bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Utskottet ställer sig sammanfattningsvis bakom regeringens förslag i proposition 2012/13:1 till ekonomisk politik, förslag till statsbudget för och preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 20142016 i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14, finansplan, skattefrågor och inkomstberäkning för staten samt sammanhängande lagstiftning i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Enligt utskottets bedömning är regeringens förslag det som har störst förutsättningar att ta genom den ekonomiska oro som väntar genom att motverka arbetslöshet och erbjuda nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden för dem som befinner sig utanför den. Nivån på ramen för för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet bör alltså vara 10 och nivån på ramen för för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 67 . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ramar för utgiftsområdena 13 och 14 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater anser att den samlade ekonomiska politiken måste utformas så att individers vilja och möjlighet till arbete förstärks. Det sker genom att arbete lönar sig, genom en bra lön och rätt till exempelvis pension, a-kassa och föräldraförsäkring. Men det räcker inte med att fokusera på människors vilja till arbete. Politiken måste också utformas så att fler kan arbeta. Det handlar bl.a. om att öka sysselsättningen och arbetstiden genom välfärdsreformer, som tillgång till barnomsorg och äldreomsorg. Men det handlar också om att förbättra villkoren på jobbet genom medvetna insatser för bättre arbetsmiljö och möjligheter att få fast heltidstjänst. Slutligen måste politiken bidra till att forma en ekonomisk miljö där fler jobb kan skapas så att fler också hittar ett arbete. Vi föreslår investeringar i mer och bättre utbildning, på alla nivåer och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste stängas. Vi vill utforma en satsning på bristyrken i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Huvuddelen av utbildningen förväntas ske inom ramen för den arbetsmarknadsutbildning som finns men vi vill dessutom öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. På så sätt blir det möjligt att ta hela utbildningssystemet i anspråk för en större satsning på bristyrkesutbildning. Vi investerar 2013 till sammantaget 5 500 nya platser inom bristyrkesutbildning. Fas 3 ska avvecklas. Den artificiella sysselsättningen ska ersättas med riktiga jobb till avtalsenliga villkor och med reguljär utbildning. Fas 3 har haft karaktären av ändstation på arbetsmarknaden. Det har inte varit tillåtet att studera eller få stöd att starta eget och väldigt få går vidare till arbete eller studier. Vi socialdemokrater anser att fas 3 bör avvecklas till förmån för åtgärder som ger dokumenterad effekt. För fas 3-deltagare vill vi inrätta 10 000 nya jobb med särskilt anställningsstöd och särskilt anställningsstöd (100) i kommuner och landsting inrätta 5 500 nya föreningsjobb inrätta 5 000 nya platser inom intensifierad arbetsförmedling ge möjlighet till deltagare i fas 3 att komma vidare med bibehållen ersättning genom 13 000 av de nya platserna inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkesvux, , högskola eller universitet. Kostnaden för de offentliga finanserna att avskaffa Fas3 är . Ungdomsarbetslösheten måste knäckas. Ingen ung ska vara arbetslös mer än . Eftersom arbetslösheten bland unga ser väldigt olika ut bland olika ungdomsgrupper behövs en bred palett av insatser som sammantaget innebär att alla unga som varit arbetslösa anvisas antingen arbete eller utbildning. För det första vill vi införa ett utbildningskontrakt för unga utan fullgjord gymnasieutbildning. Unga arbetslösa utan fullständig gymnasieutbildning ska slutföra den. Det ska bli ett krav på unga arbetslösa som får ersättning från samhället. För det andra vill vi brett satsa på yrkesintroduktionsjobb. I vårt budgetalternativ gör vi en satsning där kommuner och landsting kan erbjuda 75-procentiga anställningar till kollektivavtalade löner kombinerat med 25 procents handledning och utbildning. Vi inrättar också ett kraftigt stöd till arbetsgivare som anställer inom yrkesintroduktionsavtalen, för att stödja modellen inom det privata näringslivet. För det tredje vill vi brett satsa på kunskap. Här behövs breda satsningar på bristyrkesutbildning som utformas i nära samverkan med näringslivet och andra arbetsgivare, en utbyggd yrkesutbildning och en satsning på högskolan. Vi räknar också med att 5 000 av de nya platserna inom samt högskola och universitet tas i anspråk av ungdomar som vill komma vidare från långvarig arbetslöshet. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är betydelsefull för att svenska företag ska klara av omställning, förnyelse och att stärka sin konkurrenskraft. är den grunden för att människor ska ha ekonomisk trygghet under omställningen. En av de mest angelägna förändringarna av dagens illa fungerande a-kassa är att sänka avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen så att fler skaffar sig ett försäkringsskydd. Vi föreslår därför att den s.k. arbetslöshetsavgiften tas bort helt. Det försvagar de offentliga finanserna med 2013. Vårt förslag innebär att avgiften sänks i de flesta a-kassor. För att fler ska få ett rimligt inkomstskydd vid arbetslöshet måste taket i arbetslöshetsförsäkringen höjas rejält. Vi föreslår nu att taket i a-kassan höjs från dagens till per dag. Det innebär att den maximala inkomst som berättigar till 80 procents ersättning höjs från till . Taket sänks med till per dag. Vi föreslår vidare att ersättningsnivån höjs till under hela ersättningsperioden. Sammantaget innebär dessa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen höjd ersättningsnivå och höjt tak att de offentliga finanserna försvagas med 3,4 miljarder . Arbetsmiljön har försämrats på en rad områden både inom industrin och tjänstesektorn. har regeringen kraftigt minskat resurser. Det har påverkat omfattningen av det viktiga tillsynsarbetet som inspektörerna genomför på arbetsplatserna. Vi vill därför stärka med 2013. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi göra omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för nyanlända. Totalt för vi i vårt budgetalternativ från sfi-bonusen och från lotsverksamheten 2013 till insatser i Arbetsförmedlingens regi i syfte samverkan med kommunerna kring högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. De som regeringen avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden vill vi använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Vi vill därför överföra från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. Vi socialdemokrater avvisar regeringens förslag till ramar för och ställer oss i stället bakom vad som framförs i motion 2012/13:Fi302 (S) om en ram som ligger lägre än regeringens förslag för utgiftsområde 13 och en ram som ligger högre än regeringens förslag för utgiftsområde 14. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14 (MP) (MP) anför: står inför stora utmaningar. Vi behöver möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. Regeringens ekonomiska politik möter varken de kortsiktiga eller långsiktiga utmaningar vi står inför. förslag till ekonomisk politik innebär däremot att nya jobb kommer att skapas, att miljö- och klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. Vi skapar förutsättningar för nya jobb i ett modernare . Regeringen gör en betydligt mer optimistisk bedömning av BNP-utvecklingen och utvecklingen på arbetsmarknaden än andra bedömare. Med tanke på att nedåtriskerna förefaller större än uppåtriskerna framstår regeringens prognos med sjunkande arbetslöshet som väl optimistisk. Utöver de konjunkturella problemen på arbetsmarknaden finns också fortsättningsvis mycket stora strukturella problem på arbetsmarknaden. För det första är antalet långtidsarbetslösa väldigt stort och långtidsarbetslösheten bland ungdomar är fortsatt mycket hög. För det andra fortfarande arbetskraftsbristen att vara stor inom många branscher. Ungdomsarbetslösheten i har bitit sig fast på höga nivåer och är bland de högsta inom . anser att sänkta ingångslöner för unga och försämrad anställningstrygghet är fel väg att gå för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. vill i stället bl.a. slopa arbetsgivaravgiften helt för den som anställer en ung arbetslös. Vi föreslår också en satsning på traineeplatser i näringslivet och i välfärden. Vårt förslag är att arbetsgivarens kostnad utöver arbetsgivaravgiften sänks för arbetslösa under som får en traineeplats. För en ung långtidsarbetslös blir nedsättningen . Sammantaget avsätter resurser som motsvarar minst 15 000 traineeplatser i näringslivet och i välfärden. vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Vi vill öka kontaktytorna mellan skola och arbetsliv. Detta görs bl.a. genom förbättrad studie- och yrkesvägledning och genom att garantera att alla unga mellan erbjuds sommarjobb och utvecklad prao. föreslår ett utökat stöd till kommunerna för detta ändamål. Vi vill också underlätta övergången från högskola till arbetsliv genom praktik för studenter under utbildning och akademikerpraktik. Vi vill att Arbetsförmedlingen får ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner för att arbeta individuellt med unga redan från dag ett i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchningen till jobb förbättras. vill se fler aktörer med specifik kompetens som ges möjlighet att bedriva verksamhet på samma villkor som Arbetsförmedlingen, t.ex. för unga, personer med funktionsnedsättning eller inom specifika branscher. Man skulle kunna skapa fler lokala, framgångsrika modeller om Arbetsförmedlingens regelsystem blir mer flexibelt och öppnar för lokala lösningar. Vi avsätter till s.k. Navigatorcentrum där Arbetsförmedling och kommun samverkar för att få unga i arbete. driver ett förslag om samlad arbetslivstrygghet: en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår med en lägsta ersättning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet vill vi bl.a., höja taket samt höja ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och ta bort de differentierade avgifterna. Vi vill också att ersättningsgrundande inkomst räknas på samma sätt om man är sjuk eller arbetslös så att det blir en inkomstförsäkring. satsar på att höja taket i a-kassan . Varje försäkring måste innebära en avvägning mellan inkomsttrygghet och drivkrafter för arbete. Därför föreslår vi att man inför ytterligare ett steg i ersättningstrappan, så att den får fyra steg i stället för tre som . vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Med en bra arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt kan människor dessutom få bättre möjlighet att själva välja när de vill ta ut pension i stället för att tvingas sluta på grund av ohälsa. uppdrag om särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem är viktigt. Vi vill att kvinnor och mäns arbetsskador ska bedömas på lika villkor och att regeringen ser till att gällande lagstiftning tillämpas. Vi vill också att arbetsmiljölagen ses över så att den tydligt anpassas efter både kvinnodominerade och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Det behövs mer forskning om kvinnodominerade arbetsplatsers arbetsskador. föreslår också en satsning på arbetsmiljön för personalen i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen i form av arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Vi satsar till en pott som kommunerna kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för sin personal i äldreomsorgen. anser att utsatta gruppers möjligheter att ta till vara sina rättigheter måste stärkas och att samhället måste ta sitt ansvar för att motverka rasism och diskriminering. Vi vill bl.a. ge antidiskrimineringsbyråerna större möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol och se över hur möjligheten att processa strukturell diskriminering i domstol kan utvecklas. Skolan är en nyckelarena för att motverka rasism i samhället. satsar för kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet. På integrationsområdet använder vi de som regeringen låter utsatta områden tävla om (stimulansmedel för att stärka utanförskapsområden) på förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena. Dessa resurser återfinns i stället under utgiftsområde 16. Inom jämställdhetsområdet föreslår vi ett förstärkt uppdrag till () och vi avsätter till en statlig stimulanspott för jämställda löner inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Vi vill också att får ett tydligt uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå aktiva åtgärder mot de strukturella löneskillnaderna. Jag avvisar regeringens förslag till ramar för och ställer mig i stället bakom vad som framförs i motion 2012/13:Fi303 (MP) om en ram som ligger lägre än regeringens förslag för utgiftsområde 13 och en ram som ligger högre än regeringens förslag för utgiftsområde 14. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14 (SD) (SD) anför: Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten fortfarande fast vid oroväckande höga nivåer. ser stora problem med matchningen på arbetsmarknaden. Politikens inriktning på detta område måste vara att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. Det är mening att såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har fört en extrem invandringspolitik. Det som utmärkt svensk invandringspolitik har varit invandringens massiva omfattning, sett till befolkningsstorlek. Den förda politiken har bl.a. lett till att vi i hög hastighet tagit emot mycket svårintegrerade invandrargrupper med dåliga förutsättningar att kunna bidra till välfärden och bli en del av samhället. ambition är att totalt reformera invandringspolitiken, på ett sådant sätt att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Det primära målet med vår politik är att återupprätta en gemensam nationell identitet, och därmed uppnå en stark inre solidaritet i det svenska samhället. Vår politik på invandrings- och integrationsområdet bedöms minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt . Vi skär ned kraftigt på flera områden i takt med att denna restriktiva invandrings- och integrationspolitik genomförs. Vi väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa till dess naturliga slut, vanligtvis 24 månader. Som ett resultat av det märks inte den fulla effekten av besparingarna förrän mot slutet av budgetperioden. Anslagen Integrationsåtgärder, Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, Hemutrustningslån, Åtgärder mot diskriminering och rasism samt Särskilda jämställdhetsåtgärder avskaffas i sin helhet. ser med oro på att arbetslösheten bitit sig fast på höga nivåer och menar att en rad åtgärder behöver vidtas för att komma till rätta med problemen. Vår politik på området sysselsättning har fyra övergripande syften: (i) skapa starkare drivkrafter för att arbeta, (ii) göra det enklare och billigare att anställa, (iii) råda bot på den missmatchning som tilltagit på arbetsmarknaden samt (iv) minska utbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Vi föreslår bl.a. ett femte jobbskatteavdrag, en generell nedsättning av de sociala avgifterna som framför allt gynnar små företag och en lindring av arbetsgivarnas sjuklöneansvar. Vår viktigaste satsning för att bryta ungdomsarbetslösheten är införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Satsningen bedöms brutto kunna skapa 50 000 nya lärlingsjobb. Den syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av låglönekonkurrens och diskrepans mellan det faktiska behovet av och tillgången till kompetens. Reformen beräknas medföra minskade inkomster för staten om ca . Den fria arbetskraftsinvandringen som infördes har medfört stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Den har lett till stora undanträngningseffekter av svensk arbetskraft och innebär att det är fritt fram för lönedumpning eller lönesammanpressning. förespråkar i stället ett gästarbetarsystem där tillfälliga luckor på den svenska arbetsmarknaden kan täppas till genom tillfälliga arbetstillstånd. måste dock ambitionen vara att eventuella efterfrågeöverskott kompenseras genom utbildningssatsningar så att den arbetskraft som finns i vårt land utbildas till att kunna ta de arbetstillfällen som erbjuds inom landet. Den tämligen arbetskraftsinvandring som då kan bli aktuell kommer endast kunna ske till sektorer eller branscher där det råder brist på lämpliga arbetstagare och där arbetsgivare inte kan finna nödvändig kompetens i . Starta-eget-bidrag har lovordats av bl.a. som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärderna som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och det mycket låga stödet ges bara . Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår därför en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Vi avsätter för att utveckla starta-eget-bidraget. finns en lagstadgad diskriminering på den svenska arbetsmarknaden genom de s.k. instegsjobben som infördes under förra mandatperioden. Rent arbetsmarknadspolitiskt har åtgärden dessutom misslyckats helt med sitt syfte, då ytterst få av instegsjobbarna lyckas ta klivet in på den ordinarie arbetsmarknaden efter avslutad skattefinansierad anställning. Genom att slopa instegsjobben skapas ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. avsätter till ett kulturarvslyft. Medlen ska användas till att ge arbetslösa kulturarvsarbetare med adekvat utbildning förtur till tjänster inom ramen för kulturarvslyftet och till att höja subventioneringsgraden av lönekostnaden för dem som anställs inom kulturarvslyftet. På så sätt görs verksamheten mer intressant för arbetsgivare och kan förväntas leda till fler anställningar. vill stärka människors ekonomiska trygghet bl.a. genom att reformera arbetslöshetsförsäkringen. vill höja taket i försäkringen till per dag. Vi vill införa möjligheten för personer att av arbetslöshet söka arbeten inom sitt geografiska närområde och inom sitt kompetensområde. Vi förbättrar också villkoren för deltidsarbetslösa på så sätt att de får rätt till 300 dagars a-kassa mot dagens . Netto innebär dessa satsningar mer än regeringen tillför a-kassan . Jag avvisar regeringens förslag till ramar för och ställer mig i stället bakom vad som framförs i motion 2012/13:Fi219 (SD) om en ram som ligger lägre än regeringens förslag för utgiftsområde 13 och en ram som ligger högre än regeringens förslag för utgiftsområde 14. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14 (V) (V) anför: För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi vill se breda samhällsinvesteringar för att skapa fler jobb. Vi lägger förslag för att utjämna inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. Rättvisa är produktivt, och ekonomisk jämlikhet är en framgångsfaktor för ett lands hela utveckling. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Vi vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher. slopar de rigida garantiprogrammen och satsar i stället på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Vi avvecklar fas 3. De som redan är placerade i fas 3 erbjuds aktiva och värdiga insatser utformade efter den enskildes behov. Vi erbjuder bl.a. meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i 14 000 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. Utöver denna satsning bereder vi plats i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux, och som anställd lärling. Vi viker också ett antal utbildningsplatser för gruppen med möjlighet att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser med förmånliga villkor. För andra kan lönebidrag innebära en väg till varaktigt arbete. Vi genomför ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet med trainee- och lärlingsanställningar samt utbildningsvikariat. Genom att äldre anställda handleder nyanställda tas kunskaper och erfarenheter till vara och överförs till nästa generation. Stöd utgår med hälften av den totala lönekostnaden för en arbetstagare som fyllt och är handledare till en nyanställd. Vi satsar också på ett kunskapslyft för anställda inom äldre- och handikappomsorgen samt psykiatrin. Under utbildningen bereds nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Den tredje delen i vår generationsväxlingssatsning utgörs av lärlingsanställningar i bristyrken. Vi avsätter därför medel till anställningsstöd och handledartillägg under det första lärlingsåret för att uppmuntra lärlingsanställningar. Anställningsstödet kan även användas under färdigutbildningsåret för dem som har examen från yrkesförberedande gymnasieprogram. Satsningen möjliggör sammanlagt omkring 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa, anställningar som behövs för att vårt samhälle ska fungera och utvecklas. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Det behövs också fler platser i arbetsmarknadsutbildningar. De ska riktas in på områden där det riskerar att uppstå flaskhalsar och brister och underlättar därmed strukturomvandling och leder ofta till varaktig anställning. Det krävs kraftfulla insatser för att bryta diskrimineringen av personer med funktionsnedsättning i arbetslivet. anser att regeringen snabbt ska införa bristande tillgänglighet i diskrimineringslagstiftningen i enlighet med det riksdagsbeslut som fattades . För att lagstiftningen ska få önskad effekt på arbetsplatserna anslår vi tillfälliga medel för att ska kunna anställa tillgänglighetsinformatörer som kan utbilda och informera arbetsgivare. Dagens låga nivå på taket för lönebidragsersättningen utgör enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi anslår därför medel för att höja taket med . Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Vi satsar på att återupprätta den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen, men även den allmänna grundförsäkringen behöver en omfattande förstärkning. Vi höjer taket, den högsta dagpenningen, till och golvet till från . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt.