bet · GZ01FiU40 · 2012-05-23 00:00:00 — 2011/12:FiU40 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ska godkänna den ändring av artikel 136 i EUF-fördraget som innebär att får rättsligt stöd att inrätta den europeiska stabiltetsmekanismen (ESM). Därmed behöver också den s.k. anslutningslagen (lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen) ändras på det sätt som regeringen föreslår. I betänkandet behandlar finansutskottet regeringens proposition 2011/12:66 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer. Propositionen behandlas tillsammans med de följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. Dessutom behandlas två motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Genom att ändra artikel 136 i EUF-fördraget öppnas den rättsliga vägen för att upprätta ESM. På så sätt ges möjlighet för att bygga upp det krisstöd som de anser behövs för att skydda den egna valutan och de nationella ekonomierna från den påfrestning som kan uppstå vid ekonomiska kriser. Förändringen ska ses i ljuset av den pågående skuldkrisen i , och utskottet anser att det är angeläget att medverkar till att får möjlighet att bygga upp den stabiliseringsmekanism som de anser vara lämplig för att hantera kriser inom valutaområdet. Utskottet avstyrker motionsförslag om att göra tillkännagivanden till regeringen om styrningen av ESM, framtiden för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och ett svenskt undantag från EMU. I betänkandet finns sju reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avslag på propositionens förslag 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) godkänner Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta. Därmed bifaller proposition 2011/12:66 punkt 1 och avslår motion 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) villkorad antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Därmed bifaller proposition 2011/12:66 punkt 2. Styrningen av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) 2011/12:Fi11 av Per (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (MP) Framtiden för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Svenskt undantag från EMU 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 3, 2011/12:Fi210 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Fi305 av och (båda MP). Reservation 6 (MP, V) Reservation 7 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Vid Europeiska rådets möte lade den belgiska regeringen i enlighet med artikel 48.6 första stycket i fördraget om Europeiska unionen () fram ett förslag om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Vid mötet enades om att fördraget ska ändras och om ett utkast till beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget. Fördragsändringen klargör rätten och ramarna för euroområdets medlemsstater att inrätta en stabilitetsmekanism för att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. Den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ska ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och kunna ge externt finansiellt stöd till euroområdets medlemsstater. beslutade vid sitt möte att i enlighet med det förenklade fördragsändringsförfarandet i artikel 48.6 andra stycket i höra , kommissionen och () om förslaget. , respektive lämnade kommissionen, ECB respektive positiva yttranden om förslaget. antog med enhällighet beslutet /199/EU om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta (EUT L 91, , s. 1, Celex 32011D0199). Beslutet träder i kraft , förutsatt att samtliga medlemsländer då har godkänt beslutet. Europeiska rådets beslut /199/EU finns som bilaga 1 till propositionen. Innebörden av Europeiska rådets beslut samt behovet av ändringar i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen, den s.k. anslutningslagen, har redovisats i departementspromemorian Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer (Ds 2011:25). Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i Statsrådsberedningen (dnr SB2011/5155/EU-kansliet). Propositionen har föranlett tre följdmotioner. Dessutom behandlas i betänkandet två motionsyrkanden från allmänna motionstiden (se bilaga 1). har berett och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna. Yttrandena bifogas betänkandet (se bilagorna 34). Regeringen föreslår att godkänner beslutet att ändra artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och gör en ändring i den svenska lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen (anslutningslagen). Genom fördragsändringen bereds den rättsliga vägen för den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). ESM upprättas dock genom ett eget fördrag som slutits mellan (ESM-fördraget). ESM ska ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). Den skapas för att kunna ge externt finansiellt stöd till . ESM ska vara permanent och säkra den finansiella stabiliteten i euroområdet. ESM ska kunna användas när ett land, i vissa extrema situationer, inte klarar av sina betalningar. När ett land förlorar sitt förtroende hos investerare på de finansiella marknaderna kan landet komma i en situation när det inte förmår att fullgöra sina förpliktelser, t.ex. att lösa in obligationer eller betala ut kupongränta på löpande obligationer. Vid sådana tillfällen finns det stor risk att landet behöver ställa in betalningarna. IMF har gett finansiellt stöd vid betalningsbalansproblem, och tanken är att ESM ska ges en motsvarande roll men begränsad till euroområdet. Det finansiella stödet kommer att vara förenat med villkor (s.k. ekonomisk-politisk villkorlighet). Stödet ska vara temporärt och ge det mottagande landet möjlighet att nå en hållbar skuldsituation och förbättra ekonomins funktionssätt. Villkorligheten syftar till att stödet ska ge avsedd ekonomisk effekt och att ESM (och därmed de bidragande ländernas skattebetalare) ska kunna få tillbaka sina pengar. ESM ska alltså kunna ge tillfälligt finansiellt stöd till ett euroland, bl.a. i form av lån, men den ska inte ta över ett lands skulder. Varje medlemsland ska fortfarande vara fullt ansvarigt för sina offentliga finanser. ESM-fördraget ska, om möjligt, träda i kraft . Ändringen av EUF-fördraget träder i kraft om alla medlemsländer har ratificerat den då. Ändringen av anslutningslagen ska träda i kraft , men eftersom det inte är helt säkert när det kommer att ske föreslår regeringen att antar lagändringen och att regeringen får rätt att besluta när den ska träda i kraft. föreslår i kommittémotion 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkandena 12 att avslår regeringens förslag att godkänna ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget och även regeringens förslag om ändring i anslutningslagen. Om detta avslås av föreslår (yrkande 3) att godkänner regeringens förslag på det villkoret att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll har införts på EU-nivå samt att juridiskt bindande garantier införs för den svenska kollektivavtalsmodellen. Avslag på förslagen i propositionen yrkas också i motion 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 1. I samma motions yrkande 2 föreslås att regeringen ska verka för att den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) avskaffas. I kommittémotion 2011/12:Fi210 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att , i samband med den aktuella fördragsändringen, förhandlar fram ett formellt undantag från den gemensamma valutan euron. Förslag om undantag från svenskt medlemskap framförs också i motionerna 2011/12:Fi305 av och (båda MP) och 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 3. I motion 2011/12:Fi11 av Per (MP) yrkande 1 betonas vikten av att de demokratiska principerna värnas när åtgärder genomförs för att hantera krisen i . Vidare anför motionären i yrkande 2 att insynen i och den demokratiska kontrollen av ESM:s verksamhet måste förstärkas. har berett och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna. koncentrerar sitt yttrande (KU7y) till frågan om vilken beslutsordning som bör tillämpas av i detta ärende. Utskottet konstaterar att eftersom ingen beslutanderätt överförs genom fördragsändringen så bör besluta med enkel majoritet. konstaterar också att det inte finns några konstitutionella hinder mot att bifalla propositionen. En anslutning till ESM kan bara bli aktuell om huruvida inför euron som valuta, och utskottet förutsätter att frågan om ska bli medlem av ESM (och således ansluta sig till ESM-fördraget) kommer att underställas det kan bli aktuellt. Till yttrandet har representanten för fogat ett särskilt yttrande där hon redovisar skäl för att inte bör godkänna ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget. inleder sitt yttrande (UU3y) med att framhålla att det är viktigt att behandlar EU-fördragsändringar på ett samlat sätt eftersom ändringar, även när de avser ett specifikt ämnesområde, kan ha återverkningar på andra, övergripande frågor. Det kan t.ex. gälla frågor om relationer till tredjeländer, öppenhet och offentlighet. anser att det är viktigt att ESM inrättas. EU måste enligt utskottets uppfattning ha tillgång till långsiktiga, tydliga och förutsägbara instrument som är acceptabla för alla medlemsstater för att kunna hantera eventuella framtida kriser inom euroområdet. Vidare vill utrikesutskottet i sammanhanget understryka vikten av att värna ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden. Principen om ett öppet bör vara grundläggande även i de delar av det europeiska samarbetet som rör finansiell stabilitet och långsiktig konkurrenskraft. vidhåller även sin uppfattning att en öppnare arbetsmarknad måste bejakas som medlemsstaterna måste ha möjlighet att utveckla sina egna arbetsmarknadsmodeller. När det gäller ett särskilt socialt protokoll anser utrikesutskottet att Lissabonfördraget i sig bidrar till att förbättra för arbetstagarna. Att EU:s stadga om de mänskliga rättigheterna blev rättsligt bindande genom Lissabonfördraget innebär dessutom att flera av de rättigheter som arbetstagare har på arbetsmarknaden lyfts fram. Utskottet anser inte att den nu föreslagna ändringen i EUF-fördraget bör villkoras med att ett juridiskt bindande socialt protokoll införs på EU-nivå. Vad gäller frågan om ett juridiskt bindande undantag från ett svenskt deltagande i eurosamarbetet påminner utrikesutskottet om att efter den svenska folkomröstningen om euron 2003 förklarade att det inte är nödvändigt med ett formellt undantag om att inte behöver införa euron som valuta. Den aktuella fördragsändringen innebär ingen förändring vad gäller denna fråga, och det finns enligt utrikesutskottets uppfattning därmed inte heller anledning att i detta sammanhang lyfta fram frågan om ett juridiskt bindande undantag. tillstyrker således propositionen och avstyrker motionsförslagen. Representanterna för , respektive följer upp sina parti- och kommittémotioner i avvikande meningar. Fördragsändring och ändring i anslutningslagen Utskottets förslag i korthet godkänner fördragsändringen för att bereda rättslig väg för den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och antar regeringens förslag om ändring i anslutningslagen. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V) och 3 (V) samt särskilt yttrande (S). I propositionen föreslår regeringen att godkänner Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta. Om ändringen godkänns av alla medlemsstater leder det till att lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen bör ändras. Regeringen föreslår en sådan lagändring och att den ändringen ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. föreslår i kommittémotion 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkandena 12 att avslår regeringens förslag att godkänna ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget och även regeringens förslag om ändring i anslutningslagen. Om detta avslås av föreslår (yrkande 3) att godkänner regeringens förslag på det villkoret att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll har införts på EU-nivå samt att juridiskt bindande garantier införs för den svenska kollektivavtalsmodellen. Avslag på förslagen i propositionen yrkas också i motion 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 1. Genom att ändra artikel 136 i EUF-fördraget öppnas den rättsliga vägen för att upprätta ESM. På så sätt ges en otvetydig rättslig möjlighet för att bygga upp det krisstöd som de anser behövs för att skydda den egna valutan och de nationella ekonomierna från den påfrestning som kan uppstå vid ekonomiska kriser. Förändringen ska ses i ljuset av den pågående skuldkrisen i , och utskottet anser att det är angeläget att medverkar till att får möjlighet att bygga upp den stabiliseringsmekanism som de anser vara lämplig för att hantera kriser inom valutaområdet. Utskottet anser därför att bör godkänna fördragsändringen. I motion föreslås i andra hand att skulle villkora ett godkännande av att ändra artikel 136 i EUF-fördraget med att det införs ett juridiskt bindande socialt protokoll och skydd för den svenska kollektivavtalsmodellen. Den föreslagna fördragsändringen av artikel 136 görs emellertid genom ett förenklat förfarande. Enligt utskottets mening är det inte en framkomlig väg att i detta läge begära att förhandlingar inleds om mycket större fördragsförändringar och att dessutom villkora utfallet av dessa förhandlingar. Sådana fördragsförhandlingar är omständliga att genomföra och kommer att ta tid. Frågan om ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå och juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen bör därför enligt utskottets uppfattning tas upp i ett annat sammanhang och inte knytas till den nu föreslagna förenklade fördragsändringen. Utskottet föreslår att godkänner fördragsändringen med enkel majoritet, i enlighet med det ställningstagande som gör i sitt yttrande, och antar den föreslagna ändringen i anslutningslagen. Utskottet tillstyrker således propositionen och avstyrker motionerna. Styrningen av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) Utskottets förslag i korthet avstyrker en motion om den demokratiska kontrollen av ESM. Jämför reservation 4 (MP). I motion 2011/12:Fi11 av Per (MP) yrkande 1 betonas vikten av att de demokratiska principerna värnas när åtgärder genomförs för att hantera krisen i . Vidare anför motionären i yrkande 2 att insynen i och den demokratiska kontrollen av ESM:s verksamhet måste förstärkas. Det finns enligt motionen en fara i att den snabba reformtakten gör att demokratiska principer sätts åt sidan. Att införa långtgående reformer som inte har stöd bland befolkningen skapar inte stabilitet och trygghet i ekonomin utan riskerar snarare att bygga in en ökad osäkerhet i det europeiska politiska och ekonomiska systemet. Den nu föreslagna stabilitetsfonden ESM har fått hård kritik för att den inte styrs enligt demokratiska principer och att konstruktionen inte möjliggör insyn och demokratisk granskning av verksamheten. Enligt fördraget ska exempelvis ordförande, ledamöter och suppleanter samt den verkställande direktören och övrig personal åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden när det gäller handlingar som de utför i sin tjänsteutövning. Fördraget säger också att ESM, dess egendom, fonder och tillgångar ska ha immunitet mot varje form av juridisk behandling. Enligt motionären rimmar detta illa med principerna om att ansvariga ska kunna ställas till svars för de handlingar de utför och att misstag som begås ska kunna rättas till med juridiska medel. Fördraget slår också fast att och alla handlingar som tillhör eller innehas av ESM ska vara okränkbara, vilket enligt motionärerna väcker allvarliga frågor kring hur insynen i ESM:s verksamhet ska kunna ske och hur verksamheten på ett rimligt sätt ska kunna granskas. Regeringen bör, föreslår motionärerna, verka inom det europeiska samarbetet för att påverka utformningen av ESM i demokratisk riktning. Verksamheten bör inte medföra juridisk immunitet och måste vara möjlig att granska demokratiskt. I likhet med motionären ser finansutskottet riskerna för att åtgärder som vidtas under den allvarliga ekonomiska skuldkrisen på lång sikt kan leda till att demokrativärden går förlorade. Som historien visat kan ekonomiska kriser i olika länder också leda till kris för demokratin och leda till en framväxt av odemokratiska krafter i krisdrabbade länder. Utskottet är emellertid övertygat om att regeringen redan verkar inom EU för att värna demokrativärden. Till dessa värden hör ansvarsutkrävande och öppenhet. Ett tillkännagivande, som föreslås i motionen, är därför onödigt. När det sedan gäller den närmare utformningen av ESM, så som den regleras i ESM-fördraget, finns det emellertid begränsade möjligheter för , som inte är ett deltagande land, att utöva ett direkt inflytande. Utskottet vill dessutom erinra om att i olika sammanhang verkar för starka offentliga finanser, vilket är ett värn mot att en statsfinansiell kris över huvud taget ska uppstå. delar således bedömning att ett godkännande av ändringen av artikel 136 inte hindrar regeringen från att fortsätta att hävda demokratiska principer och instämmer i utrikesutskottets betoning av värdet av att arbeta för ökad öppenhet. Motionen avstyrks därmed. Framtiden för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) Utskottets förslag i korthet avstyrker en motion om att ska verka för att EFSM avskaffas. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att regeringen ska verka för att den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) avskaffas. Motionärerna pekar på att det mesta talar för att det saknades fördragsstöd för att införa EFSM, även om mekanismen är temporär och inrättades som en krisåtgärd. De anser att borde ha hänskjutit frågan till för en prövning av den rättsliga grunden. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att EFSM ska avskaffas. Som framgår av propositionen kommer ESM att ersätta EFSM. Fördelen med ESM, som ska bli permanent, är att den, genom den nu föreslagna fördragsändringen, får ett otvetydigt fördragsmässigt stöd. EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd och kommer att fasas ut efter hand som dess åtaganden löses och ESM kommer att kunna erbjuda ett tillräckligt krisstöd. Det finns därför, enligt utskottets mening, inte skäl att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att agera inom EU för att avskaffa EFSM. Svenskt undantag från EMU Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att förhandla fram ett formellt undantag för från den gemensamma valutan euron. Jämför reservationerna 6 (MP, V) och 7 (SD). I kommittémotion 2011/12:Fi210 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att , i samband med den aktuella fördragsändringen, förhandlar fram ett formellt undantag från den gemensamma valutan euron. Förslag om undantag från svenskt medlemskap framförs också i motionerna 2011/12:Fi305 av och (båda MP) och 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 3. har behandlat förslag om ett svenskt formellt undantag från EMU:s tredje steg, dvs. ett undantag från att införa euron som nationell valuta i stället för kronor. Senast behandlades liknande förslag i anslutning till förra årets behandling av (bet. 2010/11:FiU23). Utskottet avstyrkte då, liksom vid tidigare behandlingar, förslaget med motiveringen att efter den svenska folkomröstningen förklarat att ett formellt undantag om att inte behöver införa euron inte är nödvändigt. vidhåller, liksom utrikesutskottet i sitt yttrande, sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från EMU. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på propositionens förslag, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 1 och 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. ställer sig starkt negativa till att , i en eventuell framtid som euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. ESM:s kapital är inledningsvis tänkt att uppgå till . Det motsvarar hela svenska statens utgifter . ESM föreslås styras av ländernas finansministrar. Även om beslut huvudsakligen ska tas enhälligt så öppnar förslaget upp för beslut genom kvalificerad majoritet under vissa förhållanden. En svensk finansminister kan alltså med enkelhet bli överkörd, då röstetalet baseras på respektive lands andel av ESM:s kapital, vilket i sin tur baseras på andelen av befolkningen respektive bruttonationalprodukten. Det är givetvis otänkbart för oss i att låta någon annan än det svenska folkets valda företrädare förfoga över så pass stora summor av vad som i grunden är svenska skattepengar. Vidare är det högst oklart huruvida denna typ av åtgärd är att föredra på lång sikt, och om den överhuvudtaget är långsiktigt hållbar. Propositionen avslöjar själv akilleshälen: När bestämmelserna om den ekonomiska och monetära unionen (EMU) infördes genom , som trädde i kraft , gjordes valet att inte i den institutionella arkitekturen för EMU innefatta någon finansiell stödmekanism för euroländer. Detta föreföll rationellt eftersom endast ekonomiskt och finansiellt stabila länder skulle kunna kvalificera sig för att införa euron. Man befarade också en risk för att möjligheten till hjälpaktioner skulle minska ländernas eget ansvarstagande för sin ekonomi. Denna logik, som alltså förkastas, gäller i själva verket lika mycket nu som då. Konsekvensen på av att lösa ut den som har försatt sig i skuld är givetvis att incitamenten att hålla sig med sunda statsfinanser minskar. Samma resonemang används helt riktigt inom bankväsendet, där flera banker tar på sig orimliga risker med vetskapen om att staten, och i förlängningen skattebetalarna, står för kostnaden om det skulle vilja sig riktigt illa. I sammanhanget bör det även konstateras att en stor del av finansieringen från krismekanismerna används för att hålla europeiska banker under armarna. Att genomgå ett regelrätt stålbad är givetvis inte att föredra på kort sikt, men att skjuta det framför sig är inte heller långsiktigt hållbart. Det är på sitt sätt fascinerande att det som framstod som uppenbart , och som är ett fullt korrekt allmängiltigt resonemang, helt enkelt inte tycks äga sin riktighet längre. bör därför avslå propositionen i dess helhet. Motion 2011/12:Fi10 (SD) yrkande 1 tillstyrks medan motion 2011/12:Fi9 (V) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Avslag på propositionens förslag, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår propositionen och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om eurokrisen.