bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Motionärerna vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Ett samarbetsavtal ska finnas innan skolan får starta. I den enskilda motionen 2011/12:Ub442 (S) anförs att reglerna för godkännande av konfessionella friskolor bör skärpas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub263 (M) anförs att reglerna för att starta fristående skolor behöver förnyas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub478 (M) anförs att tillståndsgivningen för friskolor behöver förenklas så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. I den enskilda motionen 2011/12:Ub493 (SD) anförs att det i likhet med det system som råder i måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. Fristående skolor är en självklar del av det svenska skolväsendet och lika villkor ska gälla för kommunala och fristående skolor. Enligt den nya skollagen (2010:800) ska Skolinspektionen pröva ansökningar om godkännande av enskild som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola samt fritidshem. Den som vill starta förskola som enskild huvudman ska ansöka om tillstånd i den kommun där förskolan ska vara belägen. Godkännande ska enligt den nya skollagen lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Med påtagliga negativa följder avses bl.a. att kommunen skulle tvingas lägga ned en befintlig skola och detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt skulle öka för elever i kommunen. Om godkännandet avser en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. När Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den enligt skolförordningen (2011:185) bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. Skolinspektionens beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, av den sökande eller av berörd kommun. Ett godkännande av en fristående skola ska avse en viss angiven utbildning vid en viss skolenhet. En enskild huvudman kan alltså inte utöka verksamheten med utbildning vid ytterligare en skolenhet utan ett nytt godkännande. Skolinspektionen har sammanställt statistik från den avslutade ansökningsomgången för verksamhet med start /14 och konstaterar att antalet ansökningar om tillstånd för fristående skola har minskat med hälften jämfört med , från nära 800 i förra årets ansökningsomgång till 364 ansökningar. Av förra årets ansökningar beviljades tillstånd för hela eller delar av ansökan. Jämfört med har det i denna omgång kommit betydligt färre ansökningar från de stora utbildningsföretagen. De flesta ansökningar avser och gäller start av ny skola. Ansökningar om gymnasieskolor har minskat mest. Drygt hälften av ansökningarna som rör gymnasieskolan är ansökningar om att starta ny skola. Av ansökningarna avser etablering i något av de tre storstadslänen (, eller ). Skolinspektionen nämner flera tänkbara förklaringar till det minskade intresset för att starta fristående skola: krav i den nya skollagen på exempelvis skolbibliotek och elevhälsa samt de senaste årens krympande elevkullar som inneburit att elevunderlaget och därmed utrymmet för nya skolor minskat framför allt i gymnasieskolan. Både otillräckligt elevunderlag och skollagens nya krav på exempelvis skolbibliotek bidrog till ett ökat antal avslag på ansökningar , vilket i sig kan ha dämpat intresset för att ansöka, menar Skolinspektionen. Ett osäkert konjunkturläge och en pågående samhällsdebatt kring fristående skolor är två andra faktorer som enligt Skolinspektionen kan ha dämpat intresset. I fråga om godkännande av friskolor med konfessionell inriktning har utskottet i betänkande 2010/11:7 (s. 3435) konstaterat att det i den nya skollagen har införts en bestämmelse som saknar motsvarighet skollag som anger att undervisningen vid bl.a. fristående skolor ska vara icke-konfessionell. För att undervisning ska anses vara icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig (prop. 2009/10:165 s. 227). Däremot får utbildningen i övrigt vid fristående skolor ha en konfessionell inriktning. Detta innebär att konfessionella inslag får förekomma i den del av utbildningen som inte utgör undervisning, exempelvis genom andakter, bönestunder eller någon annan form av religionsutövning. Utskottet ansåg i betänkande 2010/11:7 (s. 3435) att föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en sådan utbildning och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse är en självklarhet i ett rättssamhälle. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att den s.k. (U 2011:04), som utreder vissa regler och villkor för fristående skolor, ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2011:68). Utskottet kan mot bakgrund av vad som ovan anförts inte se något behov av att ändra nuvarande ordning för godkännande av enskild som huvudman och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub208, 2011/12:Ub249, 2011/12:Ub263, 2011/12:Ub442, 2011/12:Ub457 yrkande 19, 2011/12:Ub478, 2011/12:Ub493 och 2011/12:Ub512. Resurser till enskilda huvudmän Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurser till enskilda huvudmän. Jämför reservationerna 8 (MP) och 9 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub520 (MP) anförs att reglerna om skolpeng till fristående förskolor och skolor behöver ses över i syfte att åstadkomma jämförbarhet och transparens vid kommunernas resurstilldelning till de fristående verksamheterna. I den enskilda motionen 2011/12:Ub455 (C) anförs att en översyn av reglerna om lokalersättning till fristående skolor behöver göras i syfte att åstadkomma jämförbarhet och transparens vid kommunernas resurstilldelning för lokaländamål. I den enskilda motionen 2011/12:Ub511 (SD) anförs om öronmärkning av skolpengen att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § och 16 kap. 53 § skollagen (2010:800) endast ska få användas för de ändamål som anges i den aktuella paragrafen och ingenting annat. I proposition 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor föreslogs att skollagens bestämmelser om kommunernas bidrag till fristående skolor samt enskilt bedrivna förskolor, fritidshem och förskoleklasser skulle förtydligas. föreslogs att huvudmän för sådan enskilt bedriven verksamhet får överklaga en kommuns beslut om bidragets storlek hos allmän förvaltningsdomstol enligt förvaltningslagens regler. I behandlingen av propositionen underströk utskottet att begreppet ekonomiska villkor ska ses i vid mening så att regler för planering och verksamhetsutövning inte används för att försämra friskolornas möjlighet till etablering och överlevnad (bet. 2008/09:UbU13 s. 9). Ett exempel på det är tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen, ett annat är tillämpningen av kommunallagen vid försäljning av kommunala skolor till fristående huvudman. Principerna om konkurrensneutralitet och likabehandling är förutsättningar för en sund konkurrens och en positiv utveckling i samspelet mellan kommunala och fristående skolor. Utskottet tillstyrkte propositionen med den ändringen att ikraftträdandet senarelades en månad (bet. 2009/10:UbU22 s. 13). De nya bestämmelserna tillämpades på bidrag för . I proposition 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter föreslogs bl.a. regler för hur bidrag till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg av annat slag än förskola och fritidshem (pedagogisk omsorg) skulle bestämmas. Bidraget ska bestämmas på samma sätt som bidrag till övrig enskild förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och fristående skolor. Vidare ska enskilda huvudmän för pedagogisk omsorg få rätt att överklaga kommunens beslut om bidragets storlek till allmän förvaltningsdomstol. Av propositionen framgår att de nya reglerna, som bygger på principen om lika villkor, har efterfrågats av såväl kommunala huvudmän som fristående huvudmän för skolor samt enskilt bedrivna förskolor, fritidshem och förskoleklasser (prop. 2009/10:157 s. 14). Utskottet noterar att regeringen enligt propositionen kommer att följa tillämpningen av bestämmelserna och den rättspraxis som utvecklas på området (prop. 2009/10:157 s. 14). Kommuner och Landsting har publicerat en rapport med enkätundersökning om de nya bidragsreglerna (SKL Enkätredovisning Uppföljning av de nya bidragsreglerna inom skolområdet, ). Många kommuner har väl fungerande bidragssystem och för dem har förändringarna inte varit så stora. Andra kommuner har ändrat hela sitt resursfördelningssystem och har haft ett omfattande merarbete. Enligt rapporten uppgår den sammanlagda nettokostnadsökningen som det nya regelverket medför till ca . har tagit fram promemorian Vissa frågor angående bidrag till fristående gymnasieskolor och internationella skolor på gymnasienivå (U2011/4195/G). I promemorian föreslås att ges möjlighet att meddela föreskrifter om den s.k. riksprislistan under budgetåret, dvs. än när besluten fattats . Förslaget syftar till att säkerställa att fastställda belopp i riksprislistan grundas på ett tillräckligt och kvalitetssäkrat underlag. Ändringen föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och ärendet bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub455, 2011/12:Ub511 och 2011/12:Ub520. Särskilda utbildnings- och undervisningsformer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Europaskolor i , undervisning på entreprenad och distansundervisning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub446 (KD) anförs att det behövs en lagstiftning för att möjliggöra utbildningskonceptet Europaskola i . I den enskilda motionen 2011/12:Ub232 (M) anförs att en vidare möjlighet för t.ex. organisationer och företag att driva skolor på entreprenad skulle leda till större valfrihet och flexibilitet för eleverna som nytänkandet inom skolan skulle öka. I den enskilda motionen 2011/12:Ub477 (M) anser motionären att den nuvarande lagstiftningen förhindrar samarbete mellan kommunala och fristående skolor och att kommunala och fristående skolor bör tillåtas att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub262 (M) yrkande 2 anförs att man bör underlätta för distansundervisning. I samma motion yrkande 3 anförs att nätskolor bör kunna startas i . I den enskilda motionen 2011/12:Ub337 (M) anförs också att nätskolor bör kunna startas i . Barn och ungdomar till vårdnadshavare med anställning vid de olika EU-institutionerna erbjuds skolundervisning inom Europaskolsystemet. fanns det närmare 23 000 elever på fjorton Europaskolor i sju länder (, , , , , och ). Svenska avdelningar finns vid i och . Undervisningen sker i huvudsak på svenska efter en särskild läroplan. Den svenska staten anställer lärarna och utför regelbundna inspektioner. På Europaskolorna går totalt omkring 400 svenska elever. Anslag 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet inom utgiftsområde 16 används för bl.a. lönekostnader för nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna och uppgår 2012 till ca . Det finns tre typer av Europaskolor skolor avsedda för EU-anställdas barn, skolor placerade i medlemsstater där det finns EU-organ och nationella skolor som arbetar efter koncept. Den sistnämnda skoltypen innebär att en medlemsstat ansöker om att en viss nationell skola ska få ansluta sig till Europaskolsystemet. Utskottet har erfarit att den typen endast finns i form av ett pilotprojekt med en tysk skola som startar sin verksamhet . Internationella skolor på grundskolenivå och gymnasienivå regleras i den nya skollagen (2010:800) som en särskild utbildningsform med bestämmelser om t.ex. krav för godkännande och rätt till bidrag. Av bestämmelserna framgår även vilka elever som får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola. Vad gäller internationella skolor på gymnasienivå regleras i skollagen utbildningar som leder fram till International Baccalaureate (IB), en examen som är godkänd för inträde till universitet i alla länder som har valt att jämställa IB-examen med nationella examina. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub446. Med entreprenad enligt 23 kap. 1 § skollagen (2010:800) avses att kommuner, landsting och enskilda huvudmän får sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter t.ex. inom utbildning. Vid entreprenad behåller skolhuvudmannen sitt ansvar gentemot eleven. Huvudmannen för elevens skola är därmed ansvarig för elevens undervisning. I den nya skollagen omfattar bestämmelserna om undervisning på entreprenad såväl offentliga som enskilda huvudmän. Detta följer av den grundläggande principen om lika villkor för offentliga och fristående huvudmän. En ny bestämmelse har införts som saknar motsvarighet skollag och som innebär att huvudmän inom grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola får överlämna uppgifter som inte kan hänföras till undervisningen på entreprenad. Denna undervisning är enligt den nya skollagen endast tillåten i gymnasieskolan om den avser karaktärsämnen som har en estetisk eller yrkesinriktad profil. I är det endast tillåtet att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning till entreprenad. Utskottet anser inte att det nu finns skäl att ändra på denna reglering och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub232 och 2011/12:Ub477. Enligt skollagen (2010:800) har alla elever rätt till en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor. Alla elever har dessutom rätt till särskilt stöd om de riskerar att inte nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För viss distansundervisning finns en särskild reglering. saknas en generell reglering av distansundervisning inom barn- och ungdomsutbildningen i skolförfattningarna. I tidigare och Skolinspektionens nuvarande tillsynsverksamhet har myndigheterna konstaterat att det utöver den särskilt reglerade distansundervisningen förekommer verksamhet med inslag av distansundervisning även i andra skolor. Regeringen gav i uppdrag att föreslå hur distansundervisning för elever som är bosatta i ska få anordnas i , gymnasieskolan och motsvarande fristående skolor samt sameskolan (U2008/1675/G, U2007/2910/G). redovisade uppdraget och föreslog en reglering som syftar till att ge eleverna ökad tillgång till undervisning inom ett antal områden. Utifrån vissa av förslag upprättades en promemoria inom (), Distansundervisning för elever bosatta i (U2010/5616/G), med förslag om när och på vilka villkor distansundervisning bör kunna erbjudas som alternativ till reguljär undervisning för elever som är bosatta i . Förslagen innebar i korthet att distansundervisning skulle få erbjudas i språkundervisning, t.ex. modersmålsundervisning och undervisning i minoritetsspråken, moderna språk och teckenspråk. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Under beredningen av förslagen har behovet av ytterligare underlag inför en eventuell reglering av distansundervisningen framkommit. Regeringen tillsatte en utredare med uppdrag att utreda distansundervisning som ett alternativ till reguljär undervisning för barn och ungdomar i vissa fall (dir. 2011:85). Uppdraget omfattar distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredaren ska bl.a. kartlägga vilka elevgrupper som får distansundervisning, varför dessa elever får distansundervisning och ta reda på om distansundervisningen motsvarar deras behov och tillgodoser rätten till utbildning av god kvalitet. Utgångspunkten för utredarens arbete bör enligt direktivet vara en restriktiv hållning till distansundervisning, särskilt när det gäller de obligatoriska skolformerna. Trots det kan det enligt direktivet finnas andra situationer där distansundervisning bör kunna vara ett alternativ till reguljär undervisning. Det kan t.ex. handla om den distansundervisning som förekommer i vissa glesbygdskommuner, men det kan även finnas andra situationer i vilka det bör kunna vara möjligt med distansundervisning. Utredaren ska redovisa uppdraget . Utskottet ser inte något skäl att föregripa beredningen av utredningens betänkande och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub262 yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Ub337. Skolplikt och rätt till utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolplikt och rätt till utbildning. Jämför reservation 10 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub329 (M) anförs att ett tionde år bör införas i , enklast genom att förskoleklassen blir obligatorisk. I den enskilda motionen 2011/12:Ub502 (SD) anförs att kommunala utbildningsförvaltningar ska bedöma enskilda angelägenheter som t.ex. att få lov från skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub510 (SD) anförs att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. I den enskilda motionen 2011/12:Ub382 (V) anförs att regeringen ska ta fram förslag till lagstiftning som gör det straffbart för föräldrar att vägra låta sina barn delta i all obligatorisk undervisning i . I den enskilda motionen 2011/12:Ub364 (KD) anförs i yrkande 1 att en flexibel skolgång bör införas där utbildningens mål kan nås under både kortare och än nio skolår. I samma motion anförs i yrkande 3 att en försöksverksamhet ska inrättas där skolstart i årskurs 1 ska erbjudas både vår och höst. I den enskilda motionen 2011/12:Ub423 (KD) anförs att möjligheterna till kompensation till elever som felaktigt har placerats i särskolan bör utredas. Enligt den nya skollagen (2010:800) inträder skolplikten höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om ett barns vårdnadshavare begär det hos hemkommunen ska barnet redan höstterminen det kalenderår barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Bestämmelserna motsvarar i sak regleringen skollag. Villkoren för att få fullgöra skolplikten på något annat sätt har skärpts i den nya skollagen genom att det ska finnas synnerliga skäl för att medgivande ska lämnas. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen under ett läsår. Av praxis på området framgår att bestämmelserna ofta aktualiseras när föräldrar av olika skäl, t.ex. filosofiska eller religiösa, vill ge sina barn undervisning i hemmet. Vad gäller frågan om flexibel skolstart i har gett regeringen till känna att skolorna ska få en möjlighet att införa flexibel skolstart (bet. 2005/06:UbU14, rskr. 2005/06:241). En försöksverksamhet med flexibel skolstart har föreslagits i betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67). I betänkandet redogörs även för hur kommunerna kan nyttja den nuvarande lagstiftningen för att göra starten i förskoleklassen mer flexibel. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen anser i budgetpropositionen att det är av stor vikt att skolgången är tillräckligt flexibel så att varje elev ges stöd och utmaningar för att kunna utvecklas så långt det är möjligt i alla ämnen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 52). I en flexibel skola utgår lärarna från elevernas förkunskaper så att undervisningen leder till utmaningar för alla. Vissa elever kan också behöva lite mer tid på sig i vissa ämnen, medan andra kan gå snabbare fram. Mot bakgrund av att en rad stora skolreformer nu införs är det viktigt att fokus ligger på att genomföra dessa, menar regeringen i propositionen. Därför avser inte regeringen att gå vidare med utredningens förslag, som är begränsat till att avse tidpunkten för skolstarten. Alla kommuner har däremot möjlighet att införa en flexibel start i förskoleklassen samt kombinera detta med att stärka förskoleklassens pedagogiska kvalitet. Tillsammans med en väl fungerande övergång från förskoleklass till grundskola, där undervisningen individanpassas efter elevernas förkunskaper, kan enligt regeringen en flexibel skolgång uppnås på ett sätt som stärker både skolans kvalitet och kunskapsresultaten. Utskottet delar denna uppfattning. Vad gäller plats i särskolan är det enligt utskottets mening viktigt att beslut om att erbjuda plats i särskolan utgår från elevens behov och inte skolans behov. Enligt den nya skollagen ska enbart elever med utvecklingsstörning tas emot i grundsärskolan (och inte som tidigare även elever med autism). Dessutom tydliggörs att den utredning som föregår beslut om plats i grundsärskolan ska bestå av en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Det är dock viktigt att påpeka att det även fortsättningsvis är möjligt att låta barn som följer läro- och kursplaner gå integrerade med barn i särskolan om detta bedöms som det bästa för barnets utveckling. Vidare har beslutat om ändringar i skollagen (2010:800) med anledning av proposition 2011/12:50 En gymnasiesärskola med hög kvalitet som bl.a. innebär att det införs nya bestämmelser i lagen om att hemkommunen ska vara skyldig att skyndsamt utreda målgruppstillhörigheten om det framkommer indikationer på att en elev inte tillhör målgruppen för grund- respektive gymnasiesärskolan (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141). Skolinspektionen granskade mottagandet av elever i särskolan. I många kommuner saknades de utredningar som ska ligga till grund för erbjudandet om plats i särskolan. I andra fall har skolhuvudmännens utredningar och handläggningar av ärendena varit bristfälliga. Skolinspektionen konstaterar att elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i de granskade kommunernas särskolor, vilket kan tyda på att elever som har stödbehov men som hör till elevgrupp felaktigt tas emot i särskolan. Felaktiga placeringar av barn i särskolan får omfattande konsekvenser för den enskildes framtid och är enligt utskottets mening oacceptabla. Utskottet välkomnar därför att regeringen noga kommer att följa Skolinspektionens fortsatta arbete på detta område (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 51). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub329, 2011/12:Ub364 yrkandena 1 och 3, 2011/12:Ub382, 2011/12:Ub423, 2011/12:Ub502 och 2011/12:Ub510. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en lag motsvarande lex för skolan, forskning om skolan i skolan, lokala styrelser, alternativa läroplaner, elevinflytande samt utvärdering, uppföljning och information. Jämför reservationerna 11 (S, MP, V), 12 (S, MP), 13 (S, MP), 14 (MP), 15 (S) och 16 (S). Socialdemokraterna föreslår i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 26 att en lag motsvarande lex ska införas för skolan. Forskning om skolan i skolan Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 6 att användningen av forskning om skolan i skolan är en viktig del av att vända den negativa utvecklingen på skolans område. Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 29 att man noga ska dokumentera och utvärdera erfarenheterna av och resultaten i de s.k. självstyrande skolorna för att se hur de kan utveckla övriga kommunala skolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub276 (MP) anförs att alla skolor borde få möjlighet att arbeta enligt alternativa läroplaner som godkänts av . Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 30 att det krävs ett ökat elevinflytande. I den enskilda motionen 2011/12:Ub371 (S) anförs att elever ska ha rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. Utvärdering, uppföljning och information Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 9 att det krävs nationella system för kvalitetssäkring och uppföljning av elevernas kunskapsutveckling.