bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan gradvis effektivisera utvecklingsbiståndet och 2014 ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . Sida hanterar en stor del av biståndet. I takt med att biståndsramen justeras räknar med att Sidas förvaltningskostnader kan bli lägre. Vårt parti är kritiskt mot att ger bilateralt bistånd till länder i för att de ska uppfylla kraven för att kunna gå med i EU. Vi anser därför att reformsamarbetet med ska fasas ut och avslutas . I konsekvens med detta avvisar regeringens förslag om ett bemyndigande för reformsamarbete med (se reservation 11). Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land . anser att efter bästa förmåga ska lämna bistånd vid dylika katastrofer. Vi vill därför öka anslagstilldelningen till humanitära insatser och konflikthantering. Svenska organisationer i det civila samhället som verkar bland lokalbefolkningen kan nå ut till de mest utsatta människorna och kan bygga upp ett samarbete med lokala organisationer i mottagarlandet. På grund av det viktiga arbete som de svenska organisationerna utför anser att extra resurser ska skjutas till för detta ändamål. Vårt parti vill avsluta de bilaterala samarbetsstrategierna med medelinkomstländer som , och . Om svenska biståndsmedel ska gå till och bör det ställas högre krav på ett avståndstagande från terrorism och ett aktivt arbete mot antisemitism. bör i första hand satsa på humanitära insatser till dessa områden. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa, vilket ställer stora krav på mottagarlandets kapacitet. På grund av de brister som finns i fråga om styrning och kontroll av denna biståndsform och de risker som den är förenad med anser att budgetstödet bör avvecklas. vill i det bilaterala biståndet prioritera satsningar i det civila samhället och ge högre prioritet åt sociala och ekonomiska rättigheter i biståndet, vilket vi utvecklar närmare i en reservation i detta betänkande. Många människor i utvecklingsländer är helt beroende av natur och jordbruk för sin överlevnad och påverkas därför starkt av klimatförändringar. Därför är det viktigt att öka biståndssatsningarna på hållbart jordbruk, hållbart skogsbruk och naturresurshantering. Detta gäller också tillgången till rent vatten och sanitet samt vattenförsörjning i jordbruket. Att sträva efter en klimat- och miljömässigt hållbar utveckling i utvecklingsländerna bör vara vägledande i allt utvecklingssamarbete. Satsningar på utbildning, hälsa och familjeplanering anser vi också vara angeläget. En stor majoritet av de fattigaste människorna lever på landsbygden och är beroende av jordbruket för sin överlevnad. För många är också skogsbruket av stor betydelse. En ökad tillgång till livsmedel och jordbruksprodukter kan lyfta kvinnor från att inte bara försörja familjen utan kan också generera inkomster till familjen genom försäljning av jordbruksprodukter. Skogen har betydelse för miljö och klimat men också som inkomstkälla för många människor. vill öka medelstilldelningen till främst jordbruksutveckling men även till hållbart skogsbruk och vi väljer i vårt budgetalternativ att dubblera biståndet till dessa ändamål så att det 2013 uppgår till ca . Tillgången till vatten och grundläggande sanitet har avgörande betydelse för hälsa och utveckling och är också grundläggande mänskliga rättigheter. Brist på tillgång till vatten och grundläggande sanitet är något som drabbar kvinnor och barn extra hårt och hindrar deras möjligheter till utveckling. vill kraftigt öka anslagstilldelningen till vatten och grundläggande sanitet. Av det bilaterala biståndet genom Sida vill vi öronmärka för satsningar på vatten och grundläggande sanitet, vilket skulle utgöra av det bilaterala biståndet genom Sida. slår fast att alla barn har rätt till utbildning. Ändå saknar ungefär 67 miljoner barn möjlighet att gå i skolan, och majoriteten av dessa är flickor. Utbildning kan göra det möjligt för människor att ta sig ur fattigdom. Att uppnå grundskoleutbildning för alla är ett av millenniemålen. vill mot denna bakgrund öka den andel av biståndet som går till utbildning. I biståndsbudgeten vill vi satsa på utbildning samt fokusera insatserna på de minst utvecklade länderna. vill också stärka biståndet till hälsofrämjande insatser så att det uppgår till 2013. I det långsiktiga målet att länder ska bli oberoende av bistånd är det givet att insatser som bidrar till ökad sysselsättning och god ekonomisk utveckling är avgörande för en framgångsrik fattigdomsbekämpning. Vi ser därför positivt på en ökad samverkan med näringsliv och privata aktörer för jobbskapande insatser. Det är viktigt att bygga relationer med länder efter avslutat biståndsarbete. anser dock att sådana insatser som kallas aktörssamverkan har fortgått alltför länge i länder där utvecklingssamarbetet i egentlig mening är avslutat. Enligt vår uppfattning faller denna form av relationsbyggande utanför ramen för det grundläggande målet med bistånd att arbeta med fattigdomsbekämpning och humanitär hjälp och insatser av denna karaktär måste därför inte nödvändigtvis finansieras med biståndsmedel. I fråga om basbudgetstöd till multilaterala organisationer prioriterar och dess underorganisationer då vi anser att dessa hör till de viktigaste multilaterala biståndsorganisationerna. Enligt vår uppfattning bör stödet till höjas mer än vad regeringen beräknat. När det gäller multilaterala utvecklingsbanker är Världsbankgruppen det vi vill prioritera högst. När det gäller övriga regionala utvecklingsbanker och fonder anser vi att ger så små medel till varje bank att våra möjligheter att påverka vad svenska biståndsmedel används till är begränsade. Krig och naturkatastrofer tenderar allt som oftast att skapa oerhörda migrationsströmmar. Ofta flyr människor inom det egna landet, eller till direkt närliggande länder. ser det som viktigt att bidra med insatser för att bistå dessa utsatta människor på flykt. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser att det varken är en klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs . Genom en ansvarsfull flyktingpolitik kan vi göra mindre avräkningar för flyktingkostnader än regeringen, och i stället öka medlen till UNHCR för stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. vill anslå mer än regeringen till UNHCR och därefter ytterligare öka bidrag dit. Vi anser det också vara en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del av den gängse biståndsramen och anser att regeringen bör upphöra med att lägga stora medel från biståndsramen på flyktingmottagning i i stället för biståndsverksamhet i utvecklingsländer. Denna insikt leder till att vi renodlar0630 biståndsramen och därmed undviker helt att betrakta flyktingmottagande i som bistånd. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:U233 av (FP) yrkande 1, 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2012/13:U315 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5. Genom millenniemålen 2000 fastställdes en gemensam internationell dagordning för global utveckling genom den s.k. millenniedeklarationen och de åtta millenniemålen. Där slås fast att global utveckling kräver en helhetssyn och att insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. och anser att det är skyldighet att trycka på de rika länder som inte lever upp till de gemensamt satta målsättningarna. Inte minst gäller detta för länderna inom EU. bör inom EU och andra internationella forum aktivt verka för att de mål som satts upp för det internationella biståndet inom ramen för millenniemålens uppfyllande blir verklighet. Sociala transfereringar som ger människor pengar direkt i handen, är ett effektivt sätt att nå de allra mest utsatta. Genom att på ett direkt sätt stärka människors köpkraft, kan hunger och fattigdom bekämpas. Direktstöd är ett sätt att nå människor som lever i allra största utsatthet, grupper som det internationella biståndet haft svårt att nå. Med en människosyn som grundar sig i tillit till att människor själva kan hantera pengar, faller sig sociala transfereringar naturliga. Ett stort antal vetenskapliga utvärderingar visar att sociala transfereringar över lag ger goda resultat undernäringen minskar, särskilt bland barn, fler barn går i skolan och människors hälsa förbättras. Social trygghet är en mänsklig rättighet, och sociala trygghetssystem kan tydligt motiveras ur ett rättighetsperspektiv. Det kan även motiveras på rent ekonomiska grunder, i och med att välnärda och utbildade medborgare har större förutsättningar att bidra till ett lands ekonomiska utveckling. Det råder konsensus om att biståndet kan spela en viktig roll för att bygga upp trygghetssystem i fattiga länder. Sociala trygghetssystem, och även olika former av direkt och ovillkorat kontantstöd, kan vara ett effektivt och rättframt sätt att bidra till att uppnå millenniemålen. och anser att bör driva frågan om sociala trygghetssystem i givarsamordning och i de multilaterala institutionerna. Cash transfers, pengar i handen, är ett sätt att öka individens makt. Det blir enskilda människor som själva avgör bäst hur resurserna används, snarare än byråkrater i givar- och mottagarländerna. En sådan inriktning ligger i linje med politik för global utveckling (PGU). Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:U233 av (FP) yrkande 1, 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2012/13:U315 av m.fl. (MP) yrkande 3. Tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer och är grundläggande mänskliga rättigheter. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov, vilket kan ge upphov till allvarliga miljö- och hälsoproblem. Bristen på tillgång till vatten och grundläggande sanitet är något som drabbar kvinnor och barn extra hårt och hindrar deras möjligheter till utveckling. Satsningar på vatten och sanitet kan rädda liv och främja hälsa jämställdhet och ge förutsättningar för att fattiga människor ska kunna förbättra sina levnadsvillkor på många olika områden. En majoritet av de fattigaste människorna lever på landsbygden och är beroende av jordbruket för sin överlevnad. studie Voices of the Poor visade att tillgång till livsmedel var ett av de områden som fattiga människor prioriterade högst. En annan rapport från framhöll att satsningar på jordbruksutveckling är ett av de mest grundläggande och viktiga verktygen i att kunna bekämpa fattigdom och gynna utvecklingen i utvecklingsländer (, 2008). Jordbruket är både en källa till familjens livsmedel och ger en möjlighet att generera inkomster. En ökad tillgång till livsmedel och jordbruksprodukter kan lyfta kvinnor från att inte bara försörja familjen utan att även generera inkomster till familjen genom försäljning av varor. Satsningar på jordbruksutveckling är också avgörande om vi ska nå millenniemål 1 om att halvera världens fattigdom och hunger. Ett annat viktigt område är ett hållbart nyttjande av framför allt tropiska skogar. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) är av världens befolkning beroende av skogsresurser för sitt levebröd. Majoriteten av dessa människor lever i utvecklingsländer. anser att regeringen i sin dialog med multilaterala organisationer och internationella aktörer bör verka för ökad medvetenhet om vikten av satsningar dels på vatten och sanitet, dels på jordbruksutveckling och hållbart skogsbruk. Inriktning på EU-biståndet, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), i (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 11. EU:s medlemsländer och kommissionen är tillsammans världens största biståndsgivare och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att EU-biståndet i större utsträckning fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden samordnas bättre för en hållbar global utveckling. bör agera för detta. förhandlas EU:s långtidsbudget för perioden 20142020. Förhandlingarna är ett viktigt tillfälle att säkerställa att EU lever upp till sina åtaganden rörande biståndsvolymer, vilket vi anser bör ske som unionens budget minskar på en rad andra områden. I förhandlingarna om unionens långtidsbudget måste aktivt verka för att EU och dess medlemsländer i budgeten gör en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av BNI till 2015 ska uppnås. bör även agera för att långtidsbudgeten fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL). Dessutom bör verka för att långtidsbudgeten fastställer att klimatfinansieringen ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Våra partier anser också att det är viktigt att ramverket klargör att samstämmighet för utveckling är ett överordnat mål och att detta ska komma till uttryck i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan kommer till stånd. Det finns också ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling i EU:s långtidsbudget, bl.a. genom det civila samhällets deltagande i beslutsprocesser och genom ökad finansiering av det civila samhällets verksamhet. bör verka för att det civila samhällets roll för utveckling tydliggörs i unionens långtidsbudget. Skuldavskrivning, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 22 samt 2012/13:U341 av m.fl. (MP) yrkande 4. Ansvaret för skuldkrisen kan inte enbart läggas på länderna i syd. Internationella institutioner och länder i nord har ett stort ansvar för flera länders skuldkris. har man lånat ut pengar till diktaturer trots att man varit medveten om att lånen inte skulle komma befolkningen till del. I dessa fall är det tydligt att nord har ett medansvar för skuldsättningen och skulderna är att betrakta som illegitima. Det är därför välkommet att har beslutat att tillsätta en skuldrevision för att undersöka hur stor del av fordringar på fattiga länder som är legitima. Även bör enligt och tillsätta en skuldrevision enligt norsk modell för att undersöka hur stor del av fordringar som är legitima. En av flera förutsättningar för utveckling i syd är att omfattande skuldavskrivningar kommer till stånd och att det skapas internationella system för hållbar långivning. bör verka för att de fattigaste länderna får totala och ovillkorade skuldavskrivningar. har regeringen avräknat bilaterala skuldavskrivningar från biståndsramen. I årets budgetproposition anges att detta inte är aktuellt . I det fall skuldavskrivningar ändå kommer att aktualiseras vill vi klargöra att och säger nej till det system som regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder. och anser att ett framtida system för skuldavskrivningar ska ta hänsyn till skuldens legitimitet och utgå från den faktiska fordran, och inte räknas upp till orimliga belopp för att sedan avräknas från biståndsramen. Dacregler, punkt 5 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U238 av m.fl. (MP) yrkande 1. och anser att det är illavarslande att det enligt det internationella regelverket för bistånd är möjligt att bygga nya kärnkraftverk med biståndsmedel, vilket kan leda till att fattiga och instabila länder leds in i ett kärnkraftsberoende för sin energiframställning framöver. bör i utvecklingssammanhang verka för att Dacs regelverk ändras så att det blir möjligt att undvika satsningar på kärnkraft i fattiga och instabila länder, betalda av biståndsmedel. Vissa frågor om styrning och öppenhet, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), i (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 3. Utvecklingspolitiken handlar om att minska fattigdomen i världen och främja en hållbar och demokratisk utveckling. Den ska ta sin utgångspunkt i människors egna drivkrafter till utveckling. Det långsiktiga målet för det svenska internationella utvecklingssamarbetet måste vara att samarbetsländerna blir öppna, fria, demokratiska, socialt och ekonomiskt utvecklade stater. Det här är ett långsiktigt mål som det i de allra flesta fall tar flera decennier att förverkliga. De områden för utvecklingssamarbete som ska engagera sig i ska i första hand vara sådana där har goda erfarenheter och kunskaper som vi kan dela med andra länder. Det kan t.ex. gälla jämställdhet, jämlikhet, miljöteknik och sociala trygghetssystem. Vi vill bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Bistånd kan, rätt använt, vara en katalysator för ökad utbildning, jämlikhet och framtidstro, men kan också bidra till att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition när det gäller biståndsvolymer, hög kvalitet och inriktning på långsiktiga resultat. Regeringen lanserade 2011 Open Aid, vars syfte är att offentliggöra bl.a. strategier, utvärderingar och kostnader för biståndet. Det är eftersträvansvärt att det statliga biståndet blir mer transparent, och Open Aid-initiativet kan vara ett steg i den riktningen. Skattebetalarna har självklart rätt att veta att pengarna används på ett bra sätt och att bidragen kan utvärderas utifrån biståndets mål. Det gäller i givarländerna såväl som i mottagarländerna. Vi saknar dock transparensen och öppenheten kring att av biståndsramen används för att finansiera flyktingkostnader i , samt att, utöver detta, ytterligare biståndsmedel finansierar bl.a. ambassadkostnader i . Regeringen redovisar inte heller hur detta bidrar till att uppnå regeringens uppsatta mål för internationellt utvecklingssamarbete, som är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Socialdemokraterna, och anser att även kostnader av det slag som nämnts här och som finansieras via biståndsramen tydligt ska redovisas inom ramen för Open Aid. Miljö och klimat, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 19. Klimatförändringarna drabbar många utvecklingsländer. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. måste öka ansträngningarna för en omställning till ett hållbarare samhälle och agera pådrivande för att få andra att vidta åtgärder men också att ta eget ansvar. En mekanism för miljötekniköverföring och kunskapsöverföring till utvecklingsländerna bör inrättas. FN:s miljöprogram bör stärkas och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN. Satsningar bör ske på arbetet inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. bör vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatåtgärder. Miljö och klimat, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 19 samt 2012/13:U282 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 4. I (UNFCCC) anges principerna för hur framtida klimatöverenskommelser ska göras. Det är de industrialiserade länderna som historiskt sett smutsat ned och de måste därför ta ledningen för utsläppsminskningarna (art 3.1). Vid klimatkonventionens toppmöte i enades länderna om en handlingsplan för hur den rika världen ska stödja dem som drabbas värst av klimatförändringarna. En av knäckfrågorna är hur teknik och resurser ska kunna föras över till syd. Handlingsplanen slår fast att de rika länderna måste hjälpa de fattiga med finansiellt stöd och ny teknik, och man konstaterar att resurserna måste vara tillräckliga, förutsägbara och beständiga. och anser att i internationella klimatförhandlingar måste verka för att klimatfinansieringen inte inskränker på det ordinarie biståndet. har mycket litet skett för att realisera förslag om nya källor för klimatfinansiering, trots att forskare pekar på växande kostnader för anpassning och skador i fattiga länder som en följd av industriländernas historiska utsläpp. måste i internationella klimatförhandlingar vara pådrivande för att skapa nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna. EU behöver ta ett större ekonomiskt ansvar för att stödja dem som drabbas värst av klimatförändringarna. Men EU har ingen enskild budgetpost för klimatbistånd. bör verka för att det utanför biståndssatsningarna i EU:s budget också inrättas en enskild budgetpost för klimatbistånd. SRHR, hbtq, punkt 8 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 25. Centralt i arbetet med frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är tillgången till materiel som rör SRHR. I många länder råder stor brist på exempelvis kondomer, p-piller, spiraler och andra preventivmedel samt på materiel som behövs vid förlossningar, mödravård och säkra aborter, samt hiv-tester. och anser att regeringen i de analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete bör lyfta fram tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive tillgång till preventivmedel, kondomer och annat materiel som används vid förlossningar och utförandet av säkra aborter. Enligt och har tyvärr en passiv roll när det gäller att aktivt stödja och träffa representanter för lokala hbtq-organisationer i samarbetsländer inom biståndet. Vi anser att denna aspekt är viktig och att det är angeläget att genom sådana kontakter visar engagemang och aktivitet. Beställningsbemyndigande för anslag 2:1, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 7 punkt 8.