bet · GZ01UU7 · 2012-03-01 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser motionären att ska avsätta tillräckliga resurser, både finansiella och politiska, för att ska kunna ha en drivande roll inför och vid översynskonferensen om NPT 2015. I den enskilda motionen 2010/11:U239 (S) yrkande 2 pekar motionären på att även den amerikanske presidenten har anslutit sig till visionen om en värld fri från kärnvapen. Motionären anser mot denna bakgrund att det är hög tid att inleda en diskussion om vilka beståndsdelar en global kärnvapenfri regim ska innehålla. Bland icke-statliga organisationer och experter har sådana diskussioner förts, men världens stater har undvikit detta. I en sådan regim är det legala ramverket av största betydelse, och det är därmed dags för världens stater att börja diskussioner om en internationell konvention som totalförbjuder kärnvapen. Försök till detta har gjorts av vissa stater. Bland annat har med flera lagt fram resolutioner i FN:s generalförsamlings första utskott samt på översynskonferenser om icke-spridningsavtalet, men kärnvapenstaterna, EU inklusive , har dock varit negativa till detta. bör därför se över förutsättningarna för att tillsammans med likasinnade stater inom FN verka för att arbetet med en konvention som totalförbjuder kärnvapen inleds. I den enskilda motionen 2010/11:U239 (S) yrkande 3 och i den enskilda motionen 2011/12:U288 (S) yrkande 3 anför motionären att det har funnits en överenskommelse mellan staterna att inleda förhandlingar om en konvention som ska förbjuda tillverkning av fissilt material för kärnvapen (FMCT). Denna överenskommelse har dock blockerats, liksom alla andra förhandlingar vid , beroende på främst skiljaktigheter mellan , och om behovet av förhandlingar om kapprustning i rymden som kopplats till arbete med FMCT. lyckades man överkomma detta hinder och konferensen antog ett arbetsprogram där FMCT-förhandlingar skulle inledas . När dessa inleddes valde att som enda land lägga in ett veto och då nedrustningskonferensen arbetar på konsensusbasis kunde inga framsteg göras. Att ett enda land blockerar förhandlingar om ett avtal som världens stater vill ha är mycket bekymmersamt och ställer frågan dels vad världens stater gör för att förmå att ändra sin position, dels vad som kan göras för att effektivisera nedrustningskonferensen, alternativt ta förhandlingar utanför den, i syfte att undkomma konsensusdilemmat. bör på alla sätt, både inom EU och bilateralt, verka för att ändrar sin position i denna fråga samt i övrigt agera konstruktivt för att få till stånd förhandlingar om ett FMCT. I den enskilda motionen 2011/12:U288 (S) yrkande 2 anser motionären att ska verka för att arbetet med en konvention som totalförbjuder kärnvapen inleds. I den enskilda motionen 2010/11:U295 (S) anför motionärerna att ska ge regeringen i uppdrag att motverka förekomsten av kärnvapen i samtliga av EU:s medlemsländer. I den enskilda motionen 2011/12:U224 (S) argumenterar motionären för ett intensifierat arbete för nedrustning av kärnvapen. Enligt motionären bör visa vägen mot en kärnvapenfri värld genom att aktivt arbeta för förverkligandet av förslag. I EU har , enligt motionären, också en viktig politisk plattform för att driva nedrustnings- och fredsfrågor. Genom samordnade påtryckningar tillsammans med andra icke-kärnvapenstater bör verka för att EU:s två kärnvapenmakter och avvecklar sina kärnvapenarsenaler helt. I den enskilda motionen 2011/12:U256 (S) yrkande 1 menar motionären att bör verka för att EU och blir en kärnvapenfri zon. Vidare vill motionären i yrkande 2 att regeringen uppmanar och att avveckla sina kärnvapen. Motionären anser att förekomsten av kärnvapen till sin karaktär är osäkerhetsskapande, rustningsfrämjande och därigenom också krigshetsande. I den enskilda motionen 2011/12:U220 (FP) lyfter motionären fram vikten av att arbeta för en begränsning av kärnvapen i världen. Motionären menar att kärnvapnen inte enbart är en angelägenhet för kärnvapenmakterna. bör, enligt motionären, verka för att kärnvapenstaterna inom EU, dvs. och visar upp en plan för hur man vill nå fram till den frihet från kärnvapen, som länderna utfäst sig för att genomföra. Ett kärnvapenfritt EU skulle kunna bli en stark aktör i arbetet för en kärnvapenfri värld. I den enskilda motionen 2011/12:U262 (KD) yrkande 2 anser motionären att ska inta en aktiv och ledande roll avseende genomförande av sanktioner mot i fråga om kärnvapenutveckling. Motionären hävdar att en ansvarslös och radikal iransk regim beväpnad med atomvapen vore ett allvarligt hot mot världsfreden och skulle naturligtvis också drastiskt öka risken för att terroriströrelser får tillgång till kärnteknologi. Utskottet välkomnar att frågan om nedrustning och icke-spridning av kärnvapen har fått ökad politisk uppmärksamhet. Utskottet anser att spridningen av massförstörelsevapen utgör ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet. Utskottet välkomnar det nya som ett viktigt steg mot en kärnvapenfri värld. Det återstår dock ett stort och viktigt arbete med frågor om nedrustning och icke-spridning. Så länge någon stat innehar massförstörelsevapen finns ett incitament för andra stater att skaffa sådana. Så länge några massförstörelsevapen över huvud taget existerar kvarstår också risken att de, överlagt eller på grund av misstag eller felbedömningar, kommer att användas. Målet för det internationella samfundets arbete med nedrustning och icke-spridning måste vara att alla former av massförstörelsevapen avvecklas. Det internationella samfundet får inte förtröttas i arbetet med att förmå alla stater att avstå från att anskaffa och utveckla dessa vapen. Det är angeläget, anser utskottet, att en fortsatt spridning av relevanta komponenter och kunskap för framställning av kärnvapen och andra former av massförstörelsevapen förhindras. Utskottet vill understryka att hotet från massförstörelsevapen är gränsöverskridande. Endast genom en väl fungerande internationell samverkan kan de redan omfattande internationella juridiska regelverken kring icke-spridning upprätthållas. Samverkan stater emellan är avgörande för det internationella samfundets förmåga att nå en varaktig och hållbar lösning på denna globala ödesfråga. Utskottet ansluter sig till den rad av företrädare, som , har uttryckt en vision om en kärnvapenfri värld. Utskottet vill understryka att kärnvapenstaterna måste uppmanas att påskynda nedrustningen som syftar till en total eliminering av såväl taktiska som strategiska kärnvapen, att kärnvapenstaterna måste förbinda sig att inte utveckla nya kärnvapen och att alla stater som inte redan gjort så måste uppmanas att ratificera provstoppsavtalet (CTBT). Utskottet vill lyfta fram betydelsen av att , under det svenska ordförandeskapet i artikel XIV-processen, ratificerade provstoppsavtalet. ratifikation skapar ett momentum för att ytterligare utöva påtryckning på de återstående åtta länder som ännu inte har ratificerat CTBT. Utskottet ger regeringen sitt fulla stöd i detta arbete av det svenska ordförandeskapet i artikel XIV-processen. Utskottet betonar vikten av att fortsatt arbeta inom ramen för 1540 (2004) som anger ett antal åtgärder som alla stater har att vidta i syfte att förhindra att terrorgrupper eller andra icke-statliga aktörer kommer i besittning av massförstörelsevapen. Resolutionen syftar även till att förhindra att icke-statliga aktörer får tillgång till produkter som skulle kunna användas för tillverkning av massförstörelsevapen och deras vapenbärare. Utskottet vill uppmuntra parterna i nedrustningskonferensen i att vidta åtgärder för att komma vidare med ett övergripande arbetsprogram, inte minst vad gäller påbörjandet av förhandlingar om FMCT. Som högteknologisk nation med ett betydande kunnande och en tydlig politik inom detta område har en viktig roll att spela vad gäller nedrustning och icke-spridning. Utskottet anser att inom ramen för bl.a. FN och EU bör driva en politik som syftar till såväl nedrustning som icke-spridning. Utskottet välkomnar utrikesminister och utrikesminister initiativ vad gäller en reduktion av taktiska kärnvapen i samt införandet av en regim för taktiska kärnvapen. Initiativet var av stor vikt och bör fortsatt följas upp. Utskottet delar regeringens uppfattning om att en reducering av taktiska kärnvapen skulle bidra till stabilitet och säkerhet, inte minst i vårt eget närområde och välkomnar fortsatta initiativ. Utskottet vill understryka betydelsen av att icke-spridningsavtalet upprätthålls och iakttas. Utskottet vill understryka den grundläggande principen för NPT, dvs. kärnvapenstater ska förhandla om effektiva åtgärder för kärnvapennedrustning i utbyte mot att icke-kärnvapenstater åtar sig att avstå från att försöka skaffa kärnvapen. Utskottet betonar vikten av balanserade framsteg på båda områdena i form av konkret nedrustning av kärnvapen och effektiva insatser för att förhindra spridning till nya stater. Utskottet anser att det är av stor vikt att framgångarna och handlingsplanerna vid den senaste översynskonferensen om NPT följs upp. Utskottet ser med särskild oro på spridningen av massförstörelsevapen till politiskt instabila och i vissa fall svaga och sönderfallande stater. I sammanhanget anser utskottet att utvecklingen i och kärntekniska program och möjliga militära dimensioner av det är särskilt oroande. Det är av central betydelse att lever upp till sina förpliktelser och samarbetar fullt ut med . Sanktionsinstrumentet bör vara föremål för en löpande översyn beroende av händelseutvecklingen i de respektive länderna. Utskottet välkomnar därför att EU beslutade att utöka och utvidga sanktionerna mot inom ramen för EU:s sanktionsregim baserad på kärn- och missiltekniska program. Utskottet anser att , som medlem i , bl.a. bör bidra till att utveckla riktlinjer om reaktorsäkerhet eller nukleärt säkerhetsskydd. Som medlem i styrelsen har också en viktig uppgift att, tillsammans med övriga medlemmar, värna och slå vakt om NPT och se till att kontroll- och inspektionsarbete är effektivt och kan förhindra att kärnämnen och kärnteknik används för militära ändamål i strid med fördraget. Det omfattar t.ex. att se till att kan utföra sitt s.k. safeguard-arbete på ett effektivt sätt. och EU ska fortsätta att stödja multilaterala kärnbränslegarantier. beslut om att inrätta en kärnbränslebank som, under vissa omständigheter, kan erbjuda stater tillgång till kärnbränsle för civila kärnenergiändamål välkomnas. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2010/11:U306 (S), 2011/12:U315 (S), 2011/12:U245 (V), 2010/11:U203 (S), 2010/11:U239 (S) 2011/12:U288, (S) 2011/12:U224 (S), 2010/11:U295 (S), 2011/12:U256 (S), 2011/12:U220 (FP) och 2011/12:U262 (KD) kan avstyrkas. Biologiska och kemiska vapen Biologiska stridsmedel utgörs främst av sjukdomsalstrande mikroorganismer (bakterier, virus och mikrosvampar) med målet att orsaka antingen sjukdom eller död hos människor, djur eller växter. Mikroorganismerna är beroende av förmågan att föröka sig inom den människa, den växt eller det djur som angrips för att ge effekt. Konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTWC) trädde i kraft och är det första fördrag som förbjuder produktionen av en hel kategori vapen. och EU verkar för att stärka konventionens genomförande, inklusive verifikation, samt konventionens universalisering. genomfördes översynskonferensen för B-vapenkonventionen. Konferensen behandlade ett tjugotal förslag. Det gällde bl.a. förslag om att verka för universaliseringen av BTWC, förslag om att stärka efterlevnaden av konventionen samt förslag om att de stater som har anslutit sig till BTWC bör kunna agera på ett liknande sätt som inom ramen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) där beslut också kan fattas utanför översynskonferensen. Med kemiska vapen menas kemiska ämnen som skulle kunna utnyttjas i konflikter på grund av sina giftiga verkningar på människor, djur och växter. Kemiska vapen är enligt kemvapenkonventionen också giftiga kemikalier och deras utgångsämnen, samt ammunition och anordningar som konstruerats för ändamålet att sprida kemiska vapen. OPCW bygger på kemvapenkonventionen och har som uppgift att genomföra denna. OPCW är den enda multilaterala nedrustningsorganisationen med verkligt globalt ansvar. efter ikraftträdandet av kemvapenkonventionen närmar sig datumet () för slutdestruktionen av alla världens kemiska vapen. av alla deklarerade kemiska vapen har förstörts och de flesta fabriker som tidigare producerat kemiska vapen har omvandlats till fredliga syften. De största kemvapenlagren finns i och , som visserligen har förstört stora delar av sina lager, men som deklarerat att de inte kommer att kunna uppfylla tidsgränserna. En rådgivande kommitté, under ordförandeskap av , fick i uppdrag av generaldirektören för OPCW att lägga fram en rapport om framtiden för organisationen. antog den rådgivande kommittén enhälligt rapporten. I rapporten föreslås bl.a. att OPCW successivt ska övergå till nya uppgifter (från destruktion till ickespridning och samarbete kring fredlig kemisk verksamhet), att OPCW:s tekniska sekretariat behåller nödvändig kompetens och verifikationsresurser för att se till att destruktionen kan fullföljas på en nödvändig nivå och att de sju återstående länder som inte har ratificerat kemvapenkonventionen alltjämt ska bearbetas för att få dem att ansluta sig. Utskottet välkomnar förslag och initiativ som revitaliserar och stärker arbetet med att förhindra användningen av kemiska och biologiska vapen. Utskottet vill betona vikten av universaliseringen av BTWC. Antagandet av en tydlig handlingsplan kan vara en möjlig väg att stärka arbetet med att uppnå universalisering. I syfte att säkerställa efterlevnaden av BTWC bör också någon form av verifikationsmekanism införas. Utskottet välkomnar rapporten om OPCW:s framtid som den rådgivande kommittén, under ordförandeskap av , antog . Det är av vikt att OPCW successivt ges nya uppgifter som är anpassade till rådande omständigheter. Staters användning av kemiska vapen i krig, som , är inte längre det största hotet eller utmaningen. är det största hotet att terrorister och andra kriminella grupper kan använda kemiska vapen. Det bör, i enlighet med rapport, bättre återspeglas i OPCW:s arbete och mandat. Vidare är det av vikt att OPCW:s tekniska sekretariat ges nödvändig kompetens och resurser för att även i fortsättningen effektivt kunna genomföra verifikationsuppgifter. tillträde till konventionen om klusterammunition I kommittémotion 2010/11:U306 (S) yrkande 43 och i kommittémotion 2011/12:315 (S) yrkande 44 anför Socialdemokraterna att klustervapen utgör ett stort humanitärt problem dels för att de sprider ut substridsdelar över ett så stort område att det i praktiken har visat sig mer eller mindre omöjligt att undvika civila offer, dels för att de efterlämnar oexploderade substridsdelar som i krigets spår skadar och dödar civilbefolkningen. avslutades en internationell regeringskonferens i om klustervapen. Slutdeklarationen från mötet, som 46 länder inklusive ställde sig bakom, slår fast ett internationellt avtal som förbjuder användning, produktion, överföring och lagring av klustervapen som orsakar oacceptabel skada på civilpersoner. beslutade att ska fortsätta att vara pådrivande för att få till stånd ett internationellt förbud rörande klustervapen i enlighet med Oslodeklarationen. innebar startskottet för en historisk process mot ett internationellt långtgående förbud mot klustervapen. Trots detta har den borgerliga regeringen inte drivit på i detta arbete utan snarare arbetat för att få igenom undantag. Den avtalstext som förhandlades fram genom Osloprocessen är långtgående vad gäller användning, lagring, produktion och överföring av klustervapen. kom beskedet att skulle skriva under avtalet i . Detta var förstås glädjande, men med tanke på hur frågan har hanterats tidigare kvarstod en hel del frågetecken runt regeringens engagemang i frågan. I och med att över 30 länder nu har ratificerat avtalet har konventionen trätt i kraft. var tyvärr inte ett av de första 30 länderna som ratificerade konventionen och missade därmed möjligheten att ta täten i en viktig internationell nedrustningsfråga. Vi vill att regeringen skyndsamt ratificerar avtalet och sätter igång avvecklingen av den svenska bombkapsel 90. Enligt konventionen har länder hela på sig att ratificera avtalet och på sig att skrota sitt egna innehav av klustervapen. Vi vill inte att man drar ut på dessa processer, utan att såväl ratificeringen som avvecklingen inleds möjligt. I kommittémotion 2011/12:U13 (S) förordar Socialdemokraterna att regeringen aktivt och kraftfullt arbetar i syfte att få så bred uppslutning som möjligt till konventionen om klusterammunition. Socialdemokraterna välkomnar att regeringen till har överlämnat en proposition om tillträde till konventionen om klusterammunition, men anser att regeringens agerande i frågan har varit senfärdigt. Socialdemokraterna anser inte att har agerat tillräckligt aktivt och pådrivande för att få konventionen till stånd. uppmanas att bedriva ett kraftfullt arbete i såväl internationella forum som bilateralt för att flera stater ska ansluta sig till konventionen. anser i kommittémotion 2011/12:U235 (MP) yrkande 1 att ska skrota det svenska klustervapnet bombkapsel 90. I kommittémotionen anförs att användningen av klustervapen får fruktansvärda konsekvenser. Det anges att av dem som drabbas är civila och av dessa är barn. Därför har det internationella samfundet uppmärksammat det urskillningslösa mänskliga lidande klustervapen orsakar. I kommittémotion 2011/12:U235 (MP) yrkande 2 lyfter fram bistånd till minröjning och stöd till överlevande. I kommittémotion 2011/12:U235 (MP) yrkande 3 begär att en särskild lag som förbjuder investeringar i klustervapen stiftas. Det konstateras att ett stort antal stater, däribland , skrev under ett internationellt förbud mot klustervapen 2008. anser att det är ytterst olyckligt att , när motionen skrevs, ännu inte hade ratificerat avtalet. betonar i kommittémotion 2011/12:U235 (MP) yrkande 4 att , i enlighet med säkerhetsrådets resolution , bör främja kvinnors deltagande vad gäller förbud mot klustervapen. I kommittémotion 2011/12:U15 (MP) yrkande 1 föreslår ett förbud mot bombkapsel 90. vill att bombkapsel 90 bör avvecklas. I 2011/12:U15 (MP) yrkande 2 vill införa ett förbud mot investeringar i företag som utvecklar eller tillverkar klusterammunition. I 2011/12:U15 (MP) yrkande 3 föreslås ett förbud mot transit av klustervapen genom svenskt territorium. Transit av förbjuden ammunition genom svenskt territorium ska inte vara tillåten. Vidare i 2011/12:U15 yrkande 4 anser att bör, i enlighet med Politik för global utveckling, avsätta mer resurser i form av ökade biståndsinsatser till länder som drabbats av klusterammunition. I kommittémotion 2011/12:U12 (SD) yrkande 1 föreslår att ett vapensystem tas fram som kan utföra de uppgifter som har kunnat utföras genom insats av bombkapsel 90. I kommittémotion 2011/12:U12 (SD) yrkande 2 vill att i första hand pröva möjligheten att tillämpa riktad upphandling till försvarsmaterielindustrin i av ett vapensystem som kan ersätta bombkapsel 90. anser att det är av vikt att ta fram ett alternativ till bombkapsel 90 för att kunna bibehålla den förmåga till markattack som det systemet ger. I kommittémotion 2011/12:U14 (V) yrkande 1 föreslås att förbjuder investeringar i företag som tillverkar klusterammunition. Ett investeringsförbud skulle stärka konventionen anser . I kommittémotion 2011/12:U14 (V) yrkande 2 vill införa ett förbud att på svenskt territorium transportera och lagra klusterammunition. Vidare föreslår i kommittémotion 2011/12:U14 (V) yrkande 3 att regeringen genast påbörjar skrotningen av bombkapsel 90. I den enskilda motionen 2011/12:U241 (FP) anser motionären att ska ratificera FN:s konvention mot klustervapen. Sammanfattning av försvarsutskottets yttrande I försvarsutskottets yttrande 2011/12:FöU2y om regeringens proposition 2011/12:47 tillträde till konventionen om klusterammunition tillstyrker försvarsutskottet att godkänner konventionen och antar lagförslaget. Utskottet konstaterar att den påbörjade destruktionen och den fortsatta tidsplanen för förstöring av bombkapsel 90 innebär att vapensystemet i fråga kommer att med mycket god marginal vara förstört inom de tidsramar som konventionen ställer upp. Utskottet anser därmed att önskemålet om en snabb avveckling som förts fram av ett antal remissinstanser tillgodoses. Vad gäller att anskaffa annan ammunition med förmåga till markmålsbekämpning, samt om formerna för systemets upphandling, vill utskottet påminna om att förslag om när, och på vilket sätt, JAS 39 C/D med utrustning kan behöva uppgraderas kan komma att föreläggas . I frågan om riktad upphandling på försvars- och säkerhetsområdet vill utskottet påminna om vad som anfördes i försvarsutskottets yttrande 2010/11:FöU2y. Utskottet välkomnar regeringens proposition 2011/12:47 tillträde till konventionen om klusterammunition. Ett svenskt tillträde till konventionen ligger i linje med starka engagemang i humanitärrättsliga frågor. har uppmärksammat de humanitära problem som förknippas med klusterammunition. Utskottet anser, i enlighet med regeringens ambition om ett ikraftträdande , att konventionen för svensk del bör träda i kraft . Konventionens förbud mot att använda, utveckla, tillverka, på annat sätt förvärva, lagra, behålla eller direkt eller indirekt överföra klusterammunition är av stor humanitär betydelse. Utskottet ger regeringen stöd till att verka för att konventionen får en så bred anslutning som möjligt. bör, som regeringen också föreslår, inom ramarna för samarbetet inom FN och andra internationella organisationer exempelvis () framhålla de humanitära vinsterna av en universalisering av konventionen och uppmana utomstående stater att ansluta sig. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte finns skäl att göra en förklaring om provisorisk tillämpning av artikel 1 i konventionen. Detta eftersom uppfyller det allmänna åtagande som följer av artikel 1 och för att en provisorisk tillämpning inte ändrar de tidsramar som konventionen lägger fast för förstöring av innehav av klusterammunition. Utskottet noterar regeringens bedömning att de gärningar som ska utgöra brott enligt konventionen inte till alla delar är straffbara enligt svensk rätt och att det därför krävs att lagstiftningsåtgärder vidtas. Utskottet ställer sig bakom regeringens uppfattning att det bör införas en särskild straffbestämmelse som direkt tar sikte på de förfaranden med klusterammunition och explosiva substridsdelar från spridningskapslar som förbjuds i konventionen om klusterammunition. Huruvida transitpassage ingår eller inte ingår i konventionens definition av överföring, enligt artikel 1 i konventionen, är en tolkningsfråga. Utskottet konstaterar att remissinstanserna har noterat att konventionens definition av överföring inte tydliggör att transitpassage skulle omfattas inom ramen för förbudet i konventionens artikel 1. Utskottet delar regeringens bedömning om att transitpassage inte ingår i konventionens förbud mot överföring av klusterammunition. Utskottet delar även regeringens bedömning om att det inte finns ett behov av att införa en särskild reglering avseende förbud mot att investera i företag som utvecklar, tillverkar eller på annat sätt befattar sig med klusterammunition. Det är dock av vikt att etiska investeringsstrategier främjas. I sammanhanget noterar utskottet att erfarenheterna från visar att den konventionen har haft en självsanerande effekt genom att investeringsbolag inte vill förknippas med de vapen som konventionen förbjuder.