bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — Motivera gärna varför vi ska sänka ribban för dem som tydligt har målet att gå vidare till högskola eller universitet. Gymnasieskolan är ett sorgligt kapitel i svensk skolpolitik. En huvudorsak är elevernas låga resultat från . Många elever hamnade direkt på det som kallades individuella programmet. har vi fem särskilda program. Även om vi räknar bort andelen nyanlända ungdomar är det ett problem att så många ungdomar inte kunde påbörja ett nationellt program direkt efter . En stor bov i dramat är vidare lärarnas betygssättning och att de godkänner elever trots att eleverna inte har uppnått målen för att få godkända betyg. Detta indikerar att skolan är i behov av de reformer som just nu sjösätts med en ny betygsskala men också med ökade behörighetskrav på lärarna. I ett antal motioner lyfts frågan om karriärutveckling för lärare fram. Där har alliansregeringen presenterat förslag om nya karriärsteg i skollagen. Regeringen kommer att återkomma med ett mer konkretiserat förslag om finansiering av detta. Vi tycker att det är ett viktigt steg. Men vi ska påminnas om att staten här går in och ger statsbidrag för att premiera duktiga lärare trots att staten inte är huvudman och därmed den arbetsgivare som sätter lärarlönerna. En annan kritik har varit att gymnasieskolan inte har varit anpassad till arbetslivet. Vi lämnar nu den ensidiga akademiserade gymnasieskolan och breddar utbildningsmöjligheterna så att vi bättre förbereder ungdomarna tillsammans med näringslivet inför arbetslivet efter skolan. Fler ungdomar ska kunna vara anställbara med ett slutbetyg direkt efter studierna. Fler ungdomar ska kunna lämna gymnasiet med slutbetyg för högre studier. Tiden på gymnasiet, genomströmningstiden, är ett stort problem. Från fyra eller måste vi ned i takt med att gymnasiet blir bättre på att anpassa och motivera ungdomarna att läsa intressanta program. Eleverna måste också kunna göra mer medvetna val då även deras byten av program bidrar till längre studietid och därmed ökade kostnader för kommunen och skolan. sade att hon tror att alla kan bli akademiker. Det tror jag också. Men frågan är om hon har ställt frågan till dessa ungdomar om de vill det. Uppenbarligen har hon inte gjort det. De rödgröna partierna står envist fast vid sitt förslag att alla elever, oavsett program eller framtidsplaner, ska tvingas läsa in en högskolebehörighet. Vad säger ni till de elever som själva får bestämma om de vill läsa in denna behörighet?Vänsterpartiet kallar detta för sortering. Vad är er lösning för alla de elever som gick i den gamla gymnasieskolan och som slogs rakt ut i arbetslöshet?En annan stor utmaning för att höja kvaliteten i gymnasieskolan är lärlingsutbildningarna. Här återstår mycket arbete, inte minst att studie- och yrkesvägledningen blir bättre när det gäller arbetsmarknadsutsikter men också att skolorna och lärarna blir duktiga på att släppa in arbetslivet och branschen så att utbildningens upplägg blir bra. Näringslivet måste också ta sitt ansvar och bidra med handledning och yrkeskompetens samt erbjuda elever praktik och lärlingsplatser så att ungdomar får en chans att tidigt få inblick i hur det är på en arbetsplats. kommer vi också att i behandla ett förslag till lärlingsanställning, där man kan kombinera en anställning med en gymnasial lärlingsutbildning. Genom de reformer som regeringen och har beslutat om och ett ökat mandat för Skolinspektionen har vi tagit ett steg i rätt riktning från den nationella nivån där den statliga styrningen och kvalitetsuppföljningen blir bättre. Huvudmännen kan nu räkna med tätare inspektioner och återkommande besök till dess att bristerna är åtgärdade. Skolinspektionen har en viktig roll att jämna ut de brister som finns i syfte att uppnå mer likvärdighet i landet. tror inte att detta är tillräckligt. Även om vi lägger om lärarutbildningen och inför krav på lärarlegitimation ser vi ett behov av ett förstatligande av skolan för att mer effektivt uppnå den tydliga styrningen som många faktiskt efterfrågar i detta betänkande. Tyvärr finns det inget parlamentariskt stöd för förslag. Men om man granskar de uttalanden, utspel och förslag som läggs fram av allt fler partier ligger vårt förslag nära till hands. Ett första viktigt steg blir den utredning om kommunaliseringens effekter som snart presenteras.Fru talman! Avslutningsvis: Gymnasiereformen behöver sjösättas. Reformen har tydligt fokus på kvalitet och på högre krav och en starkare koppling till arbetslivet just genom högre krav så att man kan komma vidare till yrkeshögskola eller universitet och så att man är bättre förberedd för vidare studier. Vi måste fortsätta att blicka framåt och inte - som Socialdemokraterna, i debatt efter debatt gör - längta tillbaka till den gamla skolpolitik som vi precis håller på att lämna. Ni har inga svar och inga lösningar. Ni bara kritiserar utan att vara konkreta. De förslag ni presenterat och som finns i betänkandet är just det tidigare upplägg som resulterat i avhopp som i sin tur resulterat i ungdomsarbetslöshet och olika kvalitetsproblem i svensk skola. försöker här ge sken av att vi på den rödgröna sidan vill sänka kraven. Så är det inte. Vi har i stället sagt att samma behörighetskrav bör gälla oavsett om man söker till ett yrkesprogram eller man söker till ett högskoleförberedande program. Vi har sagt att åtta ämnen ska gälla för båda - detta för att det inte ska vara så vattentäta skott mellan programmen. Man kan ju ändra sig . Man kan ha börjat på ett yrkesprogram men vill kanske gå över till ett högskoleförberedande program. Ni gör det mycket svårare när det gäller att ha den möjligheten.Jag har också roat mig med att lite grann titta på hur det sett ut när det gäller ansökningar till yrkesprogrammen. I , som kommer från, har antalet ansökningar till yrkesprogrammen minskat med hälften jämfört med hur det var förra året.Det är inte så att vi på den rödgröna sidan hittat på att det är viktigt att ha högskolebehörighet, utan det är någonting som eleverna själva säger. Och därefter väljer man. Det är alltså eleverna som tycker att det här är viktigt. De ser också på hur deras möjligheter för framtiden ser ut. Arbetsmarknaden ställer mycket högre krav. Det räcker inte att ha grundskoleutbildning, utan för att kunna gå ut på arbetsmarknaden krävs minst gymnasieutbildning och då en fullvärdig gymnasieutbildning. Ingen femtonåring vill låsa in sig i ett fack. minns kanske från sitt eget gymnasieval; man väljer för att kunna ha så breda möjligheter som möjligt. Det är väldigt tydligt från elevernas sida att de ratar den urholkning av gymnasieskolan som ni gjort. Faktum är att sänker man intagningskraven från tolv till åtta ämnen är det en sänkning av kraven - om inte har jag i skolan lärt mig att räkna fel.Varför ska det vara exakt samma krav? Ska du gå på ett yrkesprogram har du en viss programstruktur som är anpassad till arbetslivets och branschens behov. Ska du gå vidare till eller till och läsa på ett samhällsvetenskapligt program krävs det viss teoretisk struktur på gymnasiet - helt olika vägar. Därmed krävs det olika förkunskaper redan från . Det tycker jag är bra.Generellt sett är det fråga om en höjning jämfört med då ni styrde och det räckte med tre ämnen eller jämfört med vad ni gjorde i när ni tog bort tre ämnen och man kunde ha 0 poäng och ändå börja på ett nationellt program. Det var en katastrof för gymnasieskolan.Beträffande detta med jämlikhet: Varför ska det vara så lika oavsett om jag vill bli målare, bilmekaniker eller läkare? Er politik hänger inte ihop. Den är inte anpassad till dessa förhållanden.När det gäller valmöjligheterna förstår jag att det, precis som tidigare talare varit inne på, funnits en osäkerhet. Jag har aldrig sett maken till antikampanj från studievägledare och från en del lärare och också rödgröna politiker som varit ute och aktivt nästan drivit propaganda om att inte söka till yrkesprogram. Dessa möjligheter har kritiserats trots att ni själva inte lyckades med den gamla gymnasieskolan och med dem som skulle gå en yrkesutbildning eller lärlingsutbildning och sedan få jobb. IV-programmet blev det absolut största programmet . Har ni inte tagit till er detta, eller blundar ni bara och kritiserar? Låt mig inledningsvis påminna om att vi hade ett förslag om en ny gymnasiereform. Men det förslaget stoppade i papperskorgen när han tillträdde. Det är alltså inte så att vi inte såg problemen i gymnasieskolan och att vi inte hade idéer. Sådana fanns, men ni stoppade dem. I flera delar ändrade ni till det sämre. Bland annat gäller det då detta med att dela upp och urholka yrkesutbildningarna.Ni brukar tala om frihet. Men det ni gör när det gäller den här nya gymnasieskolan är att ni begränsar vissa elevers möjligheter och frihet att välja. Det är detta som jag tycker är ett problem.Det är inte på grund av propaganda från den rödgröna sidan som eleverna väljer, utan de väljer utifrån vad de ser i programutbudet och utifrån vilka möjligheter som erbjuds för framtiden. Då är det inte svårt att göra de valen. Men tänk om jag vill gå ett yrkesprogram, säg ett omvårdnadsprogram därför att jag kanske tänker mig att bli sjuksköterska, och ser i programmet att jag inte kommer att fixa det eller att jag kommer att få läsa mycket mer och gå omvägar. Som nämndes i en tidigare replik krävs för väldigt många utbildningar dessutom särskild behörighet. Då måste man läsa ännu mer än den grundläggande högskolebehörigheten kräver.Roger , vilken väl funtad person skulle välja ett program som innebär att det blir nästan omöjligt att nå nämnda behörighet? Jag tror att de personerna är väldigt få. Det är precis vad vi ser, till exempel i där eller kanske till och med mer ratar yrkesprogrammen. Detta är inte bra och inte någonting som jag är lycklig över. Jag tycker att det är mycket bättre om en blivande sjuksköterska går ett omvårdnadsprogram och därmed kan få med sig erfarenheter av den praktik som erbjuds på ett sådant program. Jag tror att yrkesprogrammen och lärlingsutbildningarna kommer att vara kvar och att de - när ungdomar, föräldrar och branschen inser möjligheterna - lockar till sig fler elever. Glöm inte att många misslyckade lärlingsutbildningsförsök berott på skolan, på att man haft två elever i en egen klass i stället för att samordna med andra klasser. Man har inte gjort som i . Där är man ute . samlar man eleverna och har teoretiska ämnen med en större grupp. Det är ett mycket bra upplägg, med ett stort engagemang från branschen.Det beror alltså även på hur flexibel och villig den enskilda skolan velat vara i de här delarna. Med friheten är det precis tvärtom, för det är i den här gymnasieskolan man kan välja yrkesinriktning, lärlingsutbildning eller studieförberedande program. I skollagen inför vi en rättighet att i efterhand - eller parallellt men definitivt i efterhand - kunna läsa in inom ramen för vuxenutbildningen. Den möjligheten har inte funnits tidigare.Man kan diskutera när ungdomarna ska få välja. I vissa länder måste ungdomarna göra de här valen ännu tidigare. Vi tycker att upplägget i fråga är bra. Men ni ger inget svar om och gömmer er undan alla misslyckanden, alla avhopp och alla ungdomar som aldrig fick en chans i er gymnasieskola. Ni blundar bara för det här. kritiserar detta med kortare yrkeskurser och kortare gymnasieprogram. Ja, också det behöver vi åtgärda, för inte heller den här reformen kommer att nå de eleverna, tror jag. Dagens unga är morgondagens företagare, medarbetare och beslutsfattare - som vi här . Det gör det extra viktigt att fundera på vilken skola och vilken utbildning vi vill ge dagens unga.Jag instämmer med som visar på många goda exempel - på många skolor som lyckas fantastiskt väl och på besjälade lärare som ger allt de kan för att uppleva att deras elever når så långt som möjligt.Vi har en målsättning i vår lagstiftning att alla elever ska nå sin potential. Många får möjlighet att närma sig den, men alltför många får inte den möjligheten. För och alliansregeringen är det viktigt att titta på varje möjlighet vi har att stärka kvaliteten i utbildningen och underlätta för unga människor att göra entré på arbetsmarknaden, oavsett om det är efter gymnasieskolan eller efter en högskoleutbildning. Så här i mitten eller är många studentmössor beställda. De kan vara pyntade på olika sätt beroende på vilket program man har gått och hur man har valt - det finns så många tillval. Det finns fantastiskt mycket framtidsdrömmar och framtidsplaneringar som många unga människor har. Men det finns också ganska många ungdomar som tycker att det ska bli jobbigt. Man kanske har tappat tron på sig själv och sin förmåga att lära därför att man inte har fått det stöd man har rätt till. När det gäller gymnasieskolan har den första kullen snart gått sitt första år i den nya gymnasieskolan. Den ska ge alla möjlighet att på olika sätt nå sin potential och göra dem bättre rustade för både yrkesliv och studier. Den nya gymnasieskolan har ett tydligt fokus på både kvalitet och valfrihet. Det vi debatterar handlar dock om ett antal motionsförslag från allmänna motionstiden, och det finns flera bra förslag. Bland annat tillstyrker vi ett om studie- och yrkesvägledning. Många av de bra förslagen är dock sådant som faktiskt redan är på gång. Det är genomfört i den nya gymnasieskolan eller under beredning på departementet. I den nya gymnasieskolan är det min absoluta övertygelse att många fler elever kommer att få det stöd de behöver, och de kommer att lämna skolan med såväl en större tilltro till sig själva, sina möjligheter och sin lust att lära som fullständiga betyg. Varför tror jag då det? Jo, i den nya skollagen har vi nämligen stärkt elevernas inflytande. Vi har tydliggjort ledarskapets betydelse för rektorer, och vi har stärkt lärares befogenheter. Vi har skrivit in ett tydligare ansvar för studie- och yrkesvägledning, och vi har stärkt elevhälsan. Det är gott och väl att det står i lagen, men alliansregeringen har också satsat i reell politik på fortbildning av lärare, Lärarlyftet I och II, speciallärarutbildning, rektorsutbildning och lärarlegitimation, som just nu genomförs. Vi har tagit beslut om en ny lärarutbildning, och det bereds ett arbete med nya karriärvägar. Det finns också resurser för att utveckla elevhälsan 2012-2015. Det har redan klargjorts av några personer i denna debatt att man kan läsa in grundläggande högskolebehörighet på alla program, både på de högskoleförberedande och på yrkesprogrammen. Det är ändå så att det har framförts en helt annan information i den politiska debatten. Det är många föräldrar och elever som har varit väldigt förvånade över att det faktiskt går att läsa grundläggande behörighet på yrkesprogrammen och att det dessutom går att läsa in den behörigheten utan att gå utökad tid i programmet. Man gör det i stället inom det individuella valet.En fråga som har seglat upp berörde i sitt anförande. Det gäller möjligheter från bland annat naturbruksgymnasierna. Du nämnde skogsåret, eller vad man ska kalla det förberedande året inför utbildningar. Naturbruksgymnasierna nämns i gymnasiereformen, att det ska finnas möjlighet att läsa de så kallade NV-kurserna där. kommer att jobba hårt för att det ska vara så också framöver. Vi bifaller en motion, nämligen den om att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Vi vill också följa den utvecklade samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet som kommer att ske bland annat genom inrättandet av de nationella programråden för yrkesprogrammen och genom de tydligare reglerna för det arbetsplatsförlagda lärandet. En annan fråga som har haft stort utrymme i debatten är den om de fristående skolorna. Det handlar inte om kvalitet och andra delar utan mest om vinster. Friskolorna är en naturlig och viktig del av skolväsendet, och ett antal av oss som deltar i debatten sitter även i . Där tittar vi på ett antal av dessa frågor och på att se över reglerna och villkoren för fristående skolor. Det får vi säkert anledning att debattera också framöver.Nya, viktiga delar i den nya gymnasieskolan handlar om entreprenörskap. finns en strategi för entreprenörskap i hela utbildningssystemet och för entreprenöriellt lärande. Det var bara någon vecka sedan Ung Företagsamhet hade sitt . Snacka om att förena kunskap och kreativitet när man ser alla de unga människor som med egna företagsidéer, som de genomför på ett fantastiskt sätt, får möjlighet att testa entreprenörskap i praktiken!Vi har pratat om möjligheten att nå både högskolebehörighet och färdiga gymnasiebetyg. Jag skulle vilja lyfta fram en del i debatten där vi från alliansregeringens sida har drivit möjligheten att också folkhögskolorna ska få en viktig del i att bli ett alternativ om man vill läsa färdigt sina studier där. Det tror jag är en viktig del framöver. Just detta präglar alliansregeringens syn på utbildning: Det finns olika vägar framåt. Det handlar inte om stängda dörrar eller stängda vägar, utan det finns många vägar framåt. Man studsar lite grann när man lyssnar på en del i debatten. Det sägs att alla måste bli behöriga till högskolan och att vi måste investera här och . Jag kan bara hålla med om att det är viktigt att på olika sätt investera i utbildning, och det är det alliansregeringen har gjort. Man har satt ett nytt regelverk på många olika sätt för att kunna stärka kvaliteten. Jag tror på att både de unga människor som går i gymnasieskolan och den kommande generationen ska få en ännu bättre möjlighet till bättre utbildning. Jag tror att det är jätteviktigt att vi gör vad vi kan för att stärka det, men det handlar om att rusta utbildningen. Då är lärares kompetens, som vi också har satsat på, en jätteviktig del. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I detta anförande instämde och (båda KD). Jag känner att jag vill förtydliga en gång till: Jag tror att alla kan bli akademiker - absolut. Jag tror inte att alla vill, och jag tror inte att alla måste heller. Jag måste bara säga det en gång till. Däremot ska möjligheten finnas. Egentligen skulle jag ha begärt replik på , men det var . Det gällde detta med antikampanjer från . Jag får ta en diskussion med om hur den politiska informationen har gått till. Jag kan hålla med om att vi nog har bidragit en del i debatten, för det har inte varit klart. Grejen är att det fortfarande inte är klart. Vi gör ju många olika besök på olika ställen med utbildningsutskottet. Jag kommer inte riktigt ihåg om var med på i . Där tog de upp en bekymmersam sak: Man har i alla fall kommit så långt att det är utrett att man kan få allmän behörighet, men man kan möjligtvis inte få särskild behörighet. På sa de att de verkligen välkomnade elever från just naturbruksgymnasierna som har den dubbla kompetensen, som har gjort det i verkligheten och kommer in på de längre utbildningarna. Det är en väldigt värdefull kompetens på SLU. Någon av allianskollegerna sade där på SLU att det här skulle lösas. sade i talarstolen att kommer att göra allt för att det här ska fortsätta . Jag skulle alltså vilja höra lite mer av om hur saken ligger till. Jag vill tacka för beskedet att man faktiskt har spritt en del felaktig information när det gäller vilka möjligheter som finns för ansökningar och vilka möjligheter det finns att också skaffa sig grundläggande högskolebehörighet på alla gymnasieprogram utan att utöka tiden. Ja, jag var med på där man tog upp denna fråga. Jag har haft mycket kontakter med olika naturbruksgymnasier runt om i . Det är klart att man är orolig för om man inte skulle få erbjuda de kurser i matematik, kemi och fysik som skulle ge den särskilda behörigheten för att söka en del högskoleutbildningar inom de gröna näringarna. För del är det viktigt att vi håller fast vid det som står i den nya gymnasieskolepropositionen, nämligen att det på naturbruksgymnasierna ska vara möjligt att också läsa in en särskild behörighet. SLU ger också en möjlighet för dem som varken har läst NV-programmet eller gått på naturbruksgymnasium att gå ett förberedande år, som nämndes här tidigare i debatten, för att ge fler den möjligheten. Det är just alliansregeringens och politik att vi skapar möjligheter och fler vägar framåt. De gröna näringarna är väldigt spännande, och jag tror verkligen att det är en framtidsbransch på många sätt och vis.Fru talman! Jag besökte Öknaskolan i fru talmannens egen hemkommun för lite sedan. Där tyckte de att det var väldigt värdefullt att ha de här blandade grupperna. De har till och med gymnasiesärskola, och de har elever som läser traditionella naturbruksprogram, men de har också elever som läser in särskild behörighet för att de vill bli veterinärer och annat. Det är väldigt bra att man har gjort det här i verkligheten. Men är det inte klart om det kommer att gå, och de är lika oroliga för det här som SLU var.Tanken att dela upp det - det är där någonstans det börjar. Är det fel, om man verkligen vill och kan, att även kunna få särskild behörighet på ett yrkesprogram? Jag skulle vilja veta hur det kommer att gå. Hur kommer vi att få det löst? Vad tror att regeringen kommer att göra i den här frågan? Det finns en stor ambition hos och alliansregeringen att det ska gå att hitta utbildad arbetskraft i alla branscher.Caroline nämnde en oro för att man i olika branscher har svårt att hitta utbildad arbetskraft. Men de nya yrkesprogrammen ger faktiskt möjligheten att rusta unga människor på ett bättre sätt för det kommande arbetslivet genom att de får möjlighet till en mer grundläggande och större kunskap i olika yrken som de utbildar sig till.Från sida är det en stark ambition att det ska vara fortsatt möjligt att läsa kurser i matematik, fysik, kemi och så vidare på naturbruksgymnasierna. Vi ser det som oerhört viktigt att, precis som säger, ge möjlighet att fortsätta med den typen av utbildningar och det arbetssätt som naturbruksgymnasierna har utvecklat under ett stort antal år.Det var inte så många av yrkesprogrammen tidigare som gav särskild behörighet, men den möjligheten bör definitivt finnas kvar när det gäller naturbruksgymnasierna. Men det som är viktigt är att det liksom förut finns valmöjligheter, att man inspirerar unga människor till att göra sina egna val men att det finns möjligheter till komplettering . Jag tror nämligen att det är oerhört viktigt att man har kvar sin tro på sin egen förmåga och lust att lära, oavsett vilken väg man väljer. Alla de elever som har gått igenom den svenska skolan och tappat tron på sin egen förmåga att lära tror jag att vi båda ser som ett stort bekymmer. Därför är det absoluta ambition att valfriheten ska finnas kvar, för att exemplifiera med naturbruksgymnasierna, att också kunna läsa in särskild behörighet. Det är studenttider, och de flesta av oss har väl någon student som vi får träffa och säga grattis till för att han eller hon är färdig. De allra flesta är säkert väldigt nöjda med sina studier. Men det finns en del som inte är det, och det är dem som vi i hög grad tar upp som exempel i en debatt som denna.Fru talman! För tids vinnande och för att jag inte ska glömma det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Nu återgår jag till studenterna, och jag tar gärna de större dragen så att vi inte fastnar i viktiga men ändå i många delar detaljer.Vi hade en gymnasieskola där det var enbart de teoretiska studierna som räknades. Det fanns inte möjlighet att få utveckla den så kallade handens kunskap i gymnasieskolan. Vi stred verkligen för att vi skulle få in yrkeskunskaper också i gymnasieskolan. Den var rent teoretisk på många olika sätt. Det fanns de som inte kunde tillägna sig teoretiska kunskaper, och jag är av uppfattningen att vi är olika, att vi har olika förmågor och också olika möjligheter att ta till oss olika typer av kunskaper. För den som har lust att begrunda det närmare har professor för inte alltför länge sedan presenterat att det finns skillnader.Vad är det jag vill säga med detta?