bet · GZ01KU6 · 2012-03-02 00:00:00 — 2011/12:KU6 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse I detta betänkande behandlas redogörelse /12:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden och tre följdmotioner. Härutöver behandlar utskottet ett motionsyrkande från allmänna motionstiden . Justitie- och socialförsäkringsutskotten har yttrat sig angående ämbetsberättelsen och följdmotionerna i de delar som rör respektive utskott. Utskottet föreslår att genom ett tillkännagivande begär att regeringen låter utreda frågan om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet. Därmed tillstyrker utskottet delvis följdmotionsyrkandena. Motionsyrkanden om tillsyn över kriminalvårdens verksamhet avstyrks eftersom utskottet anser dem vara tillgodosedda genom nu beslutade utredningsdirektiv. Med detta föreslår utskottet att lägger ämbetsberättelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Justitieombudsmännens ämbetsberättelse och frågan om nya tillsynsorgan tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda frågan om ordinarie tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:K1, 2011/12:K2 och 2011/12:K3, avslår motion 2011/12:Ju359 yrkande 45 och lägger redogörelse /12:JO1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (M). ombudsmän har enligt 11 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän överlämnat sin ämbetsberättelse (redog. 2011/12:JO1) för tiden . Tre motioner (S, MP respektive M, FP, C och KD) har väckts med anledning av redogörelsen. Utskottet har inhämtat yttranden från justitie- och socialförsäkringsutskotten, bilaga 2 och 3. har i samband med yttrandet överlämnat ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden , som också behandlas i detta betänkande. Justitieombudsmännen lämnade inför utskottet muntligen uppgifter om sin verksamhet. I samband med utskottets beredning har utskottskansliet besökt ombudsmannaexpeditionen och gått igenom ämbetets äldsta ännu inte avgjorda ärenden. Utskottskansliet har då tagit del av diarier, protokoll och andra handlingar. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse och frågan om nya tillsynsorgan Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att genom ett tillkännagivande begär att regeringen låter utreda frågan om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet. Därmed tillstyrker utskottet delvis följdmotionsyrkandena. Motionsyrkanden om tillsyn över kriminalvårdens verksamhet avstyrks eftersom utskottet anser dem vara tillgodosedda genom nu beslutade utredningsdirektiv. Med detta föreslår utskottet att lägger redogörelsen till handlingarna. Ämbetsberättelsen, som omfattar /11, inleds med en skrivelse till som innehåller uppgifter om organisationen och verksamheten. Av skrivelsen framgår att valde justitieombudsmannen att vara chefsjustitieombudsman fr.o.m. med anledning av att den förre chefsjustitieombudsmannen på egen begäran av entledigades från sitt uppdrag fr.o.m. . Vidare framgår att dels valde om att vara ställföreträdande justitieombudsman fr.o.m. , dels valde lagmannen att vara justitieombudsman fr.o.m. till dess att ett nytt val har genomförts . Av skrivelsen framgår även i vilken utsträckning de ställföreträdande justitieombudsmännen har tjänstgjort under verksamhetsåret. Vidare framgår att ändringar har gjorts i JO:s instruktion, bl.a. som en följd av ändringar i regeringsformen om att justitieombudsmännen inte längre ska ha rätt att närvara vid domstolars och förvaltningsmyndigheters överläggningar, av ombudsmännens nya uppgifter som nationellt besöksorgan enligt den s.k. Ocpatkonventionen samt att arbetsordningen har ändrats genom beslut av chefsjustitieombudsmannen . En av dessa ändringar var föranledd bl.a. av att ombudsmännen genom beslut av fått möjlighet att delegera beslutanderätten i klagomålsärenden och att en ny indelning i ansvarsområden beslutats. Av de statistiska uppgifterna framgår att det under verksamhetsåret nyregistrerades 6 954 ärenden, vilket innebär en minskning med 490 (6,jämfört med verksamhetsåret . Antalet nya inspektions- eller andra initiativärenden var 36, vilket innebär en minskning med 10 jämfört med det föregående verksamhetsåret. Antalet ärenden föranledda av remisser huvudsakligen från var 102, en ökning med 14. Klagomålsärendena uppgick till 6 816, vilket innebär en minskning med 494 (6,) jämfört med förra verksamhetsåret. I skrivelsen anförs att prövningen av klagomålsärenden tar huvuddelen av JO:s handläggningsresurser i anspråk, varför antalet inspektioner och övriga granskningar på JO:s eget initiativ minskat ytterligare och ligger på en betydligt lägre nivå än vad JO anser vara önskvärt. Antalet avgjorda ärenden uppgick till 7 061, vilket innebär en minskning med 666 (8,) jämfört med det föregående årets nivå. Av de avslutade ärendena var 100 lagstiftningsremissärenden, 50 inspektionsärenden eller andra initiativärenden samt 6 911 klagomålsärenden. Sedan möjligheten till delegation av vissa beslut infördes har 220 av klagomålsärendena avgjorts av en byråchef. Vidare redogörs i skrivelsen i korthet bl.a. för den omfördelning av ärenden mellan de olika ansvarsområdena som har genomförts under verksamhetsåret. Sammanfattningsvis fick varje ansvarsområde ett karaktärsområde och en allmän förvaltningsrättslig del. Karaktärsområdena är polisen, domstolarna, kriminalvården och . Syftet med omfördelningen är att få en jämnare arbetsbelastning mellan avdelningarna och att skapa en organisation där det går lätt att göra justeringar vid förändringar i arbetsbelastningen. Förhoppningen är enligt ämbetsberättelsen att karaktärsområdena också ska fungera som attraktionsområden och göra det lätt att rekrytera på alla nivåer. Därefter redovisar justitieombudsmännen sina övergripande iakttagelser inom varje ansvarsområde. JO konstaterar att till ansvarsområde 1 hör fortfarande de allmänna domstolarna men inte åklagar- och polisväsendena. Härutöver hör bl.a. de allmänna förvaltningsdomstolarna, , , överförmyndarna och kommunikationsväsendet numera till detta ansvarsområde. Han uppmärksammar bl.a. ett initiativärende som avser domstolarnas beredningsorganisation. I sitt beslut uttalade förre chefsJO att bestämmelser om lottning av mål och om undantag från en slumpvis fördelning borde ha sin utgångspunkt i bestämmelser i lag. Efter detta beslut har en sådan ordning föreslagits av (SOU 2011:42). Förslaget är nu föremål för remissbehandling. noterar vidare att problem med långa handläggningstider fortfarande förekommer hos bl.a. Transportstyrelsen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. I en del fall vid förvaltningsdomstolarna är handläggningstiderna påtagligt långa, vilket är något som enligt honom inger oro. Även JO tar i sin redovisning upp denna fråga. ChefsJO redovisar att till ansvarsområde 2 hör numera frågor om kriminalvården, socialförsäkringarna och försvaret samt ett antal mindre myndigheter, däribland , och . Under verksamhetsåret tog avdelningen emot färre nya klagomålsärenden än förra verksamhetsåret, och hon konstaterar att i stort sett hela minskningen hänför sig till socialförsäkringen. Hon menar att detta måste sägas vara en utomordentligt glädjande utveckling som pekar på att börjar få kontroll över sina handläggningsproblem. utgör dock ärenden om kriminalvård och socialförsäkring av avdelningens arbete. Ärenden om långsam handläggning och bristfällig kommunikation är fortfarande vanliga inom socialförsäkringsområdet, liksom ärenden med EU-rättslig anknytning. Bland de ärenden som gäller kriminalvården lyfter bl.a. fram två som gäller medicinsk behandling av intagna och kompetensgränsdragningen mellan anstaltspersonalen och anstaltens sjukvårdande personal. Hon har i de två besluten framhållit att ansvaret för medicinsk bedömning och läkemedelsförskrivning vilar på den behandlande läkaren, dvs. anstalts- eller häktesläkaren, och inte på anstaltspersonalen. Vidare redovisar hon ett beslut som rör placering av intagna på s.k. normalavdelningar på de nya säkerhetsavdelningarna vid de största anstalterna, något som har inneburit att dessa intagna drabbades av hårdare begränsningar i det dagliga livet än vad som var motiverat av säkerhetsskäl. Hon erinrade i beslutet om den grundläggande principen för behandling av frihetsberövade, nämligen att begränsningar i friheten inte får gå utöver vad som krävs för att upprätthålla ordningen och säkerheten och att en kontrollåtgärd alltså måste stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden. JO konstaterar att de allmänna förvaltningsdomstolarna numera har flyttats till ett annat ansvarsområde och att ansvarsområde 3 nu i huvudsak omfattar hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet och . Klagomål mot myndigheterna inom utgör den dominerande gruppen, motsvarande av klagomålen. Inom denna grupp är ärenden som på ett eller annat sätt rör barn och ärenden som rör försörjningsstöd vanligt förekommande. Även påpekar att det stora antalet klagomålsärenden medför att utrymmet för inspektioner minskar, vilket enligt hennes mening är en olycklig utveckling, och hennes förhoppning och ambition är att genom bl.a. fortsatta insatser för effektivisering av ärendehanteringen kunna öka antalet inspektioner. Hon refererar vidare till några avgjorda ärenden som rör hembesök inom ramen för utredningar om ekonomiskt bistånd, där det i besluten har betonats att hembesöken inte får vara påtvingade utan måste äga rum med den enskildes reella samtycke. Oanmälda hembesök bör med hänsyn till principerna om självbestämmanderätt och integritet kunna godtas endast i undantagsfall, exempelvis om en nödsituation kan befaras. Slutligen nämns ett beslut som rör offentlighet och sekretess där hon har funnit det i högsta grad anmärkningsvärt att ett sjukhus hade tillåtit tv-inspelning av patienter i akutmedicinska situationer utan att samtycke från patienterna hade inhämtats. JO konstaterar att i ansvarsområde 4 ingår numera polis-, åklagar- och tullväsendena, men inte som tidigare bl.a. skatte- och exekutionsväsendena, kommunikationsväsendet eller plan- och byggärendena. Han redovisar därefter ett antal ärenden avgjorda under verksamhetsåret, varav här kan nämnas följande. Myndigheternas handläggningstider har varit den gemensamma frågan för ett stort antal ärenden. Initiativärenden om några myndigheters handläggningstider aktualiserade vissa principiella överväganden, som redovisas i korthet i skrivelsen. anför i detta sammanhang bl.a. att arbetsuppgifternas omfattning, arbetets kvalitet och resurser är tre faktorer som påverkar handläggningstiderna. Om arbetsmängden ökar men resurserna och kvalitetskraven är oförändrade, kommer handläggningstiderna att öka. Frågan om resurser är därför inte något man kan bortse från vid ställningstagandet till om en myndighets handläggningstider är rimliga eller inte. Gör man det finns i stället en risk för att myndigheterna tvingas göra avkall på handläggningens kvalitet. Även om det är viktigt att ärenden handläggs snabbt är det enligt än viktigare att de handläggs korrekt och rättssäkert. Vidare redogör han bl.a. något för den granskning av tillämpning av utlänningslagens bestämmelser om förvar av utlänningar som inte får vistas i eller vars rätt att uppehålla sig i är oklar. Dessa kan under vissa förutsättningar tas i förvar. Han framhåller att beslutet innehöll mycket allvarlig kritik mot att förvarstagna som inte utgör en fara för andra än sig själva placeras i häkte, och han anser att förfarandet saknar erforderligt lagstöd. tar dessutom upp frågor om bl.a. offentlighet och sekretess, yttrandefrihet och regeringsformens krav på opartiskhet och saklighet. Efter den övergripande redovisningen av justitieombudsmännens iakttagelser inom respektive ansvarsområde följer i ämbetsberättelsen en redogörelse för ärenden av större allmänt intresse. Tre motioner har väckts med anledning av ämbetsberättelsen. Härutöver bereds här ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden . I kommittémotion 2011/12:K3 av Per m.fl. (M, FP, C och KD) yrkas ett tillkännagivande om att regeringen, med beaktande av JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan, ska se över bristen på ordinarie tillsynsorgan för verksamheter som är föremål för omfattande ärendehantering hos JO. Följden av att JO ägnar alltför stor del av sin verksamhet åt ärenden som borde behandlas i ett annat sammanhang är enligt motionärerna att JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan äventyras. I kommittémotion 2011/12:K1 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning i frågan om att inrätta ett självständigt och oberoende tillsynsorgan för Kriminalvårdens område. Varje frihetsberövande innebär enligt motionärerna ett starkt ingrepp i den personliga integriteten och rörelsefriheten. Varje del av ett frihetsberövande bör därför vara omgärdat av kontrollorgan och system för att minimera möjligheterna till fel. utgör ärenden som rör kriminalvården en mycket stor andel av JO:s ärenden, vilket är en klar indikation på ett starkt behov av systematiserad och tematisk tillsyn. Den tillsyn som utförs av JO är inte kontinuerlig eller fullständig men mycket betungande för JO. Även andra statliga verksamheter saknar en tillfredsställande tillsynsverksamhet. Det gäller exempelvis . Sådana statliga verksamheter som med myndighetsutövning har en stor inverkan på människors vardagsliv men som saknar en oberoende och effektiv tillsynsverksamhet bör enligt motionärerna identifieras. I motion 2011/12:K2 av (MP) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning för att på ett samlat sätt se över hur ordinär tillsyn kan ordnas för verksamheter som saknar detta. Ett genomförande av en ny tillsynsorganisation som medför att all offentlig verksamhet bedrivs under effektiv tillsyn kommer enligt motionären dels att leda till en kvalitativt förbättrad verksamhet, dels minska belastningen hos JO och Justitiekanslern. Mot denna bakgrund menar motionären att ordinära tillsynsorgan måste skapas för de verksamheter som saknar detta. Hur detta ska ske och vilka områden som berörs måste bli föremål för en utredning. I kommittémotion 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 45 begärs att tillkännager för regeringen att inrättandet av en oberoende tillsynsinstans som kan sköta tillsynen över Kriminalvården bör utredas. En väl fungerande tillsyn är enligt motionärerna central för den slutna verksamhet som kriminalvården är. Den tillsyn som JO utför är inte kontinuerlig och heller inte fullständig. En övervägande del av verksamhetens tillsyn ansvarar enligt motionärerna den egna myndigheten för. En modern kriminalvård bör i stället ha en självständig tillsyn utifrån. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för det föregående verksamhetsåret (redog. 2010/11:JO1) konstaterade att JO hade uppmärksammat frånvaron av ordinarie tillsynsorgan inom exempelvis kriminalvårds- och socialförsäkringsområdena som ett problem och att JO i ämbetsberättelsen hade anfört att det var närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknades på flera områden. Utskottet instämde i detta och ville understryka att det var mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kan fullfölja denna uppgift på det sätt som är meningen (bet. 2010/11:KU16 s. 8). I samband med behandlingen av årets budgets budgetproposition (utg.omr. 1 ) och en följdmotion (MP) om att sätta upp och tilldela budgetanslag till en ny nationell tillsynsorganisation konstaterade utskottet att JO fortfarande i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor var enligt utskottet betydelsefull. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn saknades emellertid enligt utskottet, som avstyrkte bifall till motionsyrkandet i denna del. Utskottet anförde emellertid att det avsåg att återkomma till frågan i samband med behandlingen av ämbetsberättelsen (bet. 2011/12:KU1 s. 32). Utredningen effektivitet föreslog i slutbetänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80) att en ny myndighet skulle bildas för tillsyn av Kriminalvårdens verksamhet. Den nya tillsynsmyndigheten bör enligt förslaget bl.a. granska att gällande författningar efterlevs och att Kriminalvården fullgör och regeringens uppdrag samt att myndigheten handlägger ärenden korrekt och använder sina resurser effektivt. Förslagen bereds inom . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till den pågående (Ju 2010:09, dir. 2012:13). Kommittén ska enligt dessa direktiv, såvitt är aktuellt här, ta ställning till om ett fristående organ ska granska bl.a. Om övervägande skäl talar för att ett sådant organ bör inrättas, ska kommittén lämna ett fullständigt förslag om hur detta organ och dess verksamhet bör utformas och vilken verksamhet inom som ska granskas. Denna del av det utökade uppdraget ska redovisas . delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna om att det är problematiskt att bl.a. Kriminalvården saknar ordinarie tillsynsorgan. Utgångspunkten måste vara att tillsynen över Kriminalvården är tillräcklig i förhållande till de långtgående befogenheter som myndigheten har för att ingripa i enskilda människors liv. Enligt justitieutskottet talar detta med viss styrka för att tillsynen över Kriminalvården bör skötas av ett oberoende och externt organ. ser positivt på att de tilläggsdirektiv som för utskottets yttrande hade diskuterats men inte beslutats kommer att avse frågan om en ny fristående myndighet med uppgift att utöva tillsyn över bl.a. polisen och Kriminalvården. vill understryka att det är angeläget att frågan om en fristående tillsynsmyndighet för Kriminalvården löses och att regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. bör därför föreslå att , med tillstyrkande av motionerna i de delar som avser justitieutskottets delar, som sin mening ger regeringen detta till känna. noterar i sitt yttrande dels att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) visserligen utövar en självständig tillsyn över socialförsäkringsområdet men inte tar emot klagomål från enskilda om ärendehandläggningen vid myndigheter, dels att JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan innebär att vissa myndigheters, exempelvis , hänvisningar på webbplatsen till JO och JK för enskildas klagomål på ärendehandläggningen i ett enskilt fall kan ifrågasättas. Enligt socialförsäkringsutskottets mening bör det finnas en möjlighet för enskilda att få klagomål på hur en myndighet har handlagt deras ärende hanterade på ett ändamålsenligt sätt, antingen av ett externt ordinarie tillsynsorgan eller av myndigheten själv. I det senare fallet ska det finnas kompetens och administrativa rutiner på myndigheten för att hantera klagomålen. Det bör även enligt socialförsäkringsutskottet övervägas om funktionen ska vara självständig i förhållande till myndighetens övriga verksamhet. Enligt utskottets mening bör det utredas och klargöras hur klagomål på bl.a. ärendehandläggningen inom och myndigheter inom socialförsäkringen ska hanteras i ordinarie ordning. noterar vidare att när det gäller en myndighets beslut i ett enskilt ärende kan detta överklagas till förvaltningsdomstol av den som är part i ärendet. Med detta anser socialförsäkringsutskottet att följdmotionerna kan anses vara i huvudsak tillgodosedda i de delar de avser utskottets beredningsområde. Justitieombudsmännen har , i ämbetsberättelsen och i andra sammanhang, påtalat att mängden klagomålsärenden som lämnas in till myndigheten ökar kraftigt och att detta bl.a. medför att utrymmet för den mer strukturerade genomgång av myndigheters verksamhet som inspektioner möjliggör minskar. JO har i detta sammanhang särskilt pekat på att frånvaron av ordinarie tillsynsorgan på bl.a. kriminalvårdens och socialförsäkringens områden leder till att JO, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor utsträckning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. JO anförde i förra årets ämbetsberättelse att det var i det närmast häpnadsväckande att det fortfarande saknas reguljära tillsynsorgan på flera områden. instämde i detta och underströk att det var mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO inte kan fullgöra sin uppgift som ett extraordinärt tillsynsorgan på det sätt som är meningen. Klagomål som rör Kriminalvårdens verksamhet utgör en stor del av JO:s ärendemängd. Det rör sig dessutom om en verksamhet med stor betydelse för den enskilde, med en långtgående inverkan på människors personliga liv. För att öka förutsättningarna för JO att bedriva den extraordinära tillsyn som är avsedd bör enligt utskottets mening frågan om bristen på ordinarie tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet ses över. Utskottet konstaterar att regeringen nu har beslutat om tilläggsdirektiv till som motsvarar utskottets önskemål. Utskottet ser positivt på detta och anser därmed att motionsyrkandena i dessa delar är tillgodosedda. Motionerna 2011/12:K1, 2011/12:K2, 2011/12:K3, samtliga i denna del, och 2011/12:Ju359 yrkande 45 avstyrks därför. Även inom migrations- och socialförsäkringsområdena gör bristen på ordinarie tillsynsorgan att en stor del av JO:s resurser ägnas åt sådant som i stället bör hanteras i en annan ordning. Utskottet anser, liksom socialförsäkringsutskottet, att det bör utredas hur och i vilken organisatorisk form en ordinarie tillsyn över ärendehandläggningen inom och socialförsäkringens verksamhetsområden bör utformas. Med bifall till motionerna 2011/12:KU1, 2011/12:K2 och 2011/12:K3, samtliga i denna del, bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Med detta föreslår utskottet att lägger ämbetsberättelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /12:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. 2011/12:K1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oberoende organ för tillsyn av olika statliga verksamheter. 2011/12:K2 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning för att på ett samlat sätt se över hur ordinär tillsyn kan ordnas för verksamheter som saknar detta. 2011/12:K3 av Per m.fl. (M, FP, C, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan och se över bristen på ordinarie tillsynsorgan för verksamheter vilka är föremål för omfattande ärendehantering hos JO. Motion från allmänna motionstiden 2011/12:Ju359 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende instans som sköter tillsynen över Kriminalvården. beslutade att ge bl.a. justitieutskottet tillfälle att yttra sig över redogörelse /12:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse samt motionerna 2011/12:K1 (S), 2011/12:K2 (MP) och 2011/12:K3 (MP, FP, C, KD) som väckts med anledning av redogörelsen. yttrar sig över de delar av redogörelsen och motionerna som rör utskottets beredningsområde, främst Kriminalvården. Vidare yttrar sig justitieutskottet över ett motionsyrkande, 2011/12:Ju359 (S) yrkande 45, från den allmänna motionstiden . Det sistnämnda motionsyrkandet överlämnas under förutsättning av medgivande till . understryker att det är angeläget att frågan om en fristående tillsynsmyndighet för Kriminalvården löses och att regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Enligt justitieutskottets mening bör föreslå att som sin mening ger regeringen detta till känna. bör därmed tillstyrka motionerna i den mån de avser justitieutskottets beredningsområde.