bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — I 6 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) anges endast att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Mot bakgrund av vad som framförts ovan avstyrks motionerna 2011/12:Ub268, 2011/12:Ub460 yrkande 5, 2011/12:Ub495 yrkande 6 och 2011/12:Ub508 (SD) yrkandena 13. Jämställdhet och lika behandling i högskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet och lika behandling i högskolan. Jämför reservationerna 11 (S) och 12 (MP). Enligt den socialdemokratiska kommittémotionen 2011/12:Ub460 yrkande 10 bör det tas ett stärkt grepp kring styrning och uppföljning av jämställdheten i högskolan. uppdrag på jämställdhetsområdet bör därför konkretiseras och utvecklas. Vidare bör en jämställdhetsbonus införas inom ramen för resurstilldelningssystemet. Jämställdhetsaspekter bör också i större utsträckning beaktas inom ramen för det nya kvalitetsutvärderingssystemet, och examensbeskrivningarna i högskoleförordningen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. anför i sin kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkande 12 att alla lärosäten enligt lag måste göra en likabehandlingsplan där man ska kartlägga ifall alla studenter har lika förutsättningar oavsett kön, etnicitet, funktionshinder, sexuell läggning samt religion eller annan trosuppfattning. Detta är ett första steg för en inkluderande högskola, men inte tillräckligt. bör uppdra åt regeringen att skyndsamt återkomma med de förändringar som är nödvändiga för att högskolelagen ska vara förenlig med diskrimineringslagen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas. Av 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Uppdraget för delegationen var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser, bl.a. genom att fördela medel . Delegationen för jämställdhet i högskolan har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1). Förslagen i betänkandet är under beredning. Det finns en rad pågående uppdrag på området. Regeringen har uppdragit åt att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. (U2010/5703/UH). Regeringen uppdrar vidare åt att ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan. Vidare ska med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till () . Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att noggrant följa utvärdering av de projekt som delegationen har initierat och att det är angeläget att lärosätena fortsätter att arbeta med frågan (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 134). Från gäller en sammanhållen lagstiftning mot diskriminering. Diskrimineringslagen (2008:567) har till ändamål att motverka diskriminering och trakasserier och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Diskrimineringslagen omfattar tio samhällsområden varvid samhällsområdena undervisning och arbetsliv innefattas i högskolans verksamhet. Lagen omfattar både sökande till en anställning, anställda och sökande till utbildning samt andra som deltar i högskolans utbildningar. För händelser som inträffat före gäller den tidigare lagstiftningen, t.ex. lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Universitet och högskolor ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter för de studenter som deltar i eller söker till verksamheten. I detta arbete ingår att upprätta en likabehandlingsplan (3 kap. 16 § diskrimineringslagen). Utskottet ser ej skäl att se över lagstiftningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub460 yrkande 10 och 2011/12:Ub495 yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om invandrade akademiker. Jämför reservation 13 (S). Enligt Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:460 yrkande 9 bör det utvecklas ett nytt och snabbt spår in på högskolan för invandrade akademiker med intensivkurser i svenska, gärna i kombination med kompletterande utbildning. Utskottet anser att frågan om invandrade akademiker som lyfts i motionen är ytterst angelägen, inte minst för den framtida kompetensförsörjningen i . behandlade utskottet regeringens skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning som överlämnats till med anledning av insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011:16). Utskottet uttalade då i sitt betänkande (2011/12:UbU6) bl.a. att åtgärder som bidrar till att kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning bättre kan tas till vara är angelägna. Utskottet vill anföra att möjligheterna till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen har ökat . Utbildningarna har gått från att vara allmänna till att bli specifika för olika yrkesgrupper. Det finns kompletterande utbildningar för ett antal yrkesgrupper, bl.a. jurister, lärare, läkare och sjuksköterskor. Dessa anordnas enligt förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Syftet med dessa utbildningar är att de ska ge studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning möjlighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper för att kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för. I regleringsbrev ger regeringen verket flera uppdrag som rör invandrade akademiker. ska genomföra en kartläggning och analys av olika former av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker. Kartläggningen ska omfatta samtliga universitet och högskolor och inte enbart de som på uppdrag av regeringen anordnar sådana utbildningar. Kartläggningen ska bl.a. innehålla uppgifter dels om utbildningarnas omfattning och studentantal, dels om innehållet i utbildningarna och hur de finansieras. Vidare ska redovisa i vilken omfattning de som har genomgått kompletterande högskoleutbildning för utländska akademiker har fått ett arbete som är relevant för utbildningen alternativt fortsatt med studier. Uppdraget ska redovisas till () . har också ett stående uppdrag att sprida information om högskolestudier i syfte att underlätta etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrade. Verket ska redovisa och kommentera sina informationsinsatser. Verket ska också redovisa vilka insatser som har vidtagits för att stärka verkets samarbete med myndigheter och studie- och yrkesvägledningsfunktioner som vänder sig till personer som vill få sin utländska högskoleutbildning bedömd. Vidare ska det av redovisning av arbetet med att bedöma utländsk högskoleutbildning framgå hur många ärenden som har inkommit och avgjorts, vilka typer av s.k. erkännandeärenden man har haft och vilka åtgärder som har vidtagits för att ytterligare effektivisera ärendehandläggningen. I uppdrag att bedöma utländsk högre utbildning ska verket vidareutveckla metoder för sådana bedömningar. I detta arbete ska samverka med andra myndigheter som har kunskap och erfarenhet från bedömning av utländsk utbildning, såsom Verket för högskoleservice, Myndigheten för , samt universitet och högskolor i syfte att förbättra och stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning. Denna samverkan ska redovisa i årsredovisningen. ska också i årsredovisningen redogöra för hur verket har bistått andra myndigheter och organisationer med kunskaper vid tillgodoräknande och erkännande av utländsk högre utbildning. Av regeringens skrivelse 2011/12:9 framgår att regeringen kommer att behandla frågan om insatser för akademiker med utländsk utbildning i arbetet med en samlad strategi för integration som regeringen avser att presentera i samband med budgetpropositionen . Mot bakgrund av det arbete och uppdrag som pågår avstyrker utskottet motion 2011/12:460 yrkande 9. Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbyggnad av högskolan och framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten. Jämför reservation 14 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub297 (S) framhålls särskilt behoven på . Den enskilda motionen 2011/12:Ub306 (S) handlar om och möjligheterna att möta det regionala behovet inom olika yrkesområden. I den enskilda motionen 2011/12:Ub374 (S) understryks högskolans betydelse för utbildningsnivån i . Vid fördelning av statliga resurser till högskolorna i landet måste fördelningen baseras på behov och tillväxtmöjligheter. Enligt de enskilda motionerna 2011/12:Ub384 (S) och 2011/12:Ub388 (S) bör antalet platser på läkarutbildningen ses över. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub395 (S) bör fler utbildningsplatser för tandläkare övervägas. () bör enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub439 (S) tilldelas ett utökat antal utbildningsplatser inom den ram för lärarutbildning och forskning som finns till förfogande. I den enskilda motionen 2011/12:Ub499 (S) behandlas och dess utbildningsvolym. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub515 (S) behövs det fortsatta satsningar på universitet, högskolor och forskning i . I den enskilda motionen 2011/12:T445 (S) yrkande 5 anförs betydelsen av utbildning för utveckling. Möjligheterna till högskoleutbildning är av central betydelse för den regionala utvecklingen. De regionala högskolorna och universiteten är viktiga Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub278 (M) behövs en översyn vad gäller ett ökat antal platser i läkarutbildningen. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub490 (M) bör regeringen se över vad som skulle kunna göras för att bl.a. öka mängden tillgängliga dövtolkar. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub354 (FP) behöver ta fram en nationell incitamentsstruktur för samverkan mellan dagens universitet och högskolor. kan utvecklas till ett nav för samverkan mellan flera lärosäten i regionen. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub380 (FP) bör regeringen prioritera insatser som kan säkerställa att de nationella minoritetsspråken, i synnerhet finska men också , säkerställs och kan erbjudas inom ramen för utbildningsväsendet. Uppdraget skulle med fördel kunna ges som ett specialuppdrag till att utveckla detta vidare. I den enskilda motionen 2011/12:Ub223 (KD) anförs att teckenspråket är erkänt som dövas första språk och att det även är erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Trots detta verkar det saknas tillräckliga lärarresurser för att tillgodose de dövas behov. En översyn behöver därför göras av behovet av en sådan utbildning. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub445 (KD) är det viktigt att utreda möjligheterna att stimulera till utbildning och val av yrket skolpsykolog, för att tillgodose det ökade behovet inom speciellt elevhälsan. Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden. När det gäller frågan om en ytterligare utbyggnad av högskolan vill utskottet åter erinra om att en av de stora satsningar som regeringen och beslutade om inom utbildningsområdet var den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid 25 universitet och högskolor, till en kostnad om totalt (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelades framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva gjorde av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet välkomnade denna satsning och ansåg den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet framhöll också att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Den tillfälliga satsningen upphör 2012 i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. görs dock ingen neddragning av anslagen till universitet och högskolor med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . En sådan neddragning gjordes 2011. skulle beloppet utgöra ca , vilket motsvarar ca 4 500 platser. En fråga utskottet särskilt lyfte fram med anledning av budgetpropositionen i sitt budgetbetänkande (bet. 2011/12:UbU1 s. 7173) var att det är angeläget med ökad dimensionering av vissa utbildningar. Studenternas efterfrågan av utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bör bättre återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Det handlar om fortsatt utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning, sjuksköterskeutbildning och civilingenjörsutbildning. En sådan utbyggnad föreslogs i propositionen delvis finansieras genom omfördelningar mellan lärosäten. Härtill kommer behov av omfördelning av platser för att hålla uppe dimensioneringen av lärar- och förskollärarutbildningarna. En sådan utbyggnad av några utbildningar innebär inte någon total volymökning av den högre utbildningen, men när de aktuella utbildningarna blir fullt utbyggda ökar de med 2 435 helårsstudenter (fullt utbyggda ). Kostnaden beräknas uppgå till 2012. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag på närmare utformning av ytterligare utbyggnad av ingenjörs- och vårdutbildningar . Utskottet delade regeringens uppfattning att det är angeläget att resurserna används på ett effektivt sätt. Lärosätena bör därför utnyttja sina egna möjligheter till interna prioriteringar och omfördelningar. Vad gäller yrkanden om att utöka antalet platser på läkarutbildningen konstaterar utskottet att antalet platser har ökat . byggdes läkarutbildningen ut med 110 nybörjarplatser. beslutade om en ytterligare utbyggnad av läkarutbildningen med 30 nybörjarplatser (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Därtill startade en läkarutbildning . Läkarutbildningen ska utökas med motsvarande 50 nybörjarplatser . respektive fördelas medel motsvarande 10 nybörjarplatser var. , , , respektive fördelas medel motsvarande 6 nybörjarplatser var. Regeringen överväger vidare att i kommande budgetpropositioner lämna förslag på att ytterligare utöka läkarutbildningen med i storleksordningen 250 nybörjarplatser. Utökningen bör fördelas på alla lärosäten med läkarutbildning, vilket om platserna fördelas proportionellt skulle motsvara ca 35 nybörjarplatser per lärosäte med läkarutbildning (bet. 2011/12:UbU1 s. 9293). När det gäller tandläkarutbildningen har den byggts ut kontinuerligt . Enligt budgetpropositionen beräknas ökningen innebära totalt 200 fler helårsstudenter när utbildningen är fullt utbyggd (prop. 2011/12:1 utg.omr. s. 251252). Utskottet har avstyrkt yrkanden om fler utbildade teckenspråkslärare, se t.ex. betänkande 2009/10:UbU13 (s. 12). Utskottet har hänvisat till befintliga utbildningar och bl.a. till att universitet och högskolor ansvarar för utbudet av högskoleutbildningar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub223, 2011/12:Ub278, 2011/12:Ub297, 2011/12:Ub306, 2011/12:Ub354, 2011/12:Ub374, 2011/12:Ub384, 2011/12:Ub388, 2011/12:Ub395, 2011/12:Ub439, 2011/12:Ub445, 2011/12:Ub499, 2011/12:Ub515 och 2011/12:T445 yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya högskoleutbildningar m.m. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (MP) och 17 (V). Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27 handlar om att stödja en utveckling så att elitidrottare kan kombinera idrott och studier. Elitidrottare bör ges särskilda förutsättningar för högskolestudier. Regeringen bör se över möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär. Det är enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub385 (S) angeläget att ge status som universitet. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub437 (S) bör folkrättsliga institutioner, såsom (), ges rätt att utfärda examina. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub471 (S) yrkande 2 behövs det specialinriktade högre utbildningar för hotell- och restaurangnäringen. Enligt den enskilda motion 2011/12:Ub241 (M) yrkande 3 bör möjligheten att förlägga fler utbildningar inom livsmedelsproduktion till ses över. I motion 2011/12:Ub242 (M) yrkande 1 anförs att möjligheten att på försök förlägga en högskola för långsamt lärande till bör ses över. har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Utbildningarna kommer i huvudsak att vara inom områdena trädgård och byggnadsvård. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub312 (M) bör ackreditering av i ske. I den enskilda motionen 2011/12:Ub318 (M) framhålls vikten av en professur inom området kultur och hälsa. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub352 (M) har ambitioner att utvecklas till ett universitet. Ett sätt att nå dit kan vara att inleder ett nära samarbete med . En annan möjlig lösning är att i förlängningen skulle kunna bli en del av . En översyn av ett framtida samarbete dem emellan bör göras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub430 (M) yrkande 1 anförs det att universitet behöver hålla en hög standard för att ha trovärdighet. Regeringen bör därför se över landets samtliga lärosäten med universitetsstatus för att utreda varje universitets kompetens, kapacitet och kvalitet. Vidare begärs i yrkande 2 att får universitetsstatus. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub343 (MP) bör regeringen i samarbete med de svenska Waldorfskolornas samarbetsorganisation, , agera skyndsamt för att säkerställa att det skapas en svensk Waldorflärarutbildning. För att säkerställa en hög kompetensnivå vore det enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub209 (FP) önskvärt med en egen utbildningsväg för handläggare vid . anför i sin kommittémotion 2011/12:Sf241 yrkande 59 att det bör inrättas en professur i migrationsrätt vid lämpligt universitet. En sådan professur skulle vara viktig för en högkvalitativ utbildning inom migrationsrätten, bl.a. genom den satsning på forskning inom området som härigenom skulle främjas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub256 (KD) framför motionären att det bör utredas hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera högre studier med elitidrottssatsningar. Trots att det finns ett väl utbyggt system på gymnasienivå finns det inget motsvarande inom högre utbildning. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub279 (KD) bör förutsättningarna för en utbildning i religionsvetenskap för döva och hörselskadade utredas. teologiska högskola kan enligt motionärerna i samverkan med erbjuda hög kvalitet som utbildningscenter. Vad gäller yrkanden om inrättande av nya utbildningar konstaterar utskottet att ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive start av nya utbildningar, huvudsakligen ligger hos landets lärosäten. Utskottet vill också erinra om att enligt 1 kap. 12 § högskolelagen (1992:1434) beslutar om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå för högskolor, som inte är universitet, och på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor. Enskilda utbildningsanordnare ansöker om examenstillstånd hos . Utskottet anser att de högskolor som inte är universitet ska kunna ges möjlighet att utfärda examina på forskarnivå inom områden där de har särskilt goda förutsättningar. beslutade om en ny ordning för beslut om tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildningen. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kan efter ansökan och prövning ges inom avgränsade områden som är smalare än de tidigare vetenskapsområdena. beslutar om sådana tillstånd. Tillståndet att utfärda en examen på forskarnivå inom ett visst område kan också dras in för såväl universitet som högskolor, om det finns brister i utbildningens kvalitet. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Frågan om universitetsstatus togs upp i samma ärende som ovan (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Mot bakgrund av dels de nya möjligheterna för högskolorna att söka tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels en bedömning av vad som är forskningsstrategiskt lämpligt och statsfinansiellt möjligt, föreslog regeringen att tidigare ställningstagande beträffande universitetsbegreppet och förutsättningarna för att ett statligt lärosäte ska få benämnas universitet inte längre skulle gälla. Det innebar att den dittillsvarande ordningen för lärosätenas ansökan om universitetsstatus skulle tas bort. Av dessa skäl skulle regeringen inte heller bifalla redan inkomna ansökningar om universitetsstatus. Utskottet delade även regeringens bedömning att det inte är aktuellt med uppbyggnad av nya universitet och uttalade (bet. 2008/09:UbU18 s. 1819) bl.a. att de nya möjligheterna för högskolorna att dels få tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels höja sina forskningsanslag genom att prestera hög kvalitet sammantaget gör att de skäl som främst legat bakom ansökningarna om universitetsstatus inte längre finns kvar. Utskottet ansåg att högskolorna fått nya goda förutsättningar att profilera sig och koncentrera sina resurser till att uppnå en kvalitet som i sin tur leder till nya resurser. Utskottet ville också understryka att det naturligtvis inte finns något som hindrar eller regeringen från att göra bedömningen att särskilda resurser ska satsas på att bygga ut något eller några lärosäten till universitet. De ställningstaganden regeringen och gjorde om universitetsstatus i proposition 2008/09:134 gäller fortfarande. Frågan om samarbeten och samgåenden mellan lärosäten har aktualiserats i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 s. 6263). För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöerna stärkas och lärosätenas konkurrenskraft öka, sårbarheten minska som resurserna utnyttjas effektivare. Regeringen understryker i propositionen att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för fler att studera. har flera lärosäten en verksamhet som riskerar att bli känslig för omvärldsförändringar. Det gäller t.ex. lärosäten med en hög andel tredjelandsstudenter, hög andel distansstudenter eller med ett utbildningsutbud med en stor koncentration av enskilda större utbildningar som har fått kritik i verkets utvärderingar, exempelvis lärar- och sjuksköterskeutbildningar. Förändringar av organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. På framställan från lärosäten kommer regeringen att kunna stödja frivilliga sammanslagningar av lärosäten. Totalt har avsatts och regeringen beräknar att avsätts kommande år för detta ändamål. Utskottet delar regeringens bedömningar. Beslut om att anställa professorer fattas av respektive lärosäte. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27, 2011/12:Ub209, 2011/12:Ub256, 2011/12:Ub385, 2011/12:Ub437, 2011/12:Ub471 yrkande 2, 2011/12:Ub241 yrkande 3, 2011/12:Ub242 yrkande 1, 2011/12:Ub279, 2011/12:Ub312, 2011/12:Ub318, 2011/12:Ub343, 2011/12:Ub352, 2011/12:Ub430 yrkande 1 och 2011/12:Sf241 yrkande 59. Utskottets förslag i korthet