad på vilka insatser staten beslutar om på flera olika politikområden. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement. Detta är olyckligt. Jag menar, i likhet med vad som förordas i motion 2012/13:N272 (V), att en bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är helt nödvändig. En sådan förändring är angelägen för att synliggöra konsekvenserna av de förslag till beslut som regeringen lägger fram. bör därför uppmana regeringen att förbättra samordningen av alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Med det anförda tillstyrker jag motion 2012/13:N272 (V) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 motiveringen (MP) av (MP). Inledningsvis vill jag framhålla vikten av att regionalpolitiken präglas av en hög ambitionsnivå när det gäller utvecklingen i gles- och landsbygd. Jag och kan inte acceptera att regionalpolitiken reduceras till en politik utan ambitioner för gles- och landsbygd. Regionalpolitiken måste i stället bli ett kraftfullt verktyg för en rättvis utveckling i hela landet. En förutsättning för utveckling och lika möjligheter för alla är att skapa växtkraft i hela . De olika regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Jag och vill arbeta för en värdeburen och långsiktigt ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Detta innebär exempelvis väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. För att stärka utvecklingen på landsbygden krävs det en tydlig strategi och konkreta åtgärder. En sådan strategi måste innehålla åtgärder som förbättrat stöd till näringslivsutveckling, stöd till småföretag och företag som drivs i social och kooperativ form, förbättrad tillgång till offentlig och kommersiell service och riskkapital samt investeringar i kommunikationer och infrastruktur. företräder det lokala engagemanget och uppmuntrar olika former av lokal ekonomi. På detta område finns likheter med den inriktning mot utvecklingskraft i alla delar av landet och fokus på stärkt lokal och regional konkurrenskraft som utgör regeringens politik. Jag och delar dessa ambitioner, men önskar föra in ett perspektiv i den regionala tillväxten med betoning på en grön omställning till en hållbar ekonomi. Jag ser inte ett motsatsförhållande mellan utvecklingen i storstäder och på landsbygden. Gröna städer och en levande landsbygd går hand i hand och bygger på att vi ser människors vilja och förmåga att utveckla de förutsättningar som finns nära. Ett exempel på grön omställning till en hållbar ekonomi är, som nämnts, den sociala ekonomin, som får människor att samarbeta utan vinstsyfte i t.ex. kooperativ och föreningar för nyttiga eller roliga ändamål. sker detta i grannskapsmiljö genom ideell, frivillig och demokratisk samverkan i stället för i form av renodlat företagande eller renodlad offentlig skattefinansierad verksamhet. Jag anser att byautvecklingsrörelsen har varit avgörande för service och nytänkande på många orter. Gemenskapsföretag och s.k. bolagsbolag, sparkassor, vårdkooperativ, bygdebolag, föräldrakooperativ och, inte minst, kyrkor och idrottsföreningar är betydelsefulla för utvecklingen på landsbygden. Eftersom de motioner som behandlas i detta avsnitt har en annan inriktning än den som jag förordar föreslår jag att avslår samtliga här aktuella motioner i berörda delar. , punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:N239 av (KD). Vi ser positivt på den stegvisa utvecklingen mot ett regionernas . Den princip som säger att alla beslut inom EU ska fattas så nära medborgarna som möjligt innebär att det är helt avgörande med en levande och effektiv demokrati på regional och lokal nivå. Man kan uttrycka det så att det är först i direktkontakt med verkligheten som EU-politiken får reell betydelse. Vi ser även positivt på att regionalstödet i allmänhet och strukturfonderna i synnerhet utgör en stor del av EU:s budget. Regionalstödet bidrar dels till att stimulera utvecklingen i ekonomiskt och socialt utsatta regioner, dels skapar det möjligheter att även i mer välbärgade regioner genomföra viktiga och nyskapande projekt som inte hade fått plats i de vanliga nationella programmen. Vi menar att aktivt måste arbeta för strategier som tar hänsyn till svenska regionalpolitiska intressen när det gäller utformningen av framtida EU-program för regional tillväxt. Som påpekas i motion 2012/13:N364 (S) bör regeringen uppmanas att verka för att strukturfonderna används till projekt som stimulerar ekonomisk återhämtning och omställningen mot ett mer kunskapsbaserat samhälle. Med det anförda tillstyrker vi motion 2012/13:N364 (S) i berörd del. Motion 2012/13:N239 (KD) avstyrks. , punkt 2 motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). När det gäller anser vi att det är av vikt att särskilt beakta att den förda politiken inte motverkar uppställda miljö- och klimatmål. De investeringar som görs med strukturfondsmedel bör vara del i en grön omställning. Vi ser ett mycket stort behov av att ställa om ekonomi i en mer hållbar riktning. För att ekonomin ska vara långsiktigt hållbar måste konsumtionen, produktionen, infrastrukturen, bostäderna och energiförsörjningen ställas om så att utsläppen av växthusgaser minskar, energiproduktionen sker på ett hållbart sätt, resursslöseriet minskar och den biologiska mångfalden och ekosystemen kan bevaras. Det bör noteras att en sådan utveckling även bidrar till social utveckling, att ekonomin kan effektiviseras genom minskad resursanvändning, att nya jobb kan skapas och att därmed kan utvecklas. Många små och medelstora industri- och tjänsteföretag ligger långt framme vad det gäller att utveckla nya tekniker, tjänster och produkter för det hållbara samhället. Stöd till entreprenörskap på regional och lokal nivå kan bidra till en grön omställning i hela landet. I EU:s strukturfondsprogram finns betydande resurser tillgängliga för olika insatser med bäring på regional utveckling och tillväxt. I utvärderingar har det konstaterats att programmen har en del kortsiktiga positiva sysselsättningseffekter, men saknas det emellertid belägg för att insatserna skulle påverka den långsiktiga tillväxten i regioner och företag. Vi finner detta bekymrande. Vi menar att måste få bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen.