bet · GZ01TU8 · 2012-04-13 00:00:00 — Uppföljningen visade även att böterna har varit låga i de få fall som någon har fällts för otillåten cabotage i . I uppföljningen påtalades problemet med att den svenska polisen saknar en motsvarande möjlighet som finns i andra europeiska länder när det gäller att kunna hindra fortsatt färd, t.ex. att kunna låsa fast en lastbil, s.k. klampning, i fall där överträdelser har skett men föraren eller åkeriföretaget inte betalar böter. Konsekvenser av myndigheternas tillsyn för branschen Uppföljningen påvisade flera områden som kan bli bättre när det gäller de tunga godstransporterna på väg och att det behövs ökade statliga tillsynsinsatser för att värna konkurrensneutralitet och sunda arbetsvillkor för lastbilsförarna. Det var i uppföljningen inte möjligt att faktiskt belägga utbredningen av oseriös åkeriverksamhet inom den svenska åkerinäringen respektive åkerier som har sin hemvist i andra länder. I uppföljningen konstaterades att en viktig orsak till att det är svårt att bedöma hur utvecklingen av regelefterlevnaden har sett ut och ser ut hör samman med att myndigheternas insatser för att följa upp och genomföra tillståndsmätningar för de yrkesmässiga godstransporterna på väg har varit begränsade. När det gäller oklarheten om hur stor förekomsten är av otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik visade uppföljningen att denna situation inte är unik för utan är densamma i många andra länder. Under uppföljningen framkom ett antal frågor som anknyter till de yrkesmässiga godstransporterna på väg och som kan anses angelägna att få ytterligare fördjupade belysningar av. Till dessa frågor hör behovet av fler säkra uppställningsplatser för lastbilar, problem kopplade till manipulering med hastighetsregulatorer, fordonsfrågor och däck samt problem med arbetsförhållandena där en del av lastbilsförarna har en utsatt arbetssituation och tvingas arbeta under osunda villkor. I motion 2011/12:T201 framför m.fl. (S) att det finns ett stort problem med otillåten cabotagetrafik och olaga yrkesmässig trafik. Det är inte bara ett problem för seriösa åkare, transportarbetare och lågavlönade chaufförer. Det är också ett problem för än större brottslighet som det kan medföra. Mot denna bakgrund anför motionärerna att vi på allvar måste ta itu med det växande problemet och att ett sätt vore att se över möjligheten att omorganisera verksamheten så att enbart en myndighet arbetar med att komma till rätta med den olagliga tunga trafiken och den brottslighet som den drar med sig. I motion 2011/12:T322 framför m.fl. (S) att samstämmiga uppgifter indikerar att utlandsregistrerade lastbilar inte bara engageras för export- och importuppdrag och inte heller begränsar sin verksamhet till godkänd cabotagetrafik. Kombinationen oklara definitioner och närmast obefintlig kontroll har lett till att mycket stora godsströmmar utförs i form av olaga inrikes yrkestrafik. har inte levt upp till principen om att sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Mot bakgrund av detta anförs det att under arbetet med att utveckla den nya yrkestrafiklagstiftningen bör regeringen säkerställa att kontrollen av cabotagetrafiken och sanktionerna mot åkerier som utför illegal inrikestrafik blir effektiva, proportionella och avskräckande i enlighet med EU-förordningarnas krav. I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 14 anförs att seriösa aktörer inom åkerinäringen upplever en allt hårdare konkurrens från åkerier som inte respekterar gällande regler och anställer personal på undermåliga villkor. Mot bakgrund av detta anför motionärerna att polisen, Transportstyrelsen, , , och effektivt samordnar sina åtgärder för att kontrollera regelefterlevnaden i åkeribranschen. Utskottet vill inledningsvis klargöra att den uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg som utskottets uppföljningsgrupp genomfört visar att tillsynen behöver förbättras och bli mer effektiv. Utskottet menar att det som har framkommit i uppföljningen tydligt visar på vikten av att det vidtas kraftfulla insatser för att stärka kontroll- och tillsynsverksamheten för ökad trafiksäkerhet, förbättrad arbetsmiljö och konkurrens på lika villkor inom branschen. Utskottet ser allvarligt på de brister som redovisats i uppföljningsrapporten och delar uppföljningsgruppens slutsatser om att det behövs tydligare styrning och samordning av myndigheternas tillsyn och kontroller samt att det är angeläget att Transportstyrelsen tar fram en tillsynsstrategi. Utskottet delar vidare uppföljningsgruppens bedömning att det också behövs kraftfulla åtgärder för förbättrad samverkan mellan myndigheterna och mellan myndigheter och åkeribranschen. Uppföljningen visar vidare med tydlighet att de ansvariga myndigheterna måste prioritera brott inom yrkestrafiken samt avsätta resurser och vidta åtgärder för att säkra tillgången på kompetens för detta. Utskottet kan , i likhet med de slutsatser som presenterades i uppföljningen, konstatera att det även behövs mer effektiva verktyg för att komma till rätta med de överträdelser som sker så att seriös åkeriverksamhet på lika villkor kan säkerställas. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund det initiativ som regeringen tagit efter att trafikutskottets uppföljningsgrupp slutförde sin uppföljning . Utskottet vill peka på att regeringen fattade beslut om att ge Transportstyrelsen och ett brett uppdrag som innefattar flera olika delar. De första delarna av uppdraget innefattar att myndigheterna i samråd ska ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och utföra en tillståndsmätning av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. I uppdraget ingår vidare att lämna förslag på hur riskvärderingssystemet ska utvidgas i enlighet med EU-reglerna. Myndigheterna ska enligt uppdraget även lämna förslag till eventuella åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. I uppdraget ingår slutligen även att lämna förslag till de författningar som behövs och att redovisa konsekvenser av de åtgärder som föreslås. Arbetet med uppdraget ska genomföras på ett öppet sätt med kontakter med branschen och arbetstagarorganisationerna. Transportstyrelsen och ska lämna en delredovisning av uppdraget till . I delredovisningen ska en tillståndsmätning av yrkestrafiken på väg ingå. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottet konstaterar att tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg är ett område som berör flera olika departements beredningsområde. Utskottet vill därför uttrycka tillfredsställelse över att näringsministerns, infrastrukturministerns och justitieministerns statssekreterare samt arbetsmarknadsministerns stabschef träffade företrädare för åkeribranschen för att bl.a. diskutera behovet av samordning i syfte att motverka illegala krafter. Utskottet har också informerats om att ett interdepartementalt arbete planeras med fokus på yrkestrafiken på väg. Till utskottet har aviserats att , , , m.fl. kommer att ingå i detta arbete. Utskottet vill vidare lyfta fram att väsentliga frågor som rör yrkesmässiga vägtransporter faller inom andra beredningsområden i än trafikutskottets. Detta gäller exempelvis beredningsområdena för arbetsmarknads-, justitie- och näringsutskotten. Utskottet avser därför att föra vidare resultaten från den uppföljning som utskottet genomfört i syfte att skapa ökade förutsättningar för en bredare parlamentarisk samsyn kring frågor om den yrkesmässiga vägtrafiken. Utskottet vill avslutningsvis även uppmärksamma att när det gäller frågan om att även den som av oaktsamhet bryter mot bestämmelserna om krav på förarbehörighet i vissa fall ska kunna lagföras hänvisar regeringen i proposition 2011/12:80 till att det tillsattes en utredning om användningen av straffrätt och att utredaren enligt utredningsdirektiven bl.a. ska analysera om det går att vara mer återhållsam med användningen av straffrätt på olika områden, främst inom specialstraffrätten. Analysen ska även omfatta hur detta i så fall bör uppnås och peka ut sådana områden och metoder. Transport- och trafikområdet nämns särskilt. Beroende av vad utredningen föreslår kan en annan ordning komma att övervägas . Sammantaget konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder med anledning av de iakttagelser och slutsatser som har framkommit i trafikutskottets uppföljning. Utskottet förutsätter vidare att de insatser som redan nu initierats kommer att följas av ytterligare om det skulle visa sig vara nödvändigt för att säkra en hög trafiksäkerhet, bra arbetsmiljö och konkurrens på lika villkor inom åkeribranschen. Med hänsyn till frågornas stora betydelse förutsätter utskottet att regeringen återkommer till med en redovisning av vidtagna åtgärder. Mot bakgrund av det anförda bedömer utskottet att syftet med de nu aktuella motionsförslagen i allt väsentligt kommer att tillgodoses, varför motionerna 2011/12:T201 (S), 2011/12:T322 (S) och 2011/12:T429 yrkande 14 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om uppställningsplatser för lastbilar. Utskottet hänvisar till bl.a. det EU-projekt om säkra uppställningsplatser som pågår och att man bör avvakta de erfarenheter som detta kan visa. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 15 framförs att många lastbilschaufförer upplever en tydlig brist på bra rastplatser och säkra uppställningsplatser där de kan stå för att förhindra godsstölder. Mot bakgrund av detta anförs att standarden på rastplatserna bör ses över och att säkra uppställningsplatser bör öppnas på platser där chaufförer ofta stannar . Utskottet vill inledningsvis peka på att säkra uppställningsplatser för lastbilar har uppmärksammats inom ramen för trafikutskottets uppföljningsstudie om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg och att uppföljningsgruppen i bedömningen pekade på vikten av att frågan blir föremål för en fördjupad belysning. Utskottet kan vidare informera om att det pågår ett EU-projekt om säkra uppställningsplatser (The East West Transport Corridor II, EWTC II) som är ett samarbete mellan , och . I projektet ingår att studera behovet av säkra uppställningsplatser i en korridor som går mellan VilniusBlekingeE22 till och vidare till i . Ansvarig i för projektet är Region , och inriktningen är att lämna förslag om hur två anläggningar skulle kunna se ut om de stationeras i och på . Utskottet har även erfarit att det pågår ett arbete inom Unece med att ta fram en skyltning för säkra uppställningsplatser. Utskottet vill dessutom peka på att frågan om säkra rast- och uppställningsplatser även är något som beaktas inom ramen för arbetet med att ta fram en ny förordning för TEN-T. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram de egna insatser som görs inom branschen för ökad säkerhet och att det är vanligt att de etablerade transportföretagen väljer att teckna egna avtal med samverkansparter inom åkeribranschen om säkra uppställningsplatser. Utskottet bedömer att säkra uppställningsplatser för lastbilar är en angelägen fråga. De insatser som branschen gör för att trygga säkra uppställningsplatser är därför betydelsefulla. Då det vidare pågår ett projekt som specifikt fokuserar på hur säkra uppställningsplatser ska kunna genomföras är det enligt utskottets uppfattning angeläget att ta del av erfarenheterna av detta arbete. Motion 2011/12:T429 (S) yrkande 15 avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om lagreglering av lastsäkring på allmän väg och i bostadsområden. Utskottet hänvisar till att det i trafikförordningen redan finns regler som tillgodoser de önskemål som motionärerna framför. I motion 2011/12:T303 framför och (båda S) att det har blivit allt vanligare att privatpersoner vid beställningar av t.ex. pellets ber att få det hemkört, vilket oftast görs med lastbilar eller traktorer. När traktorer transporterar detta gods lastats det ofta oförankrat på traktorgaffeln. Det finns inga krav på att lasten måste vara förankrad. Mot bakgrund av detta anförs att en lagändring behövs så att det blir krav på att ha lasten förankrad på allmän väg och i bostadsområden, detta för att undvika olyckor då den tunga lasten förflyttas vid en snabb inbromsning. Utskottet vill inledningsvis påminna om att lastsäkring är en fråga som även har varit föremål för behandling i . Under /2000 riktade ett tillkännagivande till regeringen om det straffrättsliga ansvaret för lastsäkring (rskr. 1999/2000:166). Ärendet är inte slutbehandlat utan bereds fortfarande inom . När det gäller de situationer som tas upp i motionen vill dock utskottet klargöra att det i trafikförordningen (1998:1276) redan finns regler om lastsäkring som är tillämpliga. I trafikförordningen (3 kap. 80 §) anges sålunda att last inte får medföras på eller i ett fordon på ett sådant sätt att den kan utgöra fara för person, orsaka skador på egendom, släpa efter eller falla av fordonet, orsaka störande dammbildning eller liknande, försvåra körningen av fordonet eller framkalla onödigt buller. Av samma paragraf framgår vidare att lasten ska vara fastgjord om det krävs med hänsyn till lastutrymmets eller lastens beskaffenhet och att lasten, om det behövs, ska vara övertäckt. Motionärernas önskemål om en lagreglering synes därmed redan vara tillgodosett, varför det inte finns anledning för utskottet att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:T303 (S). Vinterdäck för tung trafik m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vinterdäck på tunga fordon och vinterväghållning. Utskottet hänvisar till och Transportstyrelsens fördjupade utredning om vinterdäck på tunga fordon vars resultat ska redovisas och som förväntas leda till krav på vinterdäck för tunga fordon. Jämför reservation 2 (S, MP, V). presenterade en samlad lägesrapport om vinterdäck med anledning av ett regeringsuppdrag. I uppdraget till ingick bl.a. att utreda möjligheterna att minska problemen med stopp i trafiken orsakade av tunga fordon och att redovisa en kunskapssammanställning över läget tillsammans med framkomliga förslag som kan förbättra situationen. I rapporten konstaterades att bra vinterdäck med tillräckligt mönsterdjup inte bara är en trafiksäkerhetsfråga utan också är avgörande för framkomligheten. Ett av de åtgärdsförslag som presenterades i rapporten var krav på vinterdäck på drivaxeln på tunga fordon. Reglerna har därefter skärpts . Det innebär att det för fordon över numera är krav på däck med minst fem millimeters mönsterdjup på samtliga hjul på dragbilen t.o.m. . Denna regel gäller såväl svenska som utlandsregistrerade lastbilar. I motion 2011/12:T267 av (KD) framförs att tunga fordon och lastbilar inte omfattas av kravet på vinterdäck så som t.ex. personbilar och att det endast finns ett krav på 5 millimeters mönsterdjup när det gäller tunga fordon. har stora problem på våra vägar kunnat ses till följd av detta. Motionären anför att det är av stor vikt att det införs ett krav på vinterdäck även för lastbilar och att det också måste gälla för utländska fordon som framförs på svenska vägar. I motion 2011/12:T307 framför och (båda S) att många svåra olyckor med långtradare inblandade inträffar , inte minst . Flera av dessa långtradare är registrerade i andra länder och kör med däck som inte är godkända i , vilket då blir en stor trafikfara när de kör genom landet. Motionärerna anför att en kontroll av fordonet skulle kunna ske i tullen för att förhindra att lastbilar med icke godkända däck färdas på svenska vägar. I motion 2011/12:T396 av och (båda M) anförs att det sker vägtrafikstörningar beroende på att fordon är utrustade med däck som inte är avsedda för vägförhållandena och att den tunga trafiken orsakar en oproportionellt stor andel av dessa vägtrafikstörningar. Motionärerna anför vidare att och Transportstyrelsen tillsammans har presenterat ett förslag om att införa krav på vinterdäck för tunga fordon som innebär att vinterdäck eller annan likvärdig utrustning på fordonets drivaxel blir ett krav från till för att minska antalet olyckor och trafikstörningar. Kravet ska gälla både svenska och utländska fordon. I kommittémotion 2011/12:T429 yrkande 16 framför m.fl. (S) att det av både trafiksäkerhetsskäl och framkomlighetsskäl finns anledning att se över hur vinterväghållningen fungerar i . Motionärerna anför att de vill att regeringen ändrar vägtrafikförordningen så att lastbilar och bussar blir skyldiga att använda vinterdäck på drivaxeln mellan och och att kravet även ska gälla utländska fordon. Frågan om vinterdäck på tung trafik har varit föremål för utskottets behandling , senast i trafiksäkerhetsbetänkandet 2010/11:TU18. Utskottet framhöll då att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder och att detta innebär dels att vinterdäck ska användas när det behövs, dels att man bör eliminera den negativa påverkan på människor och miljö som användningen innebär. Utskottet konstaterade att varken svenska eller utländska tunga fordon omfattas av reglerna om vinterdäck. Däremot finns det krav på att på lastbil, buss och personbil klass II med en totalvikt över ska mönsterdjupet vid vinterväglag vara på fordonets samtliga däck fr.o.m. t.o.m. . Kravet gäller inte för tillkopplade släpfordon. Utskottet vill även uppmärksamma att frågan om vinterdäck på tunga fordon återkommande har varit föremål för skriftliga frågor och interpellationer. Under innevarande ställde bl.a. (S) en skriftlig fråga (fr. 2011/12:408) om lagstiftning om vinterdäck på tung trafik till infrastrukturminister . Infrastrukturministern hänvisade i sitt skriftliga svar från till bl.a. och Transportstyrelsens uppföljning. Infrastrukturministern uttalade vidare att vi med ett brett kunskapsunderlag som beskriver verkligheten kan fastställa vilka åtgärder som kan behövas, och med målet att det vid behov ska finnas nya bestämmelser på plats . Utskottet kan konstatera att den uppföljning som och Transportstyrelsen genomför ännu inte är slutförd och att den kommer att färdigställas och presenteras för infrastrukturministern vid ett möte . I och Transportstyrelsens uppföljning av vinterdäck på tunga fordon ingår att presentera underlag för att kunna belysa för- och nackdelar med ett införande av vinterdäck på tunga fordons driv-axlar. I genomförandet av uppföljningen har det ingått intervjuer med åkerier och kontrollerade studier för att spegla däckens betydelse. Vidare har det ingått att via samarbetsavtal med bärgarkåren samla statistik som kan användas för att belysa om det finns orsakssamband mellan stopp i trafiken och däcktyp. Det har även gjorts en fortsatt kontroll av däckstandarden tillsammans med polisen och däckbranschen. De resultat som framkommer i studien har tagits fram i syfte att kunna vara vägledande för bedömningen av huruvida lagstiftning är det mest lämpliga alternativet för att komma till rätta med olyckor med tung trafik . I detta arbete har tillsammans med Transportstyrelsen följt upp varje olycka för att få en tydligare bild av hur stor del av störningarna som beror på däckens egenskaper i förhållande till andra faktorer, t.ex. hög hastighet, felaktig lastfördelning, för lågt tryck på drivaxlarna eller bristande vinterväghållning. Utskottet vill peka på vikten av att lastbilar som är registrerade i utlandet såväl som i följer gällande lagar och regler samt att det är viktigt att regelefterlevnaden kontrolleras på ett effektivt sätt. Att kontrollera bl.a. tunga godstransporter på väg och att lastbilarna kan framföras på ett trafiksäkert sätt är en uppgift som polismyndigheterna genomför med hjälp av trafikpoliser och bilinspektörer. Utskottet har erfarit att det förekommer att polisen tillsammans med tullen genomför gemensamma kontrollinsatser av lastbilar i de svenska hamninfarterna. I detta ingår då även att kontrollera att fordonet är beskaffat och utrustat så att det kan framföras i enlighet med svenska regler. När det gäller en översyn av vinterväghållningen kan utskottet konstatera att förmåga att bemästra framkomlighetsproblemen /10 och 2010/11 har prövats hårt. Utskottet vill peka på att inför den senaste /12 vidtog ett stort antal åtgärder för att komma till rätta med problemen i vinterväghållningen. Till dessa åtgärder hör bl.a. att alla driftsenheter har genomfört vinterstartmöten med sina respektive entreprenörer för att kontrollera att organisationen fungerar på det sätt som avses. Vidare har ett antal s.k. vinterkritiska sträckor identifierats där åtgärderna bl.a. har varit att sätta in extra resurser och att kräva kortare åtgärdstider och ökad beredskap. Det har även gjorts insatser som ska säkerställa tillgången på vintersalt, omfördelning av resurser vid svåra situationer samt utökad operativ ledning och införande av krisledning vid särskilda behov. Andra insatser som gjorts avser förbättrad information och uppföljning. Utskottet konstaterar att det är viktigt att det finns väl underbyggda underlag inför beslut om eventuella förändringar inom området. Utskottet ser därför positivt på och välkomnar den fördjupade uppföljning som och Transportstyrelsen genomför då den kan förväntas leda till att krav på vinterdäck för tunga fordon införs. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:T267 (KD), 2011/12:T307 (S), 2011/12:T396 (M) och 2011/12:T429 (S) yrkande 16. Redovisningscentraler för taxi m.m. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om en översyn av taxinäringen och införande av obligatoriska redovisningscentraler för taxametrar i taxinäringen. Utskottet hänvisar till att det behövs kraftfulla åtgärder mot fusket inom taxibranschen. bifaller därmed motionerna 2011/12:T2 (yrkandena 1 och 5), 2011/12:T213 och 2011/12:T314. Jämför reservation 3 (M, FP, C, KD). Utskottet har i flera sammanhang tidigare behandlat frågor om taxiverksamhet och i bred enighet understrukit att det är väsentligt att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten inom branschen. Utskottet har bl.a. i betänkande 2008/09:TU13 understrukit vikten av att få en väl fungerande taxinäring som konkurrerar på lika villkor. Transportstyrelsen har det övergripande myndighetsansvaret för yrkestrafik på väg, i vilket taxifrågorna ingår. Transportstyrelsen har också det övergripande myndighetsansvaret för körkortsregleringen. För taxiverksamheten innebär detta att frågor om bl.a. körkortstillstånd, återkallelse av tillstånd och tillsyn hanteras av Transportstyrelsen. I kommittémotion 2011/12:T2 yrkande 1 framför m.fl. (S) att det i taxibranschen behövs obligatoriska redovisningscentraler till vilka köruppdrag och ersättningar rapporteras och att det är hög tid att agera. Ett krav på anslutning till redovisningscentral bör därför enligt motionären skrivas in som villkor för taxitillstånd. Liksom för certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Motionärerna bedömer vidare i yrkande 5 att det är angeläget med en statlig utredning om taxinäringen för att ta ett samlat grepp om taxinäringens utveckling. Det kan vara läge att titta på vilka för- och nackdelar avregleringen har fört med sig. Det måste även utarbetas lösningar för att komma till rätta med problemet att kommuners och landstings upphandlingar av färdtjänst och skolskjuts på orter utanför storstadsområdena påverkar den vanliga taxiverksamheten negativt. Även det faktum att oseriösa taxiföretag tar ut kraftiga överpriser måste granskas. Utredningen måste även granska hur ren svart-taxiverksamhet kan bekämpas. I motion 2011/12:T213 av (S) anförs att det finns behov av obligatorisk anslutning till en godkänd tömningscentral för taxiägare. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredare för att se över den ekonomiska brottsligheten inom taxibranschen, och ett betänkande överlämnades .