bet · GZ01TU8 · 2012-04-13 00:00:00 — Regeringen föreslår vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om kunskapskrav för fordonsbesättningar vid vägtransporter och om avgifter för tillsyn och ärendehandläggning enligt förordningen, yrkestrafiklagen och enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Regeringen föreslår att nuvarande hänvisningar till yrkestrafiklagen ersätts med hänvisningar till förordning (EG) nr 1071/2009, den nya yrkestrafiklagen eller taxitrafiklagen eller, i förekommande fall, till två av eller samtliga dessa författningar. Regeringen föreslår att begreppet yrkesmässig trafik behålls, ersätts av eller kompletteras med begreppet taxitrafik. Regeringen redovisar att de författningar som berörs och där ändringar enligt första och andra styckena sker är lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m., lagen om parkeringsövervakning m.m., ordningslagen, mervärdesskattelagen, lagen om vägavgift för vissa tunga fordon, körkortslagen, yrkestrafiklagen, lagen om vägtrafikregister, fordonslagen, lagen om trängselskatt, vägtrafikskattelagen, lagen om information till passagerare m.m., lagen om yrkesförarkompetens, lagen om vissa kommunala befogenheter, offentlighets- och sekretesslagen, patientsäkerhetslagen och skatteförfarandelagen. Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelser i yrkestrafiklagen om internationella transporter med nödvändiga justeringar ska föras över till den nya yrkestrafiklagen. Regeringen föreslår att därutöver ska det av den nya yrkestrafiklagen framgå att det för internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) gäller särskilda bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1072/2009 och (EG) nr 1073/2009. Regeringen föreslår att den nya yrkestrafiklagen samt de redovisade följdändringarna ska träda i kraft . Den nya 8 a § lagen om vägtrafikregister ska dock träda i kraft . Regeringen föreslår vidare att trafiktillstånd för linjetrafik, beställningstrafik med buss och godstrafik som har meddelats enligt äldre bestämmelser fortfarande ska gälla. Även villkor och begränsningar som har meddelats i ett sådant tillstånd ska fortfarande gälla. Regeringen föreslår att föreskrifter om annan yrkesmässig trafik än taxitrafik som har meddelats med stöd av äldre bestämmelser och som gäller när den nya yrkestrafiklagen träder i kraft ska anses meddelade enligt den nya lagen. Om det i lag eller annan författning hänvisas till bestämmelser i den nuvarande yrkestrafiklagen som har ersatts genom en föreskrift i förordning (EG) nr 1071/2009 eller i den nya yrkestrafiklagen, ska i stället de nya föreskrifterna tillämpas. Regeringen föreslår att sekretess fortsatt ska gälla för ärenden om prövning av någons lämplighet att ha taxiförarlegitimation enligt yrkestrafiklagen (1998:490). Utbyte av information om vägtransportföretag Utbyte av uppgifter enligt trafiktillståndsförordningen När det gäller hur uppgiftsutbytet ska gå till bedömer regeringen att EUCARIS (and ) bör användas som teknisk plattform för utbyte av uppgifter om vägtransportföretag. EUCARIS är ett slutet kommunikationsnätverk där förfrågningar skickas direkt mellan särskilda servrar i de anslutna staterna. Varje medlemsstat bör ansvara för personuppgifterna i sina respektive register. Regeringen bedömer att den nationella kontaktpunkten bör ansvara för användningen av uppgifter överförda från utländska register över vägtransportföretag. När det gäller komplettering och användning av vägtrafikregistret föreslår regeringen att utöver uppgifter om rätten att bedriva yrkesmässig trafik ska det i vägtrafikregistret föras in uppgifter som i övrigt behövs för tillämpningen av förordning (EG) nr 1071/2009. Regeringen bedömer att det inte bör inrättas ett nytt register över vägtransportföretag. Det närmare innehållet i vägtrafikregistret liksom bestämmelser om gallring av uppgifter bör regleras i en förordning. När det gäller utlämnande av uppgifter ur vägtrafikregistret föreslår regeringen att vägtrafikregistrets ändamål, dvs. att tillhandahålla uppgifter om den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik, ska kompletteras med en hänvisning till förordning (EG) nr 1071/2009. Regeringen bedömer att det i en förordning bör anges att uppgifter ur vägtrafikregistret får lämnas ut till en utländsk myndighet om utlämnandet följer av en EU-rättsakt. Under samma förutsättningar bör uppgifter från ett personregister hos en myndighet i ett annat land få överföras till vägtrafikregistret. När det gäller utlämnande av uppgifter ur belastningsregistret föreslår regeringen att uppgifter ur belastningsregistret ska få lämnas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation när utlämnandet följer av en EU-rättsakt. Regeringen bedömer att sådana uppgifter ur belastningsregistret bör få lämnas ut om det begärs av Transportstyrelsen för förmedling till en utländsk myndighet i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EG) nr 1071/2009, artikel 13 i förordning 1072/2009 eller artikel 23 i förordning 1073/2009, i fråga om den som begäran gäller. Direktåtkomst bör kunna medges för detta ändamål. När det gäller sökning i utländska fordonsregister föreslår regeringen att vid sökning i en annan medlemsstats elektroniska register över vägtransportföretag får uppgifter behandlas endast i den utsträckning den andra staten tillåter det och om behandlingen i motsvarande fall hade varit tillåten i det . Regeringen bedömer att den svenska kontaktpunkten bör vara skyldig att, på begäran av allmänheten eller andra myndigheter, söka efter och lämna ut uppgifter ur utländska register över vägtransportföretag enligt vad som föreskrivs i artikel 16.2 i förordning (EG) nr 1071/2009. Kontaktpunkt för utbyte av uppgifter om vägtransportföretag Regeringen bedömer att Transportstyrelsen bör utses till svensk kontaktpunkt för utbyte av uppgifter om vägtransportföretag. Regeringen bedömer att artikel 17 i förordning (EG) nr 1071/2009 inte föranleder några lagändringar i dataskyddshänseende. Vissa frågor rörande taxi Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelser i yrkestrafiklagen om taxi-trafik med nödvändiga justeringar ska föras över till den nya taxitrafiklagen. Med taxitrafik avses trafik som bedrivs yrkesmässigt med personbil eller lätt lastbil och som innebär att fordon och förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transport av personer. En personbil eller lätt lastbil får föras i taxitrafik endast av den som har en giltig taxiförarlegitimation. Regeringen föreslår att regeringen ska bestämma vilken myndighet som ska vara prövningsmyndighet i frågor om taxitrafiktillstånd och taxiförarlegitimation samt vilken eller vilka myndigheter som ska utforma respektive anordna skriftliga prov i yrkeskunnande enligt lagen. Regeringen föreslår att bestämmelserna om trafikansvariga och om vilka som ska omfattas av prövningen av kraven för att beviljas taxitrafiktillstånd ska föras över till taxitrafiklagen. Hänvisningarna i bestämmelserna till en utomlands bosatt näringsidkare ska dock ersättas med hänvisningar till en näringsidkare som är bosatt utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När det gäller taxitrafiktillstånds giltighet bedömer regeringen att det inte bör anges uttryckligen att ett taxitrafiktillstånd kan begränsas till vissa transporter. När det gäller frakt av gods med stöd av ett taxitrafiktillstånd föreslår regeringen att den som har taxitillstånd även får frakta gods med fordon som tillståndet avser, under förutsättning att persontransporter utgör den huvudsakliga delen av transportverksamheten. Regeringen föreslår att ett tillstånd att bedriva taxitrafik ska återkallas på tillståndshavarens begäran om transportverksamhet inte har bedrivits eller upphör. Regeringen bedömer att de tider under vilka den prövade ska anses olämplig att bedriva taxitrafik efter avslag på en ansökan om tillstånd eller återkallelse av ett tillstånd bör bestå. Regeringen föreslår att med taxiförarlegitimation ska avses en handling som ger behörighet att föra fordon i taxitrafik. När det gäller giltighet och förnyelse föreslår regeringen att en taxiförarlegitimation ska gälla från och med den tidpunkt då den lämnats ut och endast tillsammans med ett giltigt körkort. Regeringen föreslår att en taxiförarlegitimation inte ska gälla om den inte har förnyats efter föreläggande eller om den är återkallad eller omhändertagen. Legitimationen ska också förklaras ogiltig om innehavaren begär det och det saknas grund för återkallelse av legitimationen på grund av brottslig gärning eller andra missförhållanden. Regeringen föreslår att en taxiförarlegitimation ska förnyas efter det att den har utfärdats eller senast förnyats. Legitimationen ska också förnyas om den har förstörts eller kommit bort eller om någon uppgift i den har ändrats. Regeringen föreslår att det inte införs någon möjlighet att besluta om s.k. olämplighetstid vid ett negativt förhandsbesked om meddelande av taxi-förarlegitimation. Regeringen föreslår att regeringen ska utse en myndighet som ska utöva tillsyn över tillståndshavare och innehavare av taxiförarlegitimation. Regeringen föreslår att det nuvarande straffansvaret avseende taxitrafik och taxiförarlegitimation med nödvändiga justeringar ska föras över till den nya taxitrafiklagen. Att uppsåtligen bedriva taxitrafik utan tillstånd ska rubriceras som olaga taxitrafik. Regeringen föreslår att Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om taxitrafiktillstånd, trafikansvariga, taxiförarlegitimation och kontroll av taxitrafik. Regeringen föreslår vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om prisinformation, utmärkning av fordon och den lokalkännedom som taxiförare bör ha, taxameterutrustning samt användning och kontroll av sådan utrustning, skriftliga prov i yrkeskunnande för taxitrafiktillstånd och taxiförarlegitimation samt körprov för taxiförarlegitimation, och avgifter för tillsyn och ärendehandläggning enligt taxitrafiklagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Regeringen bedömer att bemyndiganden avseende registrering av tillståndsinnehav och innehav av taxiförarlegitimation inte bör föras in i taxitrafiklagen. Regeringen bedömer vidare att det i taxitrafiklagen inte bör tas in en möjlighet för regeringen att föreskriva att lagen helt eller delvis inte ska tillämpas om riket är i krig eller krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara som riket befunnit sig i. Regeringen föreslår att vägtrafikregistret ska ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter om den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra fordon enligt taxitrafiklagen och annan person om det behövs för att underlätta handläggningen av ett taxitrafikärende. Registret ska även ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter om den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva taxitrafik. Regeringen föreslår att det i vägtrafikregistret ska föras in uppgifter som avser behörighet att föra fordon i taxitrafik och rätten att bedriva taxitrafik samt det som i övrigt behövs för tillämpningen av taxitrafiklagen. Regeringen föreslår att den nya taxitrafiklagen ska träda i kraft . Trafiktillstånd för taxitrafik som har meddelats enligt äldre bestämmelser ska fortfarande gälla. Även villkor och begränsningar som har meddelats i ett sådant tillstånd ska fortfarande gälla. Föreskrifter om taxi-trafik som har meddelats med stöd av äldre bestämmelser och som gäller när den nya lagen träder i kraft ska anses meddelade enligt den nya lagen. Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift i den nuvarande yrkestrafiklagen som har ersatts genom en föreskrift i den nya lagen ska i stället den nya föreskriften tillämpas. Bestämmelser som har följt av EU-direktiv och som har genomförts i svensk rätt kommer i stor utsträckning att följa direkt av de tre EU-förordningarna om villkoren för tillträde till vägtransportmarknaden, det s.k. vägtransportpaketet. Flertalet lämnade förslag är därför enbart av lagteknisk natur för att undvika dubbelreglering. Då trafiktillståndsförordningen direkt kommer att ange vilka bestämmelser om tillståndskrav som ska gälla minskar möjligheten att besluta om nationella undantag. De förslag som lämnas bedöms inte få några konsekvenser för vare sig privatpersoner eller miljön. Förslagen bör sammantaget inte innebära någon större ändring av nuvarande förhållanden för den yrkesmässiga trafiken på väg. Förslagen bedöms inte föranleda några ändringar av anslagen för Transportstyrelsen, , polisen och Domstolar. När det gäller konsekvenser för företag bedöms flera förslag underlätta för näringen och i viss mån minska kostnader i form av avgifter och administrativa kostnader. Det bedöms att Transportstyrelsens avgifter för yrkesmässig trafik på väg behöver ses över. Utskottet konstaterar att de tre nya EU-förordningar på yrkestrafikområdet som och rådet antog , det s.k. vägtransportpaketet, syftar till att modernisera regelverket och göra den inre marknaden för gods- och busstransporter mer enhetlig och effektiv. Detta ska ske genom en ytterligare harmonisering av vägtransportmarknaden och genom att transportoperatörernas efterlevnad av sociallagstiftning och säkerhetsregler förbättras. Utskottet anser att det är viktigt att det svenska regelverket är väl utvecklat och i överensstämmelse med och välkomnar därför de föreslagna ändringarna för att anpassa lagstiftningen för yrkestrafik och taxi till gällande . Utskottet noterar att det i propositionen föreslås en följdändring i 1 kap. 1 § körkortslagen. har dock fattat ett beslut (rskr. 2011/12:80) som innebär en ändring av denna lagparagraf med datum för ikraftträdande . För att undanröja en lagkollision föreslår utskottet en lagteknisk samordning som innebär att antar det förslag till lag om ändring i lagen (2011:1580) om ändring i körkortslagen (1998:488) som framgår av bilaga 3. I propositionen föreslås att den nya lagstiftningen i huvudsak bör träda i kraft . Då riksdagsbeslutet för betänkandet är planerat till innebär det att det är ont om tid innan den föreslagna tidpunkten för ikraftträdande av lagstiftningen . Utskottet föreslår följaktligen att antar regeringens lagförslag med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet av yrkestrafiklagen, taxilagen och följdändringar i vissa andra lagar senareläggs en månad och bestäms till . Utskottet föreslår vidare att antar den nya bestämmelsen i yrkestrafiklagen om krav på förarbehörighet i vissa fall med ikraftträdande , som framgår av bilaga 3. Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit en rad åtgärder som ligger väl i linje med de iakttagelser och slutsatser som har kommit fram i trafikutskottets uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg. Utskottet förutsätter därför att syftet med motionsförslagen om skärpt kontroll- och tillsynsverksamhet samt förbättrad samordning och samverkan därmed kommer att tillgodoses. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen på området. har flera förändringar genomförts i som innefattar både en ny myndighetsstruktur inom transportområdet och att ansvarsfördelningen mellan de myndigheter som utövar tillsyn över yrkesmässiga godstransporter på väg i vissa delar har förändrats. Tidigare undersökningar har visat att de regelverk som finns för att säkerställa hög trafiksäkerhet, bra arbetsmiljö, konkurrens på lika villkor m.m. inte alltid följs som risken för att bli kontrollerad är förhållandevis liten. Som en del i trafikutskottets arbete med uppföljning och utvärdering av fattade riksdagsbeslut samt fördjupning av beredningsunderlaget i frågor som aktualiseras på utskottets område, beslutade utskottet att följa upp tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg. Arbetet med uppföljningen inleddes , och uppföljningen slutredovisades med en rapport till utskottet Rapporter från 2011/12:RFR8 Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En uppföljning. Uppföljningen genomfördes av trafikutskottets uppföljningsgrupp som bl.a. har genomfört studiebesök och bjudit in företrädare för myndigheter och organisationer att lämna information. I uppföljningen ingick att belysa tillsyn och kontroll av kör- och vilotider, cabotage, lastsäkring, överlaster och hastigheter. Inriktningen för uppföljningen var att belysa regelverk och hur dessa tillämpas, myndigheternas organisation och resurser för tillsyn, samverkan, sanktionsmöjligheter vid överträdelser, branschens egna åtgärder för att främja efterlevnaden av regler samt vilka konsekvenser nuvarande tillsynsinsatser har för åkeribranschen. Tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg har som syfte att ge konkurrens på lika villkor, hög trafiksäkerhet och sunda arbetsvillkor för dem som är verksamma inom branschen. I rapporten konstateras att frågor om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg rör flera utgiftsområden och berör flera utskott, departement och myndigheter. Uppföljningsgruppen framhöll mot bakgrund av detta att uppföljningen kan vara ett användbart underlag för både trafikutskottet och andra i den fortsatta utvecklingen av området. I uppföljningen framkom att regelverken om kör- och vilotider och cabotage uppfattas som komplexa och komplicerade i förhållande till det straffvärde som överträdelser ger. Reglerna om lastsäkring och överlaster uppfattas även de som komplexa. Uppföljningen har också visat att lastbilstransporterna ökar och att det saknas uppgifter om i vilken omfattning det sker otillåtna cabotagetransporter i . är det bara få fall av otillåten cabotage som varit föremål för domstolsprövning i , och det saknas fortfarande rättspraxis inom området. För att motverka förekomsten av otillåten cabotage införde regeringen bestämmelser som innebär att om cabotagetransporter har utförts i strid med EU-förordningarna kan beställaren av transporterna under vissa förutsättningar dömas till böter. När det gäller överträdelser som har begåtts visade uppföljningen på att det är svårt att få fram uppgifter som visar hur följsamheten till reglerna utvecklas när det gäller cabotage och lastsäkring. Uppföljningen visade även att det skulle behöva göras bättre och återkommande uppföljningar när det gäller hur reglerna om kör- och vilotider, överlaster och hastigheter följs. Organisation och styrning av kontroller och tillsyn I uppföljningen konstaterades att det har genomförts flera förändringar som har betydelse för kontrollerna och tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg. Inom transportområdet har det införts en ny myndighetsorganisation, och det har även förts över ansvar mellan myndigheterna för tillsyn och kontroll av de yrkesmässiga godstransporterna på väg. De myndigheter som har ansvar för att utöva tillsyn och kontroll över de yrkesmässiga godstransporterna på väg sorterar under olika departement och ingår i olika utgiftsområden. I uppföljningen konstaterades att det innebär att de arbetar utifrån olika mål och riktlinjer. I uppföljningen framkom att det i de fall där frågor om kontroll och tillsyn av yrkesmässiga godstransporter på väg har anknytning till varandra men tillhör olika departements beredningsområden hanteras dessa inom ramen för utbyte och samordning i den löpande hanteringen. Uppföljningen visade även att styrsignalerna när det gäller kontroll och tillsyn av de yrkesmässiga godstransporterna på väg är få och svaga inom polisen och att den verksamhetsuppföljning som sker behöver utvecklas. I uppföljningen framkom även att förbättrade samordningsinsatser och bättre styrning skulle kunna medverka till att lyfta fram och tydliggöra kontrollverksamheten av den tunga yrkestrafiken samt också medverka till större likformighet i trafikpolisens verksamhet i olika delar av landet eftersom förbättrade samordningsinsatser och bättre styrning kan medverka till större samsyn när det gäller tolkning och tillämpning av regelverken. Uppföljningen visade att Transportstyrelsen under sina första år har fått inrikta en betydande del av verksamheten på att bygga upp och utveckla system för hanteringen av de uppgifter som myndigheten har fått ansvar för. I uppföljningen framkom vidare att Transportstyrelsen ännu inte har tagit fram någon tillsynsstrategi när det gäller företagskontroller och att myndigheten inte har lyckats genomföra den mängd företagskontroller i form av kontrollerade arbetsdagar som i enlighet med EU-reglerna skulle ha genomförts. Resurser för kontroll och tillsyn I uppföljningen framkom att resurserna för tillsyn och kontroller av de yrkesmässiga godstransporterna på väg är begränsade och att det finns en uppenbar risk för att situationen inom kan bli problematisk, bl.a. på grund av att en stor andel av den personal inom polisen som har specialkompetens för kontroller av yrkesmässiga godstransporter på väg kommer att gå i pension . Uppföljningen visade att myndigheterna behöver vidta insatser för kompetensuppbyggnad och åtgärder för att på lång sikt säkra tillgången på personal med specialkompetens att hantera kontroll, tillsyn och lagföring av yrkesmässiga godstransporter på väg. I uppföljningen framkom vidare att överlaster medför ett stort slitage på vägnätet och att det innebär stora kostnader för samhället. Uppföljningen visade även att polisens arbete med kontrollvägningar är tidskrävande och att det finns behov av att arbetet underlättas och kan utföras mer effektivt. Uppföljningen visade också på att yrkestrafikärendena har låg prioritet i avvägningen mot andra ärenden med strängare påföljder och att en allt större andel av kör- och vilotidsärendena har avskrivits . I uppföljningen framkom att polismyndigheterna i länen samarbetar och samverkar kring yrkestrafiken men att det behöver vidtas ytterligare och mer omfattande insatser för att lyfta fram gemensamma frågor för att kunna stärka den fortsatta utvecklingen i trafikpolisens verksamhet. Uppföljningen visade att samarbetet behöver utökas, bl.a. för att minska de skillnader som förekommer i tolkningen och tillämpningen av regelverken i olika delar av landet och att samarbetet och utbytet kan utökas bl.a. när det gäller otillåten cabotage. Uppföljningen visade även att det finns skillnader på olika platser när det gäller hur väl samarbetet fungerar mellan länspolismyndigheterna och åklagarkamrarna. I uppföljningen framkom att det mellan bl.a. Transportstyrelsen och andra myndigheter finns olika samverkansgrupper och att det pågår ett arbete för att utveckla samverkan. Uppföljningen visade att samverkan behöver utvecklas ytterligare, och det konstaterades att kommunikationen och samverkan har brustit när det gäller t.ex. kontroller av kör- och vilotider. Uppföljningen visade också att åkeribranschen ser positivt på de kontakter som Transportstyrelsen har inbjudit till som branschen har uppmärksammat att det finns återkommande svårigheter när det gäller att kunna komma i kontakt med myndigheten. I uppföljningen framfördes kritik från bl.a. åkeribranschen om att den nuvarande kontroll- och tillsynsverksamhetens omfattning i är otillräcklig och att detta i sin tur innebär att upptäcktsrisken vid överträdelser är liten. Kritik riktades också mot att sanktioner och bötesnivåer är lägre i än i andra länder vid överträdelser samt att påföljderna inte är tillräckligt kännbara för dem som återkommande bryter mot reglerna. Uppföljningen visade att bötesnivåer och administrativa sanktionsavgifter kan vara både högre och lägre i andra länder än i . I uppföljningen framkom att något som är mer unikt för är att det finns takbelopp som i praktiken innebär att den som begår många och upprepade överträdelser bara kommer att straffas för en del av dessa.