bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Vårdgarantin regleras i hälso- och sjukvårdslagen och förordningen (2010:349) om vårdgaranti. Där framgår det att landstingen ska erbjuda kontakt med primärvården som man söker hjälp. ska primärvården erbjuda läkarbesök, om det behövs. Efter beslut om remiss ska besök inom den specialiserade vården kunna erbjudas från beslutsdatum och behandling ska erbjudas inom ytterligare efter beslutsdatum. I överenskommelsen om kömiljarden kom regeringen och Kommuner och Landsting överens om att ändra prestationskraven för att stimulera landstingen att skynda på arbetet med att förbättra tillgängligheten. Det innebär att landstingen ska erbjuda vård i stället för för att de ska kunna ta del av stimulansmedlen. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag, Patientkontrakt. Motion 2012/13:So557 (S) yrkandena 1 i denna del och 2 avstyrks. Prestationsbunden hälsosatsning (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Prestationsbunden hälsosatsning. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 7 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Prestationsbunden hälsosatsning. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om införande av en hälsomiljard. Avsikten med hälsosatsningen är att ge ett stöd till en omställning för en mer hälsofrämjande vård. Landsting och regioner ska kunna ansöka om att få ta del av hälsomiljarden. I ansökan ska beskriva vilka metoder som det avser att använda eller utveckla i syfte att uppnå ökad folkhälsa och därmed korta väntetiden till läkarbesök och operationer. Det är då prioriterat med ett aktivt arbete för att friska ska hålla sig friskare och att de som är sjuka ska vidhålla god hälsa och inte försämras. Arbetet ska vara evidensbaserat eller bygga på nationella eller internationella erfarenheter med goda resultat. Utskottet har i ett tidigare avsnitt ställt sig bakom regeringens fortsatta satsning på kömiljarden. Satsningen har varit ett kraftfullt incitament för att få landstingen att fokusera på åtgärder mot långa väntetider, vilket utskottet ser positivt på. Utskottet noterar även att det i skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum anförs att arbetet med att stimulera ett förändringsarbete inom landstingen så att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser systematiskt integreras i det löpande vårdarbetet bör intensifieras. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag, Prestationsbunden hälsosatsning. Motionerna 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 27 och 2012/13:So540 (MP) yrkande 7 i denna del avstyrks. Stöd till krigsskadade (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Stöd till krigsskadade. avslår motionsyrkanden om att regeringen i kommande statsbudget bör avsätta medel till behandling av krigs- och tortyrskadade samt om att genomföra en kartläggning av äldre tortyr- eller krigsskadades behov. Jämför reservation 9 (MP). Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 7 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Stöd till krigsskadade. Det behövs enligt motionärerna ökat stöd till de kliniker runt om i landet som ger tortyrskadebehandling och hjälper krigsskadade. En tortyrskadeutredning ska konsekvent erbjudas om det efterfrågas av den asylsökande eller på en handläggares begäran. I partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om stöd till kliniker som erbjuder behandling för krigsskadade. Motioner utan anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:Sf391 av m.fl. (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i kommande statsbudget avsätter medel inom utgiftsområde 9 för behandling av krigs- och tortyrskadade att fördelas regionalt. I motion 2012/13:So478 av (FP) begärs ett tillkännagivande om en kartläggning av äldre tortyr- eller krigsskadades behov. Motionären anför att en sådan är nödvändig som grund för att vi ska kunna utveckla behandlingsmetoder anpassade för denna åldersgrupp och för att kunna erbjuda effektivast möjliga hjälp. Det handlar då inte enbart om behov av hälso- och sjukvård och omsorg utan också om annat, som boende m.m. har gett en expertgrupp i uppdrag att sammanställa ett kunskapsunderlag om psykisk ohälsa hos asylsökande, nyanlända flyktingar och andra migranter (Vägledning för hälso- och sjukvård och social omsorg för asylsökande m.fl.). Gruppen ska även föreslå behandlingsmetoder. Enligt uppgift beräknar att kunna komplettera vägledningen inom detta område . Röda Korset har nio behandlingscenter på fem platser i landet, där tortyrskadade får möjlighet att bearbeta traumatiska upplevelser. På centren arbetar läkare, psykologer, psykoterapeuter, socionomer och sjukgymnaster tillsammans för att hjälpa både den skadade och familjen. Utskottet konstaterar att det inom pågår ett arbete med att sammanställa ett kunskapsunderlag om psykisk ohälsa hos asylsökande, nyanlända flyktingar och andra migranter. Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet vill i detta sammanhang även nämna regeringens psykiatrisatsning PRIO, där bl.a. personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik kommer att prioriteras. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag, Stöd till krigsskadade. Motionerna 2012/13:So540 (MP) yrkande 7 i denna del och 2012/13:A393 (MP) yrkande 4 avstyrks. Även motionerna 2012/13:Sf391 (MP) yrkande 3 och 2012/13:So478 (FP) avstyrks. Återställt högkostnadsskydd (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Återställt högkostnadsskydd. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So496 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Återställt högkostnadsskydd. I kommittémotion 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om läkemedelsförmåner. Motionärerna vill återställa högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården respektive för läkemedel, då de anser att det ligger i allas intresse att folkhälsan förbättras. Utskottet har i ett tidigare avsnitt ställt sig bakom regeringens förslag som bl.a. innebär att högkostnadsskyddet för besök inom den öppna hälso- och sjukvården indexregleras. När det gäller läkemedelsförmånerna införs en bestämmelse om ett kostnadstak för inköp av förmånsberättigade varor. Även detta kostnadstak indexregleras. Utskottet anser således inte att högkostnadsskyddet ska återställas, och det finns därmed inget skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motionerna 2012/13:So496 (SD) i denna del och 2012/13:So551 (SD) yrkande 1 avstyrks. Förstärkt sjukvård (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Förstärkt sjukvård. avslår även ett motionsyrkande om behovet av att öka antalet vårdplatser. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So496 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Förstärkt sjukvård. I anslaget på ingår följande satsningar 2013: för att öka tillgängligheten inom sjukvården för att öka antalet vårdplatser för att bekämpa den psykiska ohälsan för tidig identifiering av sjukdomar (screeningprogram) för obligatoriska hälsoundersökningar för nyanlända för att öka möjligheterna till sjukvård i hemmet (mobila vårdenheter) för att införa en medicinsk vårdgaranti för att utveckla och stärka den palliativa vården för att öka tillgängligheten inom ambulanssjukvården för att underlätta vardagen för funktionshindrade. I kommittémotion 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkandena 514 begärs tillkännagivanden om akutvård och tillgänglighet inom sjukvården, bristen på vårdplatser, psykisk ohälsa, tidig identifiering av sjukdomar, hälsoundersökningar för nyanlända, mobila vårdenheter, en komplettering av vårdgarantin (medicinsk vårdgaranti), vård i livets slutskede, ambulanssjukvården och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2012/13:So554 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna till en ökning av antalet tillgängliga vårdplatser. I motion 2012/13:So549 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa obligatoriska hälsoundersökningar för att upptäcka tuberkulos hos nyanlända immigranter från högriskområden. I motion 2012/13:So518 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om medicinsk vårdgaranti. I motion 2012/13:So516 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om hospis för barn och unga, och i motion 2012/13:So517 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om vidareutbildning av personal inom palliativ vård. I motion 2012/13:So525 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att införa ett lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. Motion utan anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:So204 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att öka antalet vårdplatser. Motionären anför att bristen på vårdplatser är en fara för patienterna men även för personalen. Antalet vårdplatser i sjukvården måste enligt motionären öka för att svara mot det verkliga behovet. Utskottet kan konstatera att regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgängligheten och valfriheten för patienten. Arbetet för att driva på kvalitetsutveckling i vården är omfattande. En rad ekonomiska satsningar har gjorts för att bl.a. förbättra cancervården och den psykiatriska vården. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag, Förstärkt sjukvård. Motionerna 2012/13:So496 (SD) i denna del, 2012/13:So516 (SD), 2012/13:So517 (SD), 2012/13:So518 (SD), 2012/13:So525 (SD), 2012/13:So549 (SD), 2012/13:So551 (SD) yrkandena 514 och 2012/13:So554 (SD) avstyrks. Bristen på vårdplatser kan få stora konsekvenser för patientsäkerheten. Att åtgärda brister i tillgången på vårdplatser är i första hand landstingens ansvar. Enligt utskottet är det viktigt att vårdplatssituationen inom sjukvården hålls under uppsikt . Motion 2012/13:So204 (KD) avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning inom anslagen 1:1 , 1:2 , 1:3 , 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler, 1:11 , 8:1 och 8:2 Inspektionen för vård och omsorg har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 2:1 och avslår ett motionsyrkande om att avveckla . Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 2:1 . Anslaget används för Statens folkhälsoinstituts förvaltningskostnader. är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. ansvarar även för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, för tillsyn inom alkohol- och tobaksområdena och för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. avvecklades myndigheten (). Den del av IPM som i samverkan med hade bildat Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) inordnades i . För att skapa förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention även efter IPM:s avveckling avsatte regeringen 2008 från anslaget 2:1 . avsätter regeringen med hänsyn till pris- och löneomräkning, för detta ändamål. uppgick anslaget till ca . Utfallet var ca , vilket till stor del beror på att avvecklande av riskbruksprojektet inneburit lägre kostnader än beräknat. Man har också haft lägre kostnader för medarbetare med pensionsersättning, för rekrytering och utbildning samt för tillsvidareanställd och tidsbegränsad personal. Regeringen gav 2011 i uppdrag att utreda om och hur evidensgraderingsmetoden Grade kan användas för värdering av metoder på folkhälsoområdet eller föreslå vilket annat evidensgraderingssystem som bör användas. Uppdraget skedde i samverkan med och . Grundat på den analys som presenterade har myndigheten föreslagit att Grade ska användas för värdering av vetenskapligt stöd för insatser på folkhälsoområdet tillsammans med rekommendationer. Rekommendationer är viktiga för att väga in olika aspekter i beslutsunderlag och för att kunna uttala sig om en insats i de fall där det vetenskapliga underlaget är begränsat. Regeringen anser att det är viktigt att de insatser som rekommenderas och genomförs vilar på kunskap och beprövad erfarenhet. Därför har beslut fattats om att utreda utformningen av ett transparent system för rekommendationer på folkhälsoområdet. har också fått i uppdrag att utreda konsekvenserna för myndigheten av att arbeta med evidensgradering. Båda uppdragen ska slutredovisas . Förslag om en ny myndighetsstruktur med bäring på det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet Vikten av ett större genomslag för det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet belyses i slutbetänkandet från Statens vård- och omsorgsutredning Gör det enklare! (SOU 2012:33) som överlämnades . I slutbetänkandet föreslås en ny myndighetsstruktur där det sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbetssättet integreras i t.ex. kunskapsunderlag och riktlinjer från den nationella nivån, bl.a. i syfte att ge detta perspektiv ett större genomslag i all vård och omsorg. Utredningens förslag innebär att tio myndigheter, ett bolag och en ideell förening omorganiseras till fyra nya myndigheter: för hälsa, vård och omsorg, Inspektionen för hälsa, vård och omsorg, för hälsa, vård och omsorg samt Myndigheten för välfärdsstrategi. Bland de myndigheter som utredningen föreslår ska avvecklas finns och . Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen och betänkandet bereds i . Motion utan anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:So282 av (M) begärs ett tillkännagivande om att avveckla (). Motionären ifrågasätter FHI:s oberoende och anför bl.a. att skattemedel avsatta för att främja en vetenskaplighet inom folkhälsoområdet mer effektivt kan bedrivas under ansvar. Därför bör regeringen, enligt motionären, se över möjligheten att avveckla FHI och låta ansvaret för folkhälsopolitiskt underlag helt vila på . Regeringen presenterade departementspromemorian En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälsoområdet (Ds 2012:49). I promemorian föreslås att en ny myndighet för folkhälsofrågor, , bildas genom att de verksamheter som () och () ansvarar för övergår till den nya myndigheten. Till myndigheten förs även uppgifter inom områdena folk- och miljöhälsorapportering, uppgifter inom ramen för miljömålsarbetet samt vissa av uppgifter som rör hälsoskydd. Syftet med sammanslagningen är att förbättra förutsättningarna för ett effektivt och mer kunskapsbaserat arbete inom folkhälsoområdet. Förslaget innebär att FHI och SMI avvecklas och upphör . Förslaget utgör det tredje steget i regeringens arbete med att utveckla myndighetsstrukturen inom vård- och omsorgsområdet. Promemorian är på remiss till . Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Utskottet noterar att regeringen presenterat förslaget att en ny myndighet för folkhälsofrågor, , bildas genom att de verksamheter som och ansvarar för övergår till den nya myndigheten. Motion 2012/13:So282 (M) avstyrks. 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . Ändamålet med anslaget är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och SKL om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Medel kan därutöver användas till finansiering av insatser på nationell nivå och till övergripande samordning och uppföljning m.m. uppgick anslaget till och utfallet blev ca . Målet för insatserna i fråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna sjukdom och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. Insatser mot hiv/aids och andra smittbara sjukdomar Regeringen och SKL träffade 2011 en överenskommelse om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. De olika överenskommelserna inom detta område beslutas vanligen med ett treårigt perspektiv och den senaste treårsperioden avslutas i och med 2012. Främjande av kunskapsuppbyggnad och stöd är av stor betydelse för att preventionsarbetet ska få effekt. har med stöd av statsbidraget bl.a. arbetat med att ta fram kunskapsunderlag för preventionsarbete som är riktat till män som har sex med män. Det arbetet slutförs . har en strategisk roll och planerar, samordnar, stöder och följer upp arbetet med att nå de nationella målen. fördelar också ca i statsbidrag till ideella organisationer som bedriver verksamhet enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Frivilligorganisationerna har en viktig roll i utformningen och genomförandet av arbetet mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Dessutom har på uppdrag av regeringen och i samarbete med landsting, regioner och storstadskommuner tagit fram en samverkansmodell och en plan för kommunikationsinsatser. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att staten måste intensifiera sina insatser när det gäller smittskydd och insatser mot hiv. Ett intensifierat arbete bör bl.a. bestå av särskilda informationsinsatser kring smittskydd och hiv, och därför behövs en riktad satsning på detta. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om insatser när det gäller smittskydd och hiv. I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att det måste vidtas åtgärder för att minska spridningen av hiv/aids. De ekonomiska medel som anslås ska följa , riktas mot riskgrupper och därmed anpassas efter den epidemiologiska utvecklingen i . I kommittémotion 2012/13:So221 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att de ekonomiska medel som anslås för hivprevention följer , tydligt riktas mot riskgrupper, som exempelvis män som har sex med män, och därmed anpassas efter den epidemiologiska utvecklingen i . Målet för insatserna i fråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna sjukdom och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. Det är viktigt att det förebyggande arbetet mot hiv/aids och sexuellt överförda infektioner sker på bred front i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Det långsiktiga förebyggande arbetet bör förbli grunden i den statliga verksamheten inom området. Utskottet konstaterar att på uppdrag av regeringen och i samarbete med landsting, regioner och storstadskommuner har tagit fram en samverkansmodell och en plan för kommunikationsinsatser. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Motionerna 2012/13:So221 (V) yrkande 1, 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del, 2012/13:So557 (S) yrkande 1 i denna del avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning inom anslagen 2:2 , 2:3 Bidrag till health NHV, 2:4 Bidrag till WHO och 2:6 Insatser för vaccinberedskap har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Utskottets förslag i korthet godkänner att begreppet funktionshinder ersätts med funktionsnedsättning i målen för funktionshinderspolitiken. Regeringen föreslår att begreppet funktionshinder ersätts med funktionsnedsättning i målen för funktionshinderspolitiken. presenterade rekommendationer för nya termer inom funktionshindersområdet i . Termerna funktionsnedsättning och funktionshinder har fått följande definitioner. Funktionsnedsättning beskriver nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver den begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. För båda termerna avråds termen handikapp. En funktionsnedsättning är därmed kopplad till en person och behöver inte innebära ett hinder för delaktighet. Det är först om miljö och omgivning är otillgänglig för personer med funktionsnedsättning som funktionshinder uppstår. Av ovanstående anledning föreslår regeringen att godkänner att de funktionshinderspolitiska målen ändras så att de överensstämmer med rekommendationer. De nationella målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen för politiken ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Utskottet tillstyrker förslaget att begreppet funktionshinder ersätts med funktionsnedsättning i målen för funktionshinderspolitiken. 3:2 Bidrag till handikapporganisationer Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 3:2 Bidrag till handikapporganisationer. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår även motionsyrkanden om bl.a. att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till handikapporganisationer samt att regeringen bör återkomma med förslag på ändrad konstruktion för stöd till handikapporganisationer. Jämför reservation 10 (S, MP, V). Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 3:2 Bidrag till handikapporganisationer . Anslaget används för bidrag till handikapporganisationer och syftar till att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser om statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen. Regeringen anser att stödet till handikapporganisationerna är viktigt för att uppfylla detta åtagande. Bidrag till vissa verksamheter på funktionshindersområdet har reglerats och fördelats genom regleringsbrev. Regeringen har , efter att berörda organisationer fått yttra sig, fattat beslut om förordningen (2012:316) om statsbidrag för viss verksamhet på funktionshindersområdet.