bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — 2012/13:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 33 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Efter förslag av finansutskottet och efter yttrande från miljö- och jordbruksutskottet fastställde genom ett beslut utgiftsramen för utgiftsområde 23 till 16 . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslag och bemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motioner avstyrks. Socialdemokraterna, har med hänvisning till sina respektive förslag för utgiftsområdet inte deltagit i utskottets beslut om tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier sina ställningstaganden i var sitt särskilt yttrande. Miljö- och jordbruksutskottet har tillsammans med näringsutskottet gjort en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om den genomförda uppföljningen. Utskottet har även gjort en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet föreslår att även godkänner vad utskottet har anfört i detta avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016 och 2017, 2. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden, 3. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015, 4. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015, 5. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015, 6. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016, 7. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2014, 2015 och 2016, 8. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 20162018. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 23 punkterna 18. Anslagen inom utgiftsområde 23 anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 23 punkt 9. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 34 i denna del, 2012/13:MJ220 av och (båda S), 2012/13:MJ248 av m.fl. (S), 2012/13:MJ258 av (S), 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:MJ262 av och (båda S) yrkandena 14, 2012/13:MJ280 av och (båda MP), 2012/13:MJ295 av m.fl. (S), 2012/13:MJ312 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 10, 2012/13:MJ331 av och (båda S), 2012/13:MJ336 av och (båda KD), 2012/13:MJ377 av (M) yrkande 2, 2012/13:MJ393 av och (båda C), 2012/13:MJ411 av m.fl. (SD), 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 14, 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:MJ443 av m.fl. (S) yrkandena 15, 2012/13:MJ452 av och (båda MP), 2012/13:MJ453 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:MJ456 av m.fl. (V), 2012/13:MJ471 av (SD), 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 9. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (M), (S)2, (FP), (S)3, (C), (S)4, (M), (MP)5, (KD), (SD), (V)6, (S)7, (M) och (S)8. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 23) om anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet behandlar också ett antal motioner från allmänna motionstiden med anknytning till budgeten, se bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. Regeringens och oppositionspartiernas förslag i dessa delar återfinns i bilaga 3. Utskottet välkomnar landsbygdsministerns initiativ att bjuda in utskottet att delta i en kontaktgrupp för att underlätta diskussionerna om det fortsatta reformarbetet av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Kontaktgruppen leds av statssekreteraren vid och består av representanter för de politiska partierna i samt berörda tjänstemän. Syftet med kontaktgruppen ska vara att informera om processer och aktuella frågor samt förslag och ståndpunkter från Europeiska kommissionen, och andra medlemsstater. Representanter för gav en lägesbild av återkravshanteringen och informerade om djurhållningen i de svenska djurparkerna, införlivandet av ny politik i samband med reformerna och nya utbetalningsfunktion fr.o.m. . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten som gäller jordbruks- och fiskerinäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas inom utgiftsområdet. Verksamheten inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att utarbeta regler och utöva kontroll enligt livsmedelslagen samt genom att främja goda matvanor. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och att öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamheten inom sameområdet syftar till att verka för en levande samisk kultur, inklusive det samiska språket, byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar. Området omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Landsbygdsdepartementet har samordningsansvar för frågor som rör samerna. Verksamheten inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna samt om människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Samarbete mellan länder bedrivs inom utgiftsområdet särskilt inom ramen för EU men även internationellt inom FAO (Food and of the United Nations), det nordiska samarbetet, WTO (), (och en rad andra internationella organisationer. Inom utgiftsområdet ingår följande myndigheter: , , och sjukvård, , , () samt vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). redovisas inom utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska fiskerifonden. En stor del av EU-stöden avser obligatoriska stöd såsom gårdsstöd och intervention. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . Utskottets uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har genomfört en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen har inriktats på tre delar av programmet: Stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster och stöd till biogasproduktion. Utskottets bedömning återfinns under avsnittet Utskottets överväganden. Rapporten har fogats till detta betänkande, se bilaga 4. Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel . Utskottets bedömning återfinns under avsnittet Utskottets överväganden. Rapporten har fogats till detta betänkande, se bilaga 5. Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet beslutade vid sina respektive sammanträden den 3 respektive att göra en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att åstadkomma en utveckling på landsbygden som är ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Det svenska landsbygdsprogrammet finansieras av både och EU och omfattar sammanlagt ca . Det pågående landsbygdsprogrammet är mycket brett och omfattar frågor som berör flera av utskott. De statliga anslagen för programmet finns främst inom statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilket inom bereds av miljö- och jordbruksutskottet. Landsbygdsprogrammet har dessutom tydliga kopplingar till utgiftsområdena 19 Regional tillväxt och 24 Näringsliv, vilka bereds av näringsutskottet. Mot denna bakgrund har miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet genomförts. Utskotten har i första hand studerat kvalitativa resultat i några fallstudier. Uppföljningen har inriktats på att studera den del som är ny för , dvs. insatser för att skapa ett mer diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv och en bättre livskvalitet på landsbygden, dvs. Uppföljningen har koncentrerats till de insatser som görs för mikroföretag, service och biogas. Fallstudierna har genomförts i , och . Utskottet har beslutat att publicera uppföljningen i rapporten /13: RFR4 (prot. En sammanfattning av rapporten och uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar finns i bilaga 4. Landsbygden som resurs för utveckling Landsbygdsprogrammet och de olika insatser som görs inom ramen för programmet har gjort att landsbygdsfrågor har kommit att uppmärksammas på olika sätt. Utskottet konstaterar att utvecklingen på landsbygden ser olika ut i olika delar av . Behoven i storstadsnära landsbygd i skiljer sig starkt från behoven i norra glesbygder. Särskilt i skogslänens glesbygder minskar befolkningen, vilket medför en rad olika problem och stora svårigheter för landsbygdens invånare, bl.a. med underlag för service och skola. Detta påskyndar i sin tur utflyttningen från framför allt glesbygden. Det behövs fortsatta insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att landsbygdsprogrammet används för att aktivt motverka en negativ utveckling på landsbygden. Utskottet betonar vikten av att se landsbygden som en resurs för hela utveckling och av att statliga aktörer inom olika samhällsområden tar sitt ansvar för landsbygdens fortsatta utveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg för att arbeta med landsbygdsutveckling. Utskottet är medvetet om att mycket av det som påverkar utvecklingen på landsbygden ligger utanför landsbygdsprogrammets ram. Beslut som fattas inom ett flertal olika politikområden kan få minst lika stor betydelse för landsbygden och dess möjlighet att utvecklas. Mot bakgrund av detta vill utskottet lyfta fram betydelsen av att statlig verksamhet inom alla politikområden bidrar till att utveckla landsbygden. Det är viktigt att de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet inte motverkas genom beslut inom ett annat politikområde som får negativa konsekvenser för landsbygden. Utskottet noterar att det pågår ett arbete inom med att landsbygdssäkra beslut och ser fram emot att följa resultaten av detta arbete. Utskottet framhåller att företagande och utveckling på landsbygden kan främjas på en rad olika sätt, inte bara genom landsbygdsprogrammet och de insatser som görs inom miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets beredningsområden. Som exempel på viktiga åtgärder inom andra utskotts beredningsområden kan nämnas insatser inom t.ex. utbildning och infrastruktur. Utskottet anser att det är viktigt att arbetet med landsbygdsutveckling från statens sida präglas av långsiktighet, uthållighet och kontinuitet, inte minst för att uppnå avsedda effekter. Stöd till näringslivets utveckling har tidigare betonat att insatserna inom landsbygdsprogrammet ska stödja en allmän utveckling av landsbygden, t.ex. vad gäller företagande och sysselsättning. Utskottet konstaterar att det pågår en förändring vad gäller näringslivet på landsbygden. Detta är en utveckling som både miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har uppmärksammat på olika sätt. Jord- och skogsbruket är inte längre alltid den dominerande näringen, även om det är mycket viktigt och centralt för landsbygden. Denna utveckling återspeglas även i landsbygdsprogrammet och dess genomförande, vilket enligt utskottets uppfattning är positivt. Det finns många utvecklingsidéer och entreprenörer på landsbygden, och utskottet vill understryka att det är väsentligt att staten stöder arbetet med att locka fram idéerna så att de kan omsättas till konkreta och framgångsrika utvecklingsinsatser. Det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling. Meningen är att det nuvarande landsbygdsprogrammet ska nå fler målgrupper . Utskottet konstaterar att landsbygdsprogrammet för många dock fortfarande förknippas med i första hand jordbruk. Enligt utskottets bedömning har landsbygdsprogrammet utformats så att det når fler målgrupper, inte minst genom de insatser som görs inom axel 3 och de åtgärder som har stått i centrum för denna uppföljning. Detta är positivt. kan utskottet konstatera att det har varit svårt för och länsstyrelserna att nå ut till de nya målgrupperna och att informationsarbetet inte har nått ända fram i alla delar av . Det var svårt i början att få i gång åtgärderna inom axel 3 eftersom det handlade om nya typer av verksamheter jämfört med tidigare landsbygdsprogram. Enligt vad utskottet fått information om har informationen om programmet nu till stor del nått fram, men inför kommande landsbygdsprogram är det viktigt att ytterligare förbättra informationsinsatserna, inte minst gentemot de nya målgrupperna. Lokalt deltagande och engagemang Landsbygdsprogrammet ska i stor utsträckning bygga på lokalt deltagande och engagemang. Partnerskap genom Leader eller liknande metoder ska främjas, och programmet ska utformas så att det gynnar ett ökat deltagande av unga människor och svenskar med utländsk bakgrund. Programmet ska också bidra till att jämställdhet mellan kvinnor och män uppnås. Utskottet menar att det lokala deltagandet och engagemanget är helt avgörande för om utvecklingsinsatserna ska ge ett långsiktigt hållbart resultat. Vilken metod som är bäst för att uppnå detta engagemang är dock svårt att säga. Leader kan vara en sådan metod, men det kan också finnas andra sätt att främja lokalt deltagande. Oavsett vilket arbetssätt som väljs är det viktigt att uppmuntra lokalt samarbete mellan olika aktörer på landsbygden. Utskottet anser att det är betydelsefullt att kommunernas roll i arbetet med landsbygdsutvecklingsfrågor uppmärksammas. När det gäller de horisontella aspekterna noterar utskottet att ungdoms-, integrations- och jämställdhetsperspektiven endast har uppmärksammats till begränsad del i arbetet med landsbygdsprogrammet i de tre län som har ingått i denna uppföljning. Utskottet vill därför framhålla att det är viktigt att dessa aspekter får ökad uppmärksamhet i det fortsatta utvecklingsarbetet, inte minst för att det ska ge långsiktigt hållbara resultat. Regional anpassning av landsbygdsprogrammet Enligt utskottets bedömning är det bra att det finns en frihet för länen att lägga upp genomförandet av landsbygdsprogrammet på olika sätt, eftersom behoven varierar i olika delar av landsbygder. Utskottet menar dessutom att en ökad regional anpassning leder till ökat regionalt och lokalt engagemang och därmed ett utökat underifrånperspektiv, vilket är positivt. Det är härvid viktigt att länsstyrelserna kan förklara och kommunicera med aktörerna om hur prioriteringarna ser ut i de skilda länen och orsakerna till detta. Utskottet konstaterar att den regionala anpassningen och skillnader i prioriteringar mellan länen har lett till att vissa administrativa svårigheter har uppstått för aktörer som arbetar med t.ex. länsövergripande projekt. Kritik har framförts från i första hand nationella aktörer om att samma regelverk leder till olika beslut i olika län. har de lokala och regionala aktörerna varit nöjda med den regionala anpassningen. Utskottet vill här betona att verkligheten ser olika ut i skilda delar av landet och att det därför är ofrånkomligt att insatserna behöver se olika ut i olika delar av landet. Det är givetvis viktigt att det nationella regelverket följs på ett likartat sätt i de olika länen. Uppföljningen visar att skillnader mellan länens sätt att arbeta med landsbygdsutveckling även kan ha ett flertal andra orsaker än skillnader i länens strategier, t.ex. vilken kompetens och inriktning som personalen har vid olika myndigheter. Utskottet vill mot den bakgrunden betona vikten av att länsstyrelserna och andra myndigheter arbetar för att underlätta länsövergripande insatser utan att den regionala anpassningen åsidosätts. Bred inriktning på landsbygdsprogrammet Utskottet menar att det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling. För att kunna lösa problemen på landsbygden behövs en rad olika insatser som är utformade utifrån de olika förutsättningarna på landsbygder. Det är därför positivt att landsbygdsprogrammet är brett upplagt. är det viktigt att programmet koncentreras till insatser som är centrala för landsbygdens utveckling. Utskottet noterar att det finns delvis olika syn bland myndigheter och organisationer vad gäller frågan om vilken typ av insatser som i första hand bör få stöd från landsbygdsprogrammet. En delförklaring till detta är de olika regionala strategierna. En del aktörer betonar mer att stödet främst bör gå till näringslivsinsatser, medan andra mer framhåller behovet av allmänna insatser. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att det finns en bredd i insatserna och en inriktning på både landsbygdens näringsliv och på mer allmänna utvecklingsinsatser som är till gagn för både företag och de boende på landsbygden. Utskottet vill också peka på att det finns behov av coachning och rådgivning till företag på landsbygden, liksom av stöd till samarbete mellan företagare på landsbygden. Utskottet konstaterar att det är svårt att se skillnaderna mellan en del av landsbygdsprogrammets åtgärder. Antalet åtgärder skulle därför kunna minska. Uppdelningen på åtgärder är huvudsakligen ett problem för myndigheterna, exempelvis eftersom det kräver administrativa insatser och inlåsningseffekter kan uppstå. Utskottet menar att färre och mer generella åtgärder skulle kunna effektivisera myndigheternas arbete. Upplägget av landsbygdsprogrammet innebär att bidrag betalas ut i efterskott, vilket ställer krav på likviditet hos företag och projekt. Utskottet noterar att detta innebär problem för i synnerhet små företag och projekt: det kan vara svårt för dem att delta i landsbygdsprogrammet om de inte har god likviditet. Detta är en fråga som bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med landsbygdsprogrammet. Länsstyrelserna arbetar med landsbygdsprogrammet på olika sätt. Utskottet konstaterar att länsstyrelsernas fokus i arbetet med landsbygdsprogrammet ligger på att handlägga ärenden, inte att arbeta proaktivt med landsbygdsutveckling. Handläggningstiderna varierar mellan olika länsstyrelser. Utskottet vill här lyfta fram vikten av att försöka korta ned handläggningstiderna, inte minst för att inte äventyra entusiasmen hos dem som arbetar i utvecklingsprojekt och landsbygdsföretag som vill utvecklas. är det också viktigt att ökade krav på myndigheterna inte går ut över myndighetshandläggarnas möjligheter att närmare bedöma ansökningarna och de planer som de sökande har. Det är viktigt att man i kommande landsbygdsprogram ger utrymme för myndigheterna att arbeta mer med information och kvalitetssäkring. I det fortsatta utvecklingsarbetet skulle fler inslag av ökat lärande mellan olika myndigheters administration av bidragsansökningar och utbetalningar kunna ingå, både inom jordbruksadministrationen och exempelvis det arbete som görs inom de regional- och näringspolitiska områdena. Det vore bra om hanteringen inom olika fonder kunde jämföras och goda exempel kunde tas fram. Utskottet konstaterar att det finns en ambition att förenkla landsbygdsprogrammets genomförande, men detta till trots är landsbygdsprogrammet administrativt krångligt, för både stödmottagare och myndigheter. En orsak till detta är att programmet präglas av rutinerna för jordbruksstöden. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att fortsätta arbetet med att förenkla administrationen kring bidragen. Det borde t.ex. inte vara nödvändigt att anlita konsulter för att fylla i ansöknings- och rekvisitionsblanketter. Inte minst mot bakgrund av att landsbygdsprogrammet ofta vänder sig mot små aktörer med begränsade resurser är det viktigt att programmet är enkelt att förstå och söka. Resultat för landsbygdens utveckling