bet · GZ01MJU17 · 2012-04-23 00:00:00 — I skogsbygderna i inland är det ganska långt mellan de aktiva jordbrukarna. Det krävs insatser från många andra för att vi ska klara kulturlandskapet, exempelvis från våra lokala utvecklingsgrupper, föreningslivet och kommunerna. Man måste nog tänka lite vidare. Det kan handla om att planera och dra i gång processer medan de som har maskinerna får göra jobbet. Det behöver inte alltid vara jordbrukare; det kan vara andra . Man måste se lite vidare än vad man har gjort om man ska klara kulturlandskapet i skogsbygderna. (MP): Jag vänder mig till i första hand, och kanske i viss mån till LRF. Det är en klassisk frågeställning. Hur kan man undvika att stöden kapitaliseras i form av högre markvärden och arrendevärden och försvårar för inträdet av nya lantbrukare förutom dem som får ärva mark och stödrätter? (KD): Tack för föredragningen. Jag har tyvärr inte kunnat lyssna på hela ibland rår man inte över kommunikationerna till . Jag har en fråga till . Vad mer kan man göra för att bli ännu striktare? Du efterlyste en tydlighet och att vi blir tydligare i en strikt bild av pelare 1 och pelare 2, och att vi jobbar tydligt och genomskinligt. Vad mer skulle kunna göras? Jag har också en fråga till LRF och . Finns det en inbyggd konkurrens i det ni säger? Var ska vi prioritera resurserna för att få landsbygden att leva? Hos primärproduktionen eller hos övriga aktörer? , : Jag börjar med frågan om kapitalisering. Vi menar att värdena på jordbruksmarken har gått upp till följd av gårdsstödsreformen som gjordes 2005. Det gäller både i slättbygd med höga markvärden och i skogsbygd med låga markvärden. måste vi komma ihåg att även om ökningen är hög i skogsbygd, procentuellt sett, är den väldigt låg i kronor räknat. Även om det skulle bli ytterligare markvärdeshöjningar kanske markvärdena inte kommer att bli så höga som krävs för att de ska användas för aktiv produktion. Jag är medveten om att det kommer att medföra kapitalisering i skogsbygd, men eftersom man utgår från så låga nivåer vill jag påstå att det inte är något större problem. När det gäller slättbygdens jordbrukare har vi en helt annan problematik, men det ligger utanför den här frågan. ställde en fråga om pelare 1 och pelare 2. Vi borde kanske diskutera målen för jordbrukspolitiken innan vi alldeles för mycket ägnar oss åt hur detta ska lösas. Det måste naturligtvis i sinom tid lösas ekonomiadministrativt. Det kanske var det första näsvisa svaret på frågan. När vi ändå bestämmer de här två pelarna bör vi inte då försöka ha en tydlighet mellan den ena och den andra pelaren? Jag menar då att pelare 2 ska användas för till exempel miljöersättningar, konkurrenskraftsåtgärder och landsbygdsutveckling. , : Jag ska först flika in ett svar till om hur man säkerställer en attraktiv hållbar landsbygd. Vi tror att det bara finns ett sätt, nämligen konkurrenskraftiga företag på landsbygden. Det hjälper inte att ge stöd till det ena eller det andra om det inte finns en ekonomiskt sund och miljömässigt hållbar verksamhet. Hur man ska undvika att stöden kapitaliseras är ingen enkel fråga. Om man riktar stöden till investering och start kapitaliseras de inte i åkermarken. Startstöd underlättar givetvis för unga att ta sig in i branschen. Vi behöver en föryngring i svenskt lantbruk. Enligt vårt sätt att se på detta finns det ingen konkurrens om hur man använder pengarna till landsbygdsstödet. Men det är livskraftiga och konkurrenskraftiga företag som är grunden i en levande landsbygd. , ska leva: Man kanske ska erkänna att det finns en viss konkurrens. Det handlar ju om en begränsad mängd pengar. Vi från Hela ska leva är mycket positiva till primärnäringarna och jordbruket. De areella näringarna är basen för omställningen till ett hållbart samhälle. De är kolossalt viktiga för hela vår landsbygd. Men det räcker inte. På sina håll är det ganska långt mellan den typen av företagare. De kan inte ensamma svara för att klara kulturlandskapet eller utvecklingen i sin bygd och kanske hela kommuner och landsdelar. Det krävs även andra insatser. Jag nämnde bredband. Det är ett diskussionsämne. Man har anslagit en hel del pengar från landsbygdsprogrammet till bredbandsutbyggnad. Vi hade hellre sett att det hade kommit från någon annan del av statsbudgeten eller från något annat EU-program. Men när de pengarna inte plockades fram var vi pragmatiska och tyckte att man skulle ta dem från landsbygdsprogrammet. Det stjäl naturligtvis resurser från andra delar av programmet, men om det inte kommer fram pengar för investeringar i infrastruktur och service från andra delar av budgeten ser vi att åtminstone de mindre investeringarna ska tas från ett landsbygdsprogram där det finns gott om resurser för den typen av åtgärder. (C): Herr ordförande! Det finns ett riksdagsmål som säger att den svenska jordbruksnäringen ska vara konkurrenskraftig. Min fråga gäller era bedömningar av hur väl det är uppfyllt och hur utvecklingen kommer att bli. Den svenska livsmedelsproduktionen har minskat med upp mot en tredjedel . Importen har ökat och står för av konsumtionen. Ekoproduktionen har ökat till en kraftig ökning. Hela minskningen ligger på det vanliga jordbruket som står för av produktionen. har vi CAP-reformen. Det är kraftigt höjda skatter på drivmedel på gång för jordbruket med . Det finns skattehöjningsförslag i för jordbruket. Hur bedömer ni utvecklingen av det svenska jordbrukets konkurrenskraft ? Kommer importen att fortsätta att öka eller kommer utvecklingen äntligen att brytas? Riskerar att snart köpa över hälften av sin livsmedelskonsumtion på en världsmarknad där behoven är väldigt stora i många länder eller kommer vi att kunna vända utvecklingen med den CAP-reform som är på gång? (V): Herr ordförande! Jag har två frågor. Den första till . Jag ser att har med sig goda medarbetare. Någon av dem kanske kan svara. Det gäller djuren. Jag har inte blivit direkt ombedd att prata om det, men jag passar på att fråga om har gjort någon analys av hur CAP-reformen kan påverka djurskyddet. Kan vi politiker lägga in något i reformen för att göra det bättre för djuren? Min andra fråga går till på LRF. En helt avgörande faktor för att det ska finnas något folkligt stöd för EU:s jordbrukspolitik är att människor kan granska de subventioner som går till jordbruket det är som bekant väldigt stora summor. I en dom från i ett tyskt fall sade man att man inte fick offentliggöra mottagarna av det EU-stöd som den domen handlade om. I har vi varit bra på att offentliggöra alla som tar emot EU-stöd. Jag tror att vi offentliggör alla bidragstagare. Det tycker jag är bra. Om också skulle få en sådan dom på sig skulle det innebära att journalister och andra inte kan granska vilka som tar emot EU-bidrag. Det ser jag som ett stort problem. Vi i vill att den ska driva att det ska skrivas in i CAP-reformen att alla som tar emot bidrag ska vara beredda att offentliggöras. Har LRF någon synpunkt på det? Många av era medlemsorganisationer tar ju emot sådana här bidrag. , : Det gäller alltså frågan om konkurrenskraftig produktion. Vilka är utmaningarna som svenskt jordbruk står inför ? Det är uppenbart att det finns länder som vill framstå som större exportörer av jordbruksprodukter. När det gäller grödor är det inte minst . I fråga om animalieproduktion är det sådana produktionsgrenar som inte är direkt arealberoende som kyckling och griskött. Det är helt uppenbart att de länderna kommer att utöva kraft mot EU:s jordbruk och därmed även mot . För att jordbruk ska kunna behålla sin ställning fordras en fortsatt omstrukturering och produktivitetsutveckling av jordbruket. Det är frågor som inte är direkt sammankopplade med det reformförslag som vi diskuterar . , : Jag kan ge ett kort svar på fråga. Om vi genomför det här beslutet så som förslaget nu ser ut kommer vi ännu längre från beslut. Det är väl en del av den konsekvensbeskrivning som efterlyste tidigare. Vi kommer att tappa produktion, och vi kommer att ha en ökad import till om förslaget genomförs utan några justeringar. Vi har självklart ingenting emot ett offentliggörande av stöd. (V): Jag hade en fråga om djurskyddet. Har något svar på den? , : Vi har inte gjort några större analyser när det gäller djurens välfärd. Det är helt klart att det finns utrymme för sådana åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Grisstödet är ett välfärdsstöd som är ett driftsstöd. Det är ett exempel. Annat som man kan fundera vidare på är olika typer av investeringsstöd som riktar sig till både djurskyddsområdet och djurhälsoområdet i form av biosäkerhetsåtgärder och annat. (S): Jag knyter an till den fråga som hade till om striktare gränser. Ministern vill gärna flytta pengar från pelare 1 till pelare 2. Jag frågade om han ser en möjlighet att det kan glida åt andra hållet. Det är ju många som är för att man flyttar från ettan till tvåan. Om det inte blir strikta gränser finns det då en risk att det glider pengar mellan de båda pelarna? (M): Tack alla ni som har kommit för att ge oss information och synpunkter. Det är värdefullt. Min fråga är lite tvärtemot fråga. Hon frågade vad vi politiker ska verka för att förändra. Min fråga är: Vilka delar ska vi verka för att ha kvar? Det är en allmän fråga till alla som känner sig manade att svara. (MP): ställer jag en fråga som borde ha ställts i början. Vi har hört mycket om landsbygdsutveckling och vi har kommit in på andra områden. LRF sade att det som kommer att leda till att vi har en hållbar landsbygdsutveckling är konkurrenskraftiga företag. Det kan man hålla med om på företagarnivå. Vad betyder ordet konkurrenskraft i ett vidare perspektiv? Vad betyder det för den hållbara utvecklingen, och vad betyder det för landsbygden i ? Då kommer de värderingar in som vi hörde från ska leva. Vi behöver ha företag som har bredband. Vi behöver ha ett jämställdhetsperspektiv. Man kan fundera på om EU:s jordbrukspolitik för den diskussionen eller om det oftast handlar om enbart den ekonomiska konkurrenskraften för jordbruksföretagaren. , : Frågan handlade alltså om strikta gränser mellan pelare 1 och pelare 2 och om pengar kan börja flyta fritt. Ungefär så tror jag att frågan löd. Nej, det tror jag inte. Vi bör tänka på att gemene man kan förstå skillnaden mellan de olika pelarna. Sedan kommer det säkert alltid att finnas ett ekonomiadministrativt system bakom detta som kommissionen lägger fast. Något som vi på möjligen kan få anledning att fundera över är att efter hand som antalet åtgärder blir fler blir det också fler budgetar att följa. De kanske dessutom är regionalt fördelade. Så, visst blir det problem. En annan fråga gällde vad vi bör bejaka. Jag tycker att jag har varit tydlig med att det är ekonomisk tillväxt i hela landet som ska följas av hållbarhet i övrigt. I ett senare svar preciserade jag att vi har de tre hållbarhetsdimensionerna ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling. De tre måste vi givetvis följa. Vi ser landsbygdsprogrammet som ett verktyg för detta. Därmed har jag svarat även på fråga. , Världsnaturfonden: Jag ska svara på fråga. Eftersom det är en uppenbar risk med det här upplägget att det är pelare 2 som är hotad är svaret: Försvara pelare 2. , ska leva: Eftersom programmet ska svara mot en massa mål och ambitioner, bland annat social hållbarhet, tycker vi att man inte klarar det inom pelare 1. Vi är av den uppfattningen att mer resurser ska föras över till pelare 2 och kunna användas till annat än miljön även miljön är jätteviktig till sådant som vi kallar social hållbarhet. , : Först till frågan om vad vi ska behålla av den politik vi har . Det är väsentligt att vi behåller den nationella medfinansieringen. Hela pelare 2 bygger på den. Som ni har hört har vi alla ambitionen att ytterligare utnyttja pelare 2. Det medför att vi måste satsa mer nationell medfinansiering i den pelaren. Sedan till frågan om vad som är konkurrenskraftiga företag. I vår värld är det företag som är ekonomiskt och miljömässigt hållbara. Det är det som jordbrukspolitiken handlar om. Man kan väva in ytterligare argument. Det finns naturligtvis inte någon ungdom som är beredd att satsa på att driva ett företag på landsbygden om det inte finns någon skola där och om det inte finns någon som vill leva tillsammans med en för att folk har flyttat till staden. I grunden gäller att om vi har konkurrenskraftiga företag för det med sig efterfrågan på skola och annan service, även bredband. Vice ordföranden: är vi klara med frågorna. För avslutningen lämnar jag ordet till : (S): Jag vill tacka alla för en bra dag. Miljö- och jordbruksutskottets ledamöter har fått en bra inblick i EU:s gemensamma jordbrukspolitik och vad reformeringen kommer att innebära. Den här typen av utfrågningar är viktiga för oss. Det är viktigt för att vi ska bygga upp en kunskapsbas, men det är också viktigt att få intryck från olika delar av samhället. Det här är komplexa frågor. vet vi inte hur det kommer att påverka . Vi vet inte hur det kommer att påverka övriga EU. Därför är det väldigt bra att få den här möjligheten till kunskapsinhämtning. De här samtalen kommer att fortsätta. När vi går härifrån tar vi med oss samtalen och diskussionerna. Men det är bra om vi också tar med oss namn och visitkort så att vi kan fortsätta diskussionerna. Det är viktigt att både regeringen och vi i utskottet är lyhörda för vilka effekter en ny jordbrukspolitik i EU kan få i . Tillsammans kan vi påverka så att vi får en inriktning och en politik som vi vill ha. Jag är övertygad om att det protokoll som kommer från dagens sammanträde blir värdefullt som en minneslapp för oss som har deltagit här . Men det är också värdefullt för att vi ska kunna ha en bredare diskussion med människor som inte har deltagit här . Slutligen vill jag än en gång tacka för allas deltagande, speciellt inbjudna talare som har möjliggjort dagens program och lyft fram och förgyllt de olika blocken. Tack för dagens utfrågning. Bilder från offentlig utfrågning om reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik