bet · GZ01MJU24 · 2012-06-11 00:00:00 — Syftet med den här behandlade resultatskrivelsen är att ge information om vad regeringen gjort när det gäller miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. Utskottet anser att det är värdefullt att regeringen samlat redovisar vilka forskningsinsatser som bedrivs. Syftet med skrivelsen är emellertid inte att föreslå finansiering av olika åtgärder. Utskottet utgår från att finansieringen redovisas i kommande budgetpropositioner. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2011/12:MJ9 (S) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om att regeringen ska presentera en tvärsektoriell biogasstrategi för . Jämför reservation 12 (S, V). För att samordna olika politikområdens insatser och skapa förutsättningar för en ökande biogasproduktion gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi. Likaså omfattade uppdraget att föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. redovisade myndigheterna bl.a. 30 konkreta förslag och slutsatser (2010:23, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi). Rapporten har remissbehandlats. Strategin och de föreslagna åtgärderna omfattar alla berörda politikområden, dvs. energi, jordbruk och miljö. De föreslagna åtgärderna inbegriper bl.a. förslag om ändrade skatter, utredningar och översyn av lagar liksom frågor som myndigheterna själva råder över, t.ex. prioriteringar för forsknings- och utvecklingsverksamhet eller ökad myndighetssamverkan. Enligt regeringen finns det en rad åtgärder för jordbrukare, men också andra företagare på landsbygden, att ansöka om företags- och projektstöd för förnybar energi inom landsbygdsprogrammet 20072013. Landsbygdsprogrammet omfattar en särskild satsning för investeringar i biogas. Utgångspunkten för satsningen är förslag som framfördes i betänkandet Bioenergi för jordbruket En växande resurs (SOU 2007:36). Genom satsningen är det möjligt för jordbrukare och andra företagare på landsbygden att få stöd för investeringar som krävs för att producera, lagra och förädla biogas, för anslutningsledningar till ett befintligt gasnät eller för anläggningar som uppgraderar biogas till fordonsgas. Investeringar i anläggningar för rötning av större mängder stallgödsel, eller anläggningar för samrötning av stallgödsel och andra substrat, prioriteras i allmänhet. I normalfallet ger dessa anläggningar större gasutbyte och större möjligheter till vidareförädling av rågasen. I kommittémotion 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 6 begärs att regeringen presenterar en tvärsektoriell biogasstrategi för senast i början av nästa riksdagsår. Det behövs enligt motionärerna en sammanhållen biogaspolitik med statliga mål för produktion och användning av biogas. Det behövs också mer stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar. Med tydliga signaler om framtiden skulle investeringarna öka, vilket skulle ge både ökad lönsamhet för lantbruket och ökad produktion av förnybar energi. Utskottet delar regeringens bedömning att det är värdefullt att det finns många möjligheter att främja utvecklingen av den förnybara energin inom det pågående landsbygdsprogrammet. Detta gäller inte minst biogas. Mot bakgrund av utskottets intresse i dessa frågor har miljö- och jordbruksutskottet tillsammans med näringsutskottet inlett en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskottens uppföljning är framför allt inriktad mot åtgärder för att stärka landsbygdens konkurrenskraft. En fråga som ingår i uppföljningen är investeringsstöd för biogasproduktion. Syftet med stödet är att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi för att bl.a. minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Uppföljningen beräknas vara slutförd . Vidare bör uppmärksammas att regeringen på grundval av underlag från Miljömålsberedningen har fattat beslut om etappmål inom miljömålssystemet för att öka resurshushållningen på avfallsområdet. Ett etappmål gäller ökad resurshushållning i livsmedelskedjan (regeringsbeslut ). I beslutet hänvisar regeringen bl.a. till som i rapporten till sektorsövergripande biogasstrategi har konstaterat att lönsamheten för biogasproduktion är störst för avloppsslam och mat-, restaurang- och livsmedelsavfall. Den största återstående potentialen finns hos matavfall. Vid rötning av matavfallet kan rötresten återföras till jordbruket som växtnäring och på så sätt bidra till att skapa en mer hållbar produktion av livsmedel. Det finns således både en företagsekonomisk och en miljömässig vinst i att öka produktionen av biogas genom förbättrad utsortering av matavfallet. Avslutningsvis konstaterar utskottet att det av skrivelsen framgår att de konkreta förslag och slutsatser som redovisade (rapport 2010:23, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi) bereds inom . Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ9 (S) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ett rikt odlingslandskap och biologisk mångfald, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 2. Regeringen har i slutet av det nuvarande landsbygdsprogrammet minskat de miljöersättningar som betalas ut inom ramen för programmet. I landsbygdsprogrammet kommer inte de mål som innebär att natur- och kulturmiljöer ska bevaras att nås. Vi anser att detta är mycket beklagligt. har ängs- och betesmarksarealen inom landsbygdsprogrammet minskat med ca , enligt om hur vi klarar miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Detta överensstämmer inte med åtagande för att nå konventionen för biologisk mångfald. Miljömålsberedningen har inte fått något uppdrag av regeringen om hur miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap ska nås. Vi anser därför att regeringen behöver utarbeta förslag på hur den biologiska mångfalden i kulturlandskapet ska bevaras så att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap uppnås. Detta bör ges regeringen till känna. Redovisningar av miljökvalitetsmålen, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 1. överlämnade det dåvarande sin fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen. Rapporten gavs titeln är det bråttom! för att understryka brådskan med att genomföra åtgärder för att nå målen. Regeringen valde dock inte att behandla åtgärdsförslagen i en proposition. Enligt uppgift från gäller de flesta av förslagen från är det bråttom! Regeringen nämner inte förslag i denna skrivelse om miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. Regeringen behöver därför inte redovisa om förslagen har eller inte har genomförts. En närmare koppling till miljömålssystemet skulle tydliggöra för vad som har gjorts och vad som inte har gjorts av det som har föreslagits. I fortsatta redogörelser för bör regeringen synliggöra vilka förslag som har genomförts och vilka som inte har genomförts. Fortsatta redovisningar bör kopplas till miljökvalitetsmålen med uppgift om huruvida beslutade åtgärder räcker till för att nå målen. Detta bör ges regeringen till känna. Handlingsprogram för minskad klimatpåverkan från livsmedelskedjan, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ10 av m.fl. (V). saknar mål för hur mycket jordbrukets utsläpp av växthusgaser bör minska. Inte heller finns någon strategi som grundas på en helhetssyn för att minska utsläppen i hela kedjan från jordbrukets produktion till vår dagliga konsumtion. För att minska utsläppen inom jordbrukssektorn och genom vår livsmedelskonsumtion krävs en handlingsplan. Handlingsplanen ska omfatta mål och åtgärder för att minska hela livsmedelskedjans klimatpåverkan, från jordbrukets produktion till konsumtion av livsmedel. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om en handlingsplan för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. Detta bör ges regeringen till känna. Strategi för svensk mat, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 1. Det vi kallar det svenska mervärdet är en grundpelare i socialdemokratisk jordbruks- och livsmedelspolitik. Bara när svenska konsumenter med fog kan hävda att det finns generella positiva egenskaper hos svensk mat kommer de att efterfråga den. Vi måste därför fortsätta att arbeta för en hög kvalitet på djurvälfärden i . Vi måste vidare arbeta med att minska kemikalieanvändningen i jordbruket. Vi måste också minska klimatpåverkan och övergödningen från jordbruket. En aktiv generell miljöpolitik ger enligt vår uppfattning bättre mat. Hela samhället påverkar vår mat genom att t.ex. gifter, smittämnen och annat når åkrar på många sätt. Vi känner en stor oro när förtroendet för de svenska mervärdena bland konsumenterna sjunker. Att försvara mervärdet är att försvara jobben på landsbygden och i livsmedelsindustrin. Det är också att försvara svenska konsumenters rätt till mat av hög kvalitet. Vi anser därför att behöver en strategi för att stärka den svenska matens mervärde. Detta bör ges regeringen till känna. Effektivare markanvändning, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 6. En stor del av jordbruksarealen används för produktion av djurfoder. Den intensiva djurproduktionen innebär brutna kretslopp och stora koncentrationer av gödningsämnen. En ändrad kosthållning med en mindre andel animalier skulle möjliggöra en effektivare användning av jordbruksarealer med en högre andel produktion för mänsklig konsumtion. Enligt vissa forskare skulle detta leda till att folkhälsan förbättrades. En sådan ändring av kosthållningen skulle öka självförsörjningsgrad. Det skulle också rikta in djurhållningen till sådan djurhållning som är av betydelse för kollektiva värden som biologisk mångfald och öppet landskap. Det skulle också ge ett mer mångsidigt jordbruk i hela landet. Särskilt om det kombinerades med en övergång till ekologisk produktion skulle det kunna innebära betydligt lägre miljöbelastning, mindre sårbarhet för ökade oljepriser och möjligen större arealer för energiproduktion. Regeringen belyser inte konsekvenserna av ett sådant scenario för miljön, klimatet och energisystemet i i skrivelsen. Vi anser att regeringen bör utreda konsekvenserna av en effektivare markanvändning med mindre animalieproduktion. Detta bör ges regeringen till känna. Måluppfyllelse av Helcomåtagandet, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 3. har ett åtagande i Helsingforskonventionen (Helcom) om minskningar av utsläpp av kväve och fosfor i . ska minska sina utsläpp av kväve med och utsläppen av fosfor med till 2021. En betydande källa till utsläppen i haven är jordbruket. Det behövs många åtgärder för att minska övergödningen. Vi är oroade över att de åtgärder som regeringen genomför inte är tillräckliga för att ge positiva effekter. En åtgärd som regeringen närmare bör analysera är att använda musselodling för att binda övergödande ämnen i havet. Sådana försök pågår och musselköttet kan, om odlaren får en ersättning för miljöåtgärden, kommersiellt användas som foder till fiskodlingar eller till ekologisk äggproduktion. Finansieringen för en försöksverksamhet kan ske via befintligt anslag för havsmiljön. Många insatser inom landbygdsprogrammet når inte sina mål. Insatser för fånggrödor låg 2010 bara på av målet. Ersättning för användningen av restaurering och anläggning av våtmarker låg på katastrofalt dåliga . Regeringen måste säkerställa att de nuvarande åtgärderna ger effekt, men troligtvis behövs ytterligare åtgärder. Vi anser därför att regeringen ska återkomma till med uppgifter om måluppfyllelsen för Helcomåtagandet och om så krävs presentera nya åtgärder för att nå målet. En tydligare måluppföljning av Helcomåtagandena bör ge bättre signaler om vilka åtgärder som behövs. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för att minska övergödningen, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 2. Enligt senaste bedömning är det inte möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning till 2020 med de styrmedel som används . Verket skriver att det bl.a. krävs att befintliga styrmedel tillämpas mer kraftfullt och att det skapas nya styrmedel som leder till ytterligare åtgärder för att minska övergödningen. I skrivelsen finns en rad exempel på ersättningar för åtgärder för att minska växtnäringsförluster till vatten. Ersättningarna bryter mot en princip som annars gäller i miljöpolitiken, att förorenaren ska betala. Principen syftar till att det är förorenaren, inte skattebetalarna, som ska betala åtgärder för att minska miljöbelastning genom föroreningar. Det kan hända att det är motiverat att undanta just jordbrukssektorn från denna princip, men någon sådan motivering står inte att finna i regeringens skrivelse. Vi anser därför att det behövs nya åtgärder för att uppnå regeringens syfte om kostnadseffektiva ekonomiska styrmedel för att minska övergödning. Detta bör ges regeringen till känna. Minskning av kadmium, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 4. I skrivelsen konstaterar regeringen att delar av den svenska befolkningen nu påverkas av kadmium över gränsvärdena. Det beror på maten vi äter som innehåller kadmium som främst härrör från användningen av handelsgödsel. Den tidigare skatten på handelsgödsel var utformad som en skatt på mängden kadmium och mängden kväve. Det gjorde att tillverkarna eftersträvade att minska halten av kadmium. Det gjorde också att den mängd handelsgödsel som det var lönsamt för lantbrukare att använda minskade och således minskade också exponeringen för kadmium. Regeringen har gjord en anmälan till om ett sänkt nationellt gränsvärde för kadmiumhalt i handelsgödsel. Kemikalieinspektionen har dock konstaterat att detta inte är tillräckligt för att minska kadmiumexponeringen. Gränsvärdet behöver sänkas ytterligare. Vi är kritiska till regeringens brist på handlingskraft i denna fråga. I samband med att regeringen tog bort handelsgödselskatten borde man ha introducerat nya gränsvärden. Att ta bort ett styrmedel och därefter inleda en diskussion om vilka styrmedel som behövs är oansvarigt. får regeringen förslag från myndigheterna om att ytterligare skärpa gränsvärden för kadmiumhalten i handelsgödsel. Regeringen bör då skyndsamt notifiera nya strängare förbud hos . Vi bedömer dock att det finns en stor risk att EU avvisar de svenska reglerna med hänvisning till att detta kan uppfattas som ett handelshinder. Kadmium i maten måste minska. Detta bör ges regeringen till känna. Utredning om skatt på kadmium m.m., punkt 9 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 3. infördes en skatt på kadmium i konstgödseln. Skatten avskaffades av alliansregeringen . I skrivelsen redogörs för olika försök att minska skadeverkningarna av borttagandet. Efter hand har allt fler kommit att inse att det var ett misstag att ta bort skatten på kadmium i konstgödsel. Mot denna bakgrund föreslår vi att en bredare utredning tillsätts med uppgift att lämna förslag till en lämplig utformning av skatt på kadmium och eventuellt andra ämnen i konstgödsel. I utredningen bör olika modeller för att återinföra en skatt på kadmium i konstgödsel behandlas. Det finns uppgifter om att de medel som skatt på kadmiumhalten i konstgödsel inbringar är för små för att skatten ska vara motiverad. Om skatten på kadmium kombineras med en skatt på närsalter som bidrar till problem med övergödningen undviks detta problem. När det gäller den avskaffade konstruktionen bör ett antal frågor behandlas. Utredningen bör belysa olika modeller där skatten omfattar enbart kadmiumhalten och där skatten omfattar även halter av kväve och eller fosfor. Utredningen bör också belysa konstruktioner där medlen återförs till näringen, i likhet med vad som gällde för den avskaffade skatten, och där medlen inte återförs till näringen. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Detta bör ges regeringen till känna. Utveckling av och stöd till ekologisk produktion, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5. beslutade om mål för den ekologiska produktionen och konsumtion inom offentlig sektor. Till 2010 skulle den certifierade ekologiskt odlade arealen uppgå till av landets jordbruksmark. Produktionen av animalier borde ha öka markant, och av den offentliga sektorns konsumtion borde vara ekologiskt producerad. var av odlingsarealen certifierat ekologisk. var under omställning och kan antas bli certifierat ekologisk . Enbart av den offentliga konsumtionen var ekologiskt producerad. Vi anser att det är uppenbart att regeringen inte satsat tillräckligt för att öka den ekologiska produktionen. Detta gäller i synnerhet för den offentliga sektorns konsumtion av ekologiskt producerad mat. För vissa varugrupper överstiger efterfrågan det svenska utbudet. Forskning visar att den ekologiska produktionen bidrar till att uppfylla flera miljökvalitetsmål. Det är den ekologiska produktionen som närmast motsvarar regeringens mål om att bruka utan att förbruka men vår vision är ekologiskt. Det är beklagligt att de borgerliga partierna inte genomför åtgärder som hade kunnat vidtas för att främja en övergång till ett mer miljöanpassat jordbruk. Vi anser därför att satsningar behövs för att utveckla det ekologiska jordbruket och klara miljökvalitetsmålen. De offentligt finansierade stöden till jordbrukssektorn bör i stället användas för omställning till ekologisk produktion och för att säkerställa den långsiktiga livsmedelsproduktionen. Detta bör ges regeringen till känna. Finansiering av forskning, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 5. Vi konstaterar att i regeringens skrivelse redovisas flera forskningsprojekt som är mycket viktiga för miljö- och klimatinsatser i jordbruket. Det är emellertid slående att det i många fall är projekt som är finansierade med återföringen av skatten på handelsgödsel. Utbildning, metodutveckling och forskning är väsentliga för att stärka det svenska jordbruket. Det handlar om en stark grundutbildning och om en möjlighet till vidareutbildning för företagare som vill satsa för framtiden, men det handlar också om forskningen. Vi menar att forskningen på detta område och utbildningen är det viktigaste bidraget som samhället kan ge för att utveckla och säkra jordbrukssektorns konkurrenskraft. När regeringen avskaffade handelsgödselskatten togs också återföringen av dessa medel till näringen med fördröjning bort. En viktig del av återföringen var stimulans av forskning. Det handlade om forskning som direkt var tillämpbar för att utveckla det svenska jordbruket. Vi behöver återställa den svenska forskningen i de gröna näringarna. Det saknas information om hur dessa projekt som redovisas i regeringens skrivelse ska finansieras . Ett exempel är den jordartskarta som beskrivs som viktig för klimatarbetet inom jordbruket och för arbetet med att minska övergödningen. Hur detta arbete ska kunna finansieras i fortsättningen är tydligen oklart. Vi anser därför att regeringen skyndsamt behöver återkomma till och förklara hur den tillämpbara forskningen inom de gröna näringarna ska finansieras i fortsättningen. Detta bör ges regeringen till känna. Biogasstrategi, punkt 12 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 6. Regeringen ger i skrivelsen och i många andra sammanhang en mycket positiv bild av biogas som energikälla. Men vi saknar en sammanhållen biogaspolitik från regeringen. Vi ställer oss bakom flera av de åtgärder som regeringen har beslutat om , t.ex. den ändring i reglerna i landsbygdsprogrammet som förhoppningsvis leder till att ansökningar och projekt ökar. Men vi saknar statliga mål för både produktion och användning av biogas. Det behövs också mer stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringarna. Problemet är att biogasen nu riskerar att tappa mark som fordonsbränsle på grund av att produktionen inte kan öka. Det rimmar illa med mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Många fordonstillverkare, taxibolag, bussbolag och privatbilister väntar på att tillgången på biogas ska öka. Förutsättningar måste därför skapas för att få till stånd en ökad produktion. Också lantbrukets investeringsvilja hämmas. Med tydligare signaler om framtiden skulle landsbygdsföretags intresse för investeringarna öka, vilket både ger ökad lönsamhet för lantbruket och ökad produktion av förnybar energi. klimatmål närmare sig snabbt. Därför är det bråttom. Vi anser därför att regeringen ska presentera en tvärsektoriell biogasstrategi för senast i början av nästa riksdagsår. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. 2011/12:MJ9 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en strategi för att stärka den svenska matens mervärde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen behöver utarbeta ett förslag om hur den biologiska mångfalden i kulturlandskapet ska bevaras och miljömålet Ett rikt odlingslandskap ska nås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med uppgifter om måluppfyllelsen för Helcomåtagandet samt om så krävs presentera nya åtgärder för att nå målet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska kadmiumhalterna i maten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt behöver återkomma till och förklara hur forskningen inom de gröna näringarna ska finansieras fortsättningsvis.