bet · H001CU1 · 2012-11-20 00:00:00 — Det är emellertid möjligt för utskottets ledamöter att under ärendets beredning lägga fram reviderade förslag om anslag som utgår från motionerna men sammantaget håller sig inom den beslutade ramen. Några sådana förslag har inte presenterats. kan mot den redovisade bakgrunden konstatera att det saknas skäl att mer detaljerat överväga de enskilda anslagsförslagen i motionerna. Utskottet ska här endast helt kort kommentera de förslag om anslag som innebär större eller mer principiella avvikelser från regeringsförslaget. I flera av motionerna lämnas förslag som innebär att det på nytt ska införas statliga subventioner till bostadsbyggandet. Enligt förslaget om anslagsfördelning i motion 2012/13:C406 (S) ska det lämnas en s.k. byggbonus för produktion av studentlägenheter och små hyresrätter. Motionärerna hänvisar till de tillfälliga stödformer för motsvarande ändamål som kunde lämnas . Ett snarlikt förslag läggs fram i partimotionerna från . Även i motion 2012/13:C361 (SD) föreslås en statlig subvention, i detta fall inriktad på upprustning och ombyggnad. har vid ett flertal tillfällen klargjort sin principiella inställning att denna typ av subventioner i flera avseenden är skadliga för bygg- och bostadsmarknaden. Det är också utskottets uppfattning att bygg- och bostadsmarknadens aktörer till helt övervägande del motsätter sig återinförda subventioner av det slag som tidigare fanns. Utskottet återkommer till denna fråga i avsnittet Statligt stöd till bostadsbyggande nedan. När det gäller förslagen om anslagsökningar i motion 2012/13:C421 (MP) kan utskottet konstatera att de i flera fall är inriktade på områden som redan har hög prioritet i regeringens och de berörda myndigheternas arbete. Det gäller exempelvis arbetet med åtgärder som kan öka utbudet av bostäder för unga och studenter, en utveckling av formerna för en miljöanpassad fysisk samhällsplanering samt arbetet med tillsyn och information på konsumentområdet. Motionens förslag om anslagsfördelning innehåller emellertid även en åtgärd som enligt utskottets mening går i helt fel riktning. Det gäller förslaget om att avveckla stödet till planeringsinsatser som syftar till att underlätta attraktivt boende på landsbygden. kan sammanfattningsvis konstatera att regeringens förslag (punkterna 6, 7 och 1012) om anslagen inom utgiftsområde 18, liksom om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag, bör vinna bifall. Förslagen i motionerna 2012/13:C388 (S) yrkande 3, 2012/13:C406 (S) yrkande 1, 2012/13:C421 (MP) yrkandena 1 och 4, 2012/13:C444 (MP) yrkandena 2 och 6, 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 20, 2012/13:C361 (SD), 2012/13:C356 (V) yrkande 1 och 2012/13:C400 (V) yrkandena 2 och 15 avstyrks. Utskottets anslagsförslag finns sammanställda i bilaga 3. Utskottets förslag i korthet lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt avseende kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden, lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt samt s.k. förvärvsgarantier. () har tidigare lämnat statlig garanti (kreditgaranti) till former av lån. Verksamheten bedrivs av efter de två myndigheternas samordning. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för dem som bygger bostäder. kan lämna följande former av garantier: kreditgarantier för ny- och ombyggnad kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden kreditgarantier för vissa lån till kooperativa hyresrättsföreningar kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad, s.k. förvärvsgarantier. Finansieringen av samtliga aktuella garantier sker utanför statsbudgeten, vilket innebär att de finansieras genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I budgetpropositionen föreslås (punkt 8) att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Vidare föreslås (punkt 9) att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . Regeringens förslag om bemyndiganden för kreditgarantiverksamheten har inte mötts av några invändningar i motioner eller under utskottets beredning av ärendet. tillstyrker de aktuella förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden avseende kreditgarantier. Överenskommelser om hyror för nybyggda lägenheter Utskottets förslag i korthet antar utskottets lagförslag om överenskommelser om hyror för nybyggda lägenheter, som motsvarar regeringens förslag, och avslår motstående motionsförslag. Jämför reservation 1 (MP, V). trädde nya regler om hyresprövning i fråga om nyproducerade lägenheter i kraft (55 c § hyreslagen). Enligt dessa ska en hyra som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen anses som skälig om vissa förutsättningar är uppfyllda (s.k. presumtionshyror). Den organisation av hyresgäster som är part i överenskommelsen ska ha varit etablerad på orten när överenskommelsen ingicks. Det ska ha bestämts i förhandlingsöverenskommelsen att hyran ska fastställas enligt de särskilda reglerna. Vidare ska överenskommelsen omfatta samtliga lägenheter i huset och ha ingåtts innan hyresavtal träffats för någon lägenhet. Slutligen ska det inte ha gått den första bostadshyresgästen tillträdde lägenheten. Om det finns synnerliga skäl att inte anse en hyra enligt 55 c § hyreslagen som skälig, får den ändras. Hyran får vidare ändras i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresutvecklingen på orten. prövas hyran för lägenheterna enligt den sedvanliga bruksvärdesmetoden (55 § första stycket hyreslagen). Utgångspunkten för reformen var att säkerställa att hyresvärden vid uthyrning av nybyggda lägenheter skulle få täckning för sina kostnader. En god förutsägbarhet ansågs viktig för att en fastighetsägare skulle kunna ta ställning till om en viss byggnation skulle genomföras eller inte (prop. 2005/06:80 s. 23). Regeringens förslag innebär att tiden under vilken hyran för nybyggda lägenheter presumeras vara skälig om en särskild förhandlingsöverenskommelse om det träffas förlängs från tio till . I fråga om hyra som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse som ingåtts före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser gälla. I två motioner yrkas avslag på propositionen i denna del. Det gäller dels motion 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del, dels partimotion 2012/13:C356 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. En överenskommelse enligt 55 c § hyreslagen kan ingås innan byggnationen av ett hyreshus påbörjas. Detta ger fastighetsägaren goda möjligheter att tillförlitligt uppskatta de framtida hyresintäkterna för ett projekt. För fastighetsägare sträcker sig de ekonomiska beräkningarna vid nybyggnad av hus normalt längre än . Avskrivningstiden för flerbostadshus är t.ex. ofta så lång som . Så som regeringen anför kan en längre presumtionstid som i högre grad anpassas efter det sagda vara en faktor som kan bidra till att fastighetsägare i större utsträckning beslutar att bygga hyreshus. Visserligen kan det finnas nackdelar med att låta hyrorna för lägenheterna vara bundna . kan en utökad presumtionstid leda till att hyrorna bestäms till ett lägre belopp. Fler hyresgäster kan som en följd av det få råd att bosätta sig i en nybyggd lägenhet. Om hyresnivån avviker mindre från vad som utgör bruksvärdeshyror kan det också göra att det blir lättare att träffa en förhandlingsöverenskommelse. Utskottet delar med det sagda den uppfattning regeringen har. Utskottet anser sammantaget att presumtionstiden bör förlängas. Den bör dock inte utsträckas så mycket att det framstår som betänkligt för hyresgästorganisationer att ingå sådana överenskommelser om hyran. I likhet med regeringen anser utskottet att en presumtionstid bör ge ett betydligt större manöverutrymme vid hyressättningen än dagens som tiden inte är oöverskådlig. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag av de skäl som regeringen anfört i propositionen och avstyrker motionerna. Regeringens lagförslag avseende ändring i 12 kap. jordabalken omfattar också en ändring av en paragraf som utskottet inte behandlar i detta betänkande utan avser att behandla i betänkandet Privatuthyrning av bostäder (bet. 2012/13:CU3). Av beredningstekniska skäl har därför utskottet upprättat ett eget lagförslag som endast omfattar regeringens förslag avseende det nu aktuella lagrummet. Utskottets förslag om att ska anta detta förslag innebär således ett fullt bifall till propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ska besluta att ersätta det nuvarande målet för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet med ett nytt bostadspolitiskt mål. Jämför reservation 2 (S, MP, V). godkände ett nytt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet som ersatte de tidigare gällande målen för områdena Bostadsmarknad respektive Hållbart samhällsbyggande lyder: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. I motionerna 2012/13:C388 yrkande 1 och 2012/13:C406 yrkande 2 föreslår m.fl. (S) att det bostadspolitiska målet ska få en annan formulering än den har godkänt. Motionärerna föreslår att ska besluta att ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet med ett nytt mål med följande lydelse. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. När godkände det nu gällande bostadspolitiska målet behandlades förslag i motioner från S, MP och V om mål med i huvudsak samma lydelse som i de nu aktuella motionerna. Utskottet avslog dessa motionsförslag och redovisade som sin uppfattning att regeringens förslag på ett bättre sätt sammanfattar de politiska mål som bör gälla för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (bet. 2011/12:CU1). konstaterade utskottet att när det gäller den praktiska innebörden i synen på bostadspolitikens mål kommer eventuella skillnader tydligare till uttryck i mer konkreta frågor om bostadspolitikens inriktning och olika medel. har inte ändrat uppfattning i frågan om formuleringen av det bostadspolitiska målet. Förslagen i motionerna 2012/13:C388 (S) och 2012/13:C406 (S) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ska fastställa ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet. Utskottet anser inte att det är en sak för att närmare fastställa vilken produktionsnivå som ska eftersträvas. Jämför reservation 3 (V). I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom ett mål för bostadsproduktionen som innebär att det ska byggas 40 000 bostäder varav majoriteten ska vara hyresrätter. publicerade sin senaste analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med en byggprognos (indikatorer). Enligt verket har det s.k. bolånetaket och det osäkra konjunkturläget gjort att försäljningen av nya småhus och i viss mån av bostadsrätter minskat betydligt. Även byggandet av hyresrätter har minskat, men verket bedömer att det främst är fråga om en tillfällig svacka. bedömer att byggandet av 22 800 bostäder påbörjas , varav 21 300 genom nybyggnad och 1 500 som nettotillskott genom ombyggnad. Av de nyproducerade bostäderna förväntas ligga i flerbostadshus och i småhus. De nyproducerade bostäderna i flerbostadshus förväntas fördela sig relativt jämnt mellan bostadsrätter och hyresrätter. bedömer att det påbörjas 22 000 bostäder. Byggandet av bostadsrätter och småhus förväntas minska medan byggandet av hyresrätter kan komma att öka. Enligt analys kommer inte bostadsbyggandet att öka väsentligt förrän konjunkturläget blivit mer stabilt. Tillväxten i byggandet bedöms kunna bli svagare än efter finanskrisen då byggandet ökade snabbt, till nära 31 000 påbörjade bostäder i årstakt. har avstyrkt motionsförslag om att ska fastställa ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet motsvarande det som förs fram i partimotion. Utskottet har då framhållit att det inte är en sak för att närmare fastställa vilken produktionsnivå som ska eftersträvas. När det sedan gäller synen på dagens produktionsnivå är det en allmän uppfattning att den är alltför låg om man tar hänsyn till bl.a. befolkningstillväxten, omflyttningar inom landet och behovet av förnyelse av bostadsbeståndet. Skillnaderna i uppfattning gäller i stället vilka åtgärder som staten respektive övriga aktörer på bostadsmarknaden kan och bör vidta för att utbud och efterfrågan bättre ska kunna balansera varandra. Utskottet har inte ändrat åsikt i frågan om ett kvantitativt mål för bostadsproduktionen. Motionen avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inriktningen av bostadspolitiken. Utskottet anser att bostadspolitiken även i fortsättningen ska vara inriktad på att skapa en fungerande bostadsmarknad med långsiktigt stabila villkor för byggande, ägande och nyttjande av bostäder med alla typer av upplåtelseformer och verka för en bostadsmarknad i balans där hushållens efterfrågan och behov får genomslag. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (MP) och 6 (V). I detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden om att i tillkännagivanden till regeringen ska framhålla behovet av att särskilt inrikta bostadspolitiken mot vissa angelägna frågor. Det gäller en politik för fler hyresrätter, en ny egnahemsrörelse, fler bostäder för studenter och unga, en bättre bostadsmarknad för äldre och en politik för att motverka sociala problem och boendesegregation. En motion gäller behovet av att i bostadspolitiken särskilt uppmärksamma problem. Dessa yrkanden berör översiktligt ett flertal sakfrågor inom bostadspolitiken som även behandlas separat under andra rubriker i detta betänkande. Några av motionerna inbegriper frågor som berör andra politikområden än bostadspolitiken. I motion 2012/13:C353 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en tydligt socialt inriktad bostadspolitik. Motionären framhåller att bostadspolitiken måste få en renässans med fokus på hyresrätten och på att alla som önskar det ska ha möjlighet att bo i en egen bostad. m.fl. (S) föreslår i motion 2012/13:C392 ett tillkännagivande om behovet av att satsa på en offensiv bostadspolitik för fler hyresrätter och för att förebygga hemlöshet. Enligt motion 2012/13:C268 av m.fl. (S) behöver det genomföras en översyn av hur fler billiga hyresbostäder kan byggas. Motionären framhåller bl.a. att hyresbostäder är mycket efterfrågade och att de även fyller en central funktion för arbetsmarknaden. I motion 2012/13:C328 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att nya hyresrätter byggs och att befintliga bevaras. Även i motion 2012/13:C411 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökat bostadsbyggande. Motionären framhåller att bristen på hyresbostäder riskerar att få en negativ inverkan på hela landets utveckling. m.fl. (S) föreslår i motion 2012/13:C388 yrkande 11 ett tillkännagivande om behovet av en egnahemsrörelse för 2000-talet. Motionärerna framhåller att det är angeläget att hushåll med normala inkomster har möjlighet att bo i ett egenägt hus, även i storstadsområdena. Vidare framhålls betydelsen av att kommunerna har en aktiv politik för markanvisningar och underlättar för hushållen att äga sitt boende. I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) föreslås att i ett tillkännagivande ska framhålla att det är angeläget med kompletteringsbebyggelse som medför mer blandade upplåtelse- och boendeformer (yrkande 8). Exempelvis bör hyresrätter byggas i utpräglade villaområden liksom det är önskvärt med villor, radhus och bostadsrätter i områden som domineras av hyresrätter. Enligt motionen bör även förorda att det tillsätts en parlamentarisk utredning om boendesegregationen (yrkande 30). Motionärerna framhåller att boendefrågorna bör ses tillsammans med frågor om hur skola, vård, omsorg, kommunikationer och service fungerar i bostadsområdena. m.fl. (MP) föreslår i partimotion 2012/13:A393 yrkande 30 ett tillkännagivande om behovet av en kraftsamling när det gäller bostadsområden som präglas av sociala problem. och regeringen bör enligt motionen skapa förutsättningar och minimera hindren för att en god bostadsmiljö utvecklas. Enligt motion 2012/13:Ub509 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör framhålla för regeringen att det behövs olika insatser för att öka byggandet av studentbostäder. (M) föreslår i motion 2012/13:C280 ett tillkännagivande om att arbetet med att skapa hållbara förutsättningar för nyproduktion av bostäder för unga fortsättningsvis bör vara en högprioriterad fråga. I motion 2012/13:C256 av m.fl. (S) efterfrågas en kraftfull bostadspolitik som kan förbättra ungdomars möjlighet att skaffa bostad med en acceptabel kostnadsnivå. Det handlar enligt motionärerna om att regeringen bör satsa på forskning inom bostadsområdet, värna en effektiv konkurrens på byggmarknaden samt uppmärksamma kostnaderna för mark, anläggningar och anslutningsavgifter. (S) förespråkar i motion 2012/13:C234 ett åtgärdsprogram Bo bra på yngre dar för innovativt byggande för unga och studenter. Programmet bör enligt motionären inriktas på förenklingar i regleringar, arkitekttävlingar och utvecklingsprojekt och ett nationellt nätverk med syfte att förenkla för den regionala planeringen hos kommunerna och på att minska glappet mellan de olika aktörerna på bostadsmarknaden. I motion 2012/13:C346 av m.fl. (S) beskrivs olika bostadspolitiska medel som anses kunna leda till en bättre fungerande bostadsmarknad för äldre. Det gäller byggstimulanser, ROT-avdrag för flerbostadshus och beskattningen av de olika upplåtelseformerna. Motionärerna anser att särskilt bör framhålla behovet av bostadsbyggande för äldre och att en ökad omflyttning är nödvändig för att bostadssituationen i landet ska kunna . m.fl. (S) föreslår i motion 2012/13:N371 yrkande 4 ett tillkännagivande om inriktningen på bostadspolitiken för en växande . Motionärerna framhåller att bostadsmarknad har stora problem. Politiken bör inriktas på att öka takten i bostadsbyggandet och att ge alla människor möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader. Flertalet av motionerna som behandlas i detta avsnitt tar i mycket allmänna ordalag upp olika frågor som är aktuella inom bostadspolitiken. Motionärerna framhåller behovet av att särskilt inrikta bostadspolitiken på frågor som har samband med bl.a. hyresrättens ställning, ensidiga bostadsområden, bostadssituationen för studenter och ungdomar samt bostadsmarknaden i . Det gäller således frågor som redan är väl uppmärksammade såväl i den bostadspolitiska debatten som genom olika utredningar, myndighetsuppdrag och särskilda insatser. Utskottet ska därför här endast mycket kortfattat kommentera de frågor som lyfts fram i motionerna. Behovet av hyresbostäder på bostadsmarknaden framhålls särskilt i fem av motionerna. Det bör först erinras om att flera politiska beslut har varit inriktade på att förbättra hyresbostadsmarknadens funktionssätt. Detta gäller kanske främst de beslut som innebar att det med brett stöd från hyresbostadsmarknadens parter kunde införas nya konkurrensneutrala regler för bostadsföretagen och hyressättningen. Vidare erinrar utskottet om att regeringen i årets budgetproposition lägger fram förslag om sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter . Utskottet kan emellertid instämma i att det återstår flera frågor om hyresrättens ställning på bostadsmarknaden som bör bli föremål för fortsatta överväganden. Två aktuella utredningar är också inriktade på sådana frågor. En särskild utredare har i uppdrag att analysera marknaden för uthyrning av bostäder och lämna underlag för ställningstaganden till hur den kan utvecklas (dir 2011:108). I uppdraget ingick även att lämna förslag om möjligheterna att öka privatpersoners uthyrning av bostad. Denna del av uppdraget redovisades (SOU 2012:25) och utgjorde ett av underlagen till det förslag som regeringen lade fram i frågan i årets budgetproposition. Uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Vidare har en kommitté i uppdrag att göra en översyn av beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Detta uppdrag ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av dessa utredningar bör avvaktas. När det sedan gäller förslaget i motion 2012/13:C388 (S) om en ny egnahemsrörelse framgår det inte vilken roll som staten förväntas ha i en sådan rörelse. Utskottet delar emellertid motionärernas uppfattning att det är önskvärt att hushåll med normala inkomster har möjlighet att välja att bo i ett egnahem även i storstadsområdena, liksom att kommunerna bör beakta efterfrågan på egnahem i sin planering och vid markanvisningar. Frågan om den kommunala markanvisningsprocessen har behandlats i ett regeringsuppdrag till Statskontoret. Uppdraget redovisades i rapporten , bostadsbyggande och konkurrens (rapport 2012:25). I ett regeringsuppdrag till en särskild utredare om att se över reglerna om genomförande av detaljplan (dir. 2011:104) ingår bl.a. att analysera frågor om kommunens möjlighet att ta ut ersättning för gatukostnader av enskilda fastighetsägare, något som ibland framhålls som ett problem vid utbyggnader och andra åtgärder i småhusområden. Även mer övergripande frågor om vilka konsekvenser som det osäkra läget på finansmarknaden och olika former av kreditrestriktioner har medfört för hushållens möjlighet att finansiera köp av ett nytt småhus eller annan bostad är föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang. I partimotioner från respektive framhålls bostadspolitikens roll när det gäller frågor om boendesegregation och bostadsområden med sociala problem. Motionärerna nämner bl.a. att det är önskvärt med åtgärder som innebär att bostadsområden med ensidiga upplåtelse- och boendeformer kan få en bättre blandning i dessa avseenden. Utskottet vill framhålla att det är kommunerna som svarar för planeringen av bostadsområden och dessutom genom sina bostadsbolag ofta äger bostäder i områden med ett ensidigt bostadsutbud och olika sociala problem. Staten kan däremot tillhandahålla regler för planering, byggande och förvaltning av bostäder som på olika sätt kan underlätta åtgärder som leder till en god boendemiljö. En sådan åtgärd kan vara att ge ytterligare valfrihet i boendet genom ombildning till en annan upplåtelseform, inte minst i områden som helt domineras av hyresbostäder, t.ex. i de s.k. miljonprogramsområdena. Regeringen har tillsatt en utredning med uppgiften att föreslå lagstiftning som tillåter att ägarlägenheter bildas av befintliga hyreslägenheter (dir. 2012:44). Ett grundläggande syfte med att skapa ägarlägenheter genom omvandling är att fördelarna med att inneha en ägarlägenhet ska kunna komma de nuvarande hyresgästerna till godo.