bet · GZ01UU17 · 2012-05-28 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelse till 2011/12:ER1 Från delegation vid och regeringens skrivelse 2011/12:82 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och . I betänkandet behandlas också en motion som väckts med anledning av redogörelsen, en motion som har väckts med anledning av skrivelsen och tre motioner från allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna och att motionerna avstyrks. I betänkandet finns tolv reservationer (S, MP, V, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa konstitutionella frågor, yttrandefrihet och mediefrihet 2011/12:U20 av m.fl. (S) yrkandena 13. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:U20 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 2 (S) Konventionen om bekämpande av människohandel 2011/12:U20 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 3 (S, MP) Konventionen om våld mot kvinnor och våld i hemmet 2011/12:U20 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 4 (S, MP) Reservation 5 (SD) Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 96. Reservation 6 (S, MP, V) Sexuell exploatering av barn 2011/12:Ju338 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 97. Reservation 7 (S) Reservation 8 (MP, V) Reservation 9 (SD) 2011/12:U16 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (SD) 2011/12:U16 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 11 (SD) 2011/12:U16 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 12 (SD) Regeringens skrivelse 2011/12:82 Redogörelse för verksamheten i m.m. och lägger skrivelse 2011/12:82 till handlingarna. Redogörelse till 2011/12:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /12:ER1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (V), (S), de (M), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelse till 2011/12:ER1 Från delegation vid och regeringens skrivelse 2011/12:82 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och . I betänkandet behandlas också en motion som har väckts med anledning av redogörelsen, en motion som har väckts med anledning av skrivelsen och tre motioner från allmänna motionstiden . När , statssekreterare för EU-frågor i , besökte utrikesutskottet behandlades bl.a. frågan om yttrandefrihet och mediefrihet i . delegation vid () redovisar i redogörelse /12:ER1 Från delegation vid att PACE bl.a. har debatterat den arabiska våren, både ur demokratisk och humanitär synvinkel, reformeringen av , arbetet i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (), EU:s kommande anslutning till och utvecklingen i flera av organisationens medlems- och grannländer. Församlingen antog 72 resolutioner, 39 rekommendationer och två yttranden. Delegationen redogör också för huvudområdena för församlingens verksamhet. Dessa utgörs av granskning bl.a. av hur medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden och av politiska frågor, juridiska frågor och mänskliga rättigheter, ekonomiska frågor, kultur och medier, befolknings- och flyktingfrågor samt sociala frågor och hälso- och familjefrågor. Vidare utgörs de av miljöfrågor, jämställdhet och kampanjer. Av redogörelsen framgår att den svenska delegationen har deltagit aktivt i den parlamentariska församlingens arbete. Flera exempel ges i redogörelsen på frågor som svenska ledamöter har varit aktiva i. Till redogörelsen bifogas en förteckning över de rekommendationer, resolutioner och yttranden som antagits av församlingen . Regeringen lämnar i skrivelse 2011/12:82 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och en redovisning av verksamheten i ministerkommittén . Den pågående reformprocessen, som syftar till koncentration på kärnområden och ökad synlighet och relevans för befolkning, blir belyst i skrivelsen. Det gäller bl.a. reformeringen av , förberedelserna för EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna och reformer i fråga om samarbetet mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen i . Uppgifter om dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning redovisas i skrivelsen, liksom uppgifter om den verksamhet som bedrivs av kommissarie för mänskliga rättigheter. Regeringen belyser i skrivelse 2011/12:82 ministerkommitténs arbete kring följande teman: romers rättigheter, straffrättsligt samarbete, jämställdhet, rättigheter för hbt-personer, barns rättigheter, rasism och intolerans, nationella minoriteter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt yttrande- och mediefrihet. Regeringen redogör i skrivelsen också för hur samarbetet om demokratifrågor utökas genom grannskapspolitik, anordnandet av demokratiforum och inom ramen för verksamheten i , som är rådgivande organ för konstitutionella frågor. I skrivelsen redovisas också ett antal länderrelaterade frågor, uppgifter om relationer till internationella organisationer och budgetfrågor. Socialdemokraterna välkomnar i kommittémotion 2011/12:U20 av m.fl. (S), som väckts med anledning av skrivelse 2011/12:82, att regeringen i och med sin avrapportering genom skrivelsen tycks ha återgått till att lämna en årlig rapportering till om agerandet i . Partiet beklagar i yrkande 1 att regeringen i skrivelsen inte tar upp utvecklingen i där högerextrema partier växer som den nationalkonservativa ungerska regeringen kopplar ett allt hårdare grepp om institutioner och media. Socialdemokraterna anser att regeringen bör redovisa för vilka instruktioner som utrikesministern har gett till berörda svenska myndigheter om hur de ska agera i olika europeiska organisationer när det gäller konstitutionella utveckling. Regeringen bör enligt motionärerna även redovisa sin aktuella politik i detta hänseende. Socialdemokraterna menar att det i samband med de två senaste valen i har framgått att landet har stora demokratiska underskott och att detta bekräftas av valobservatörer, oberoende analytiker och tusentals demonstranter. Partiet kritiserar i yrkande 2 att inte har gjort några samlade bedömningar av konstitutionella utveckling, medan man i skrivelsen har gjort detta i fråga om två andra länder som har lösgjort sig ur det forna sovjetväldet, nämligen och . Socialdemokraterna anser att regeringen bör göra en samlad analys av den auktoritära statsordning som finns i sedan ungefär 2003 och klargöra vad det är som leder till att politik är oförutsägbar och står i strid med och andra internationella åtaganden och konventioner. I yrkande 3 konstaterar att det finns skäl att vara oroad över utvecklingen inom medieområdet i många av medlemsstater, och exemplifierar med , , och . slås det fast att utvecklingen också i andra medlemsländer har gått åt fel håll i och med ökad mediekoncentration, en allt svårare situation för många journalister och försämrat källskydd. Socialdemokraterna lyfter i motionen fram en rapport om skyddet för journalisternas källor som antogs enhälligt av (rekommendation 1950 (2011)). Där slås fast att avgörande för att medier ska kunna fullgöra sin granskande uppgift är att det finns en stark lagstiftning som skyddar journalisters källor. Rekommendationer lämnas om att alla länder ska anta lagar som skyddar journalisternas källor och att ska hjälpa till med att utforma förslag till sådana lagar och ge råd om förbättringar av befintlig lagstiftning, så att länder kan leva upp till krav. Socialdemokraterna begär att i ska arbeta för att rapportens rekommendationer och förslag genomförs. Regeringen bör enligt motionen presentera en samlad politik för att på europeisk nivå säkra och stärka de fundamentala rättigheterna om yttrande- och mediefrihet. Socialdemokraterna tar i yrkande 4 upp frågan om EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna och beklagar att anslutningen inte har kunnat genomföras. Det är viktigt att initiativ tas som kan främja en anslutning. bör föra en dialog om detta med , som är ordförandeland i . Den hänsynslösa handeln med kvinnor och barn måste bekämpas, anser Socialdemokraterna. Enligt yrkande 5 bör driva att EU ratificerar konvention mot människohandel för sexuella ändamål och att unionen verkar för att alla dess medlemsstater också ratificerar konventionen. konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer signerades vid ministermötet i . Regeringen bör enligt yrkande 6 utan fördröjning lägga fram förslag till om ratificering. EU och varje EU-medlemsland bör också underteckna och ratificera konventionen, anser Socialdemokraterna. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 96 förespråkar Socialdemokraterna att i och dess ministerkommitté ska arbeta för genomförandet av ett tilläggsprotokoll för att revidera den europeiska sociala stadgan i syfte att alla ska få rätt till högsta möjliga nivå på hälsostandarden, vilket ska inkludera en hälsoriktig omgivande miljö. Inriktningen av detta arbete har behandlats av den parlamentariska församlingen i rekommendation 1976 (2011). Socialdemokraterna konstaterar i yrkande 97 att har undertecknat men ännu inte ratificerat och genomfört s.k. Lanzarotekonvention, som handlar om skyddet för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. Partiet begär att ska ratificera konventionen och revidera svensk lagstiftning så att den står i överensstämmelse med konventionen. föreslår i kommittémotion 2011/12:U16 av m.fl. (SD) yrkande 1, som har väckts med anledning av redogörelse /12:ER1, att i enlighet med resolution ska införa ett regelverk som försvårar könsselektiva aborter. Motionärerna anser enligt yrkande 2 att det i enlighet med resolution bör slås fast att könsselektiva aborter strider mot mäns och kvinnors lika värde. I yrkande 3 begär att i starkare ska verka för att rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation efterlevs i medlemsstaterna. Det är enligt yrkande 4 angeläget att följa upp de krav som har ställt på och Palestinska myndigheten i anslutning till att dessa har beviljats status som partner för demokrati i . tar i kommittémotion 2011/12:Ju338 av m.fl. (V) yrkande 4 upp åtgärder mot sexuell exploatering av barn och understryker att det är viktigt att agera mot barnsexturism på internationell nivå. Regeringen bör därför verka för att det inom vidtas ytterligare åtgärder för att stärka det europeiska samarbetet mot barnsexturism. Vissa konstitutionella frågor, yttrandefrihet och mediefrihet I ett motionsyrkande begärs en analys av konstitutionella utveckling. Motionärerna beklagar att någon sådan analys inte ingår i skrivelse 2011/12:82. Utskottet konstaterar att rådsarbetsgruppen för och (Coest), som är verksam under , med ett brett perspektiv fortlöpande analyserar utvecklingen i det aktuella geografiska området. I rådsarbetsgruppen, som möts , kan såväl Europeiska utrikestjänsten som och medlemsstaterna ta upp frågor för behandling och analys. Utvecklingen i är ofta föremål för överväganden i rådsarbetsgruppen, inte minst inför toppmötena mellan och , som äger rum . De rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder som publiceras av belyser flera aspekter av den konstitutionella utvecklingen i respektive land. Rapporterna redovisar bedömningar av olika aspekter av de medborgerliga och politiska rättigheterna samt de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Rapporterna som avser situationen 2011 beräknas bli publicerade . Här kan också nämnas att en delegation från utrikesutskottet besökte . I programmet ingick möten och samtal kring frågor av särskild relevans för utskottets beredningsområden med ledamöter i det ryska parlamentets underhus, duman, bl.a. utrikesutskottets ordförande . Kosatjov, vice utrikesminister , företrädare för den politiska oppositionen i landet, bl.a. , samt ett antal ryska analytiker och journalister. Regeringens skrivelse 2011/12:82 är en redogörelse för verksamheten inom m.m. och . Skrivelsen beslutades av regeringen . Det ryska parlamentsvalet ägde rum tidigare, , medan presidentvalet i ägde rum , alltså efter den rapporteringsperiod som omfattas av skrivelse 2011/12:82. Här kan nämnas att i ett seminarium i summerade riksdagsledamöter som hade deltagit som valobservatörer i de båda ryska valen sina observationer och reflektioner kring dessa. Företrädare för och redogjorde för sina bedömningar av den framtida politiska utvecklingen i . Utskottet anser i likhet med vad som framhålls i motionen att det finns skäl att följa utvecklingen i . Utskottet uppmanar regeringen att i nästa skrivelse till om verksamheten i lämna en redogörelse och bedömning av den konstitutionella utvecklingen i . Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 2. konstitutionella utveckling tas upp i ett motionsyrkande. En redovisning efterfrågas där om vilka instruktioner som utrikesminister har gett till berörda svenska myndigheter om hur dessa ska agera i europeiska organisationer när det gäller konstitutionella utveckling. Det senaste parlamentsvalet i hölls . Det tidigare oppositionspartiet, socialkonservativa Fidesz (i valallians med kristdemokratiska ), fick av rösterna. Därmed uppnådde partiet över två tredjedels majoritet i parlamentet, något som krävs för att genomföra förändringar i konstitutionen. Valdeltagandet var i den första valomgången och i den andra omgången. Sedan valet har Fidesz drivit igenom ny lagstiftning som har väckt internationell och inhemsk kritik. Det gäller bl.a. centralbankslagen, där oberoende kan ifrågasättas, rättsväsendets organisation, en ny vallag och en ny medielagstiftning. Av redogörelsen från delegation vid (redog. 2011/12:ER1) framgår att den parlamentariska församlingen höll en aktuell debatt om demokratiska utveckling. Ledamöter från den svenska delegationen deltog aktivt i debatten. På initiativ av stora delar av den svenska delegationen lades en motion fram om att inleda ett granskningsförfarande, varefter församlingens granskningsutskott senare beslutade att inleda en förundersökning av hur lever upp till principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. Förundersökningen ska ligga till grund för ett avgörande om huruvida en ordinarie granskning ska inledas. En ledamot i utrikesutskott utsågs till en av två rapportörer för förundersökningen, som fortfarande pågår. i har också sänt den ungerska konstitutionen till för granskning. , som är rådgivande organ för konstitutionella frågor, avlämnade sitt yttrande . Därefter har ytterligare lagstiftning överlämnats till för yttrande. Det gäller s.k. kardinallagar om mediefrihet, rättsväsendet, religionsfrihet, vallagen, informationsfrihet, , åklagarväsendet, nationaliteter, familjeskydd och transitionslagen. Återstående yttranden från väntas bli avlämnade . Utskottet konstaterar att EU:s grundläggande värden fastställs i Lissabonfördraget. Europeiska kommissionen har en viktig roll när det gäller att bevaka medlemsstaternas skyldighet att fullt ut respektera unionens fördrag och regelverk. Kommissionen ingrep för att få till stånd ändringar i den ungerska medielagen, som inte var förenlig med EU-lagstiftningen. Kommissionen åtog sig 2011 att uppmärksamt följa utvecklingen i fråga om nya författning efter att flera invändningar uttryckts av bl.a. och ledamöter i . Också konstitutionsdomstol riktade kritik mot medielagstiftningen och angav tidsfristen för ändringar till . Kommissionen hade täta kontakter med ungerska myndigheter om utkasten till nya lagar. riktade kommissionen i form av vad som benämns ett påskyndat överträdelseförfarande invändningar mot landet i fråga om oberoende, rättsväsendets oberoende och oberoendet för tillsynsmyndigheten för dataskydd. redovisade därefter ett svar till kommissionen, som därefter har fört överläggningar med den ungerska regeringen. Kommissionen beslutade att avsluta överträdelseförfarandet om så snart relevant lagstiftning hade antagits. beslutade kommissionen att föra kvarstående frågor om rättsväsendet och dataskyddsmyndighetens oberoende till . hade åtagit sig att omgående och fullt ut beakta rekommendationer om viktiga prioriterade områden när det gäller reformering av rättsväsendet. I utarbetas regelmässigt instruktioner till företrädare vid möten i internationella organisationer. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 1. I en motion uttrycks oro över utvecklingen på medieområdet och för yttrandefriheten i många av medlemsstater. Motionärerna efterlyser agerande och initiativ från den till stöd för yttrande- och mediefrihet i . Den grundläggande friheten att fritt ta emot information och uttrycka sin mening är en förutsättning för att människor ska kunna delta i samhällsdebatten och det politiska livet. arbetar enskilt och inom ramen för bl.a. EU, FN och för att stärka opinionsfriheterna. För ett demokratiskt samhälle krävs också fria och oberoende medier. De spelar en central roll för granskningen av politiker och andra makthavare, och informerar och bidrar därmed till att förbättra offentliga verksamheters öppenhet, legitimitet och ansvar. Tillgången till internet och sociala medier är likaså av stor betydelse för människors möjligheter att fritt ta emot och sprida information. Det är oacceptabelt att regeringar begränsar människors möjligheter att använda dessa instrument och därmed inskränker yttrandefriheten. ägnar ett betydande intresse åt frågor om yttrandefrihet och mediefrihet. Utskottet välkomnar att regeringen i skrivelse 2011/12:82 redovisar huvuddragen i pågående arbete kring dessa frågor. Yttrandefrihet och mediefrihet har hög prioritet i agerande i . Betydelsen av detta understryks inte minst av att skillnaderna i pressfrihet bedöms öka i . Det är en av slutsatserna pressfrihetsindex, som publicerades av organisationen utan gränser . Enligt detta pressfrihetsindex rankas och EU-medlemsstaten på en förstaplats och på 12:e plats, och bland EU:s övriga medlemsländer placeras exempelvis på 80:e plats, på 70:e plats, på 61:a plats och på 40:e plats. Än större är spännvidden i pressfrihet om man ser till medlemsstaterna i . Reportrar utan gränser rangordnar exempelvis på 116:e plats, på 142:a, på 148:e och , som inte är medlem i , på 168:e plats. Reportrar utan gränser konstaterar att nedslagen på demonstranter efter återvalet av president medförde att föll 18 platser på rankinglistan. Av redogörelse /12:ER1 framgår att en brådskande debatt anordnades i efter att presidentvalet i hade ägt rum och följts av en våg av våld och förföljelse. Församlingen uppmanade i en resolution de vitryska myndigheterna att frige alla oppositionskandidater, journalister och människorättsaktivister som gripits av politiska skäl och krävde att det skulle bli ett slut på alla trakasserier och hotelser som fortfarande pågår. Utskottet anser att utvecklingen i är djupt allvarlig. Det är enligt utskottet välkommet att såväl den parlamentariska församlingen som ministerkommittén i har ägnat särskild uppmärksamhet åt problemen i landet. I likhet med regeringen anser utskottet att ansträngningarna måste fortsätta att få att närma sig övriga . Fortsatt uppmärksamhet måste ägnas situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. I fråga om yttrandefrihet och pressfrihet i skriver Reportrar utan gränser i samband med publiceringen av organisationens pressfrihetsindex att i då framställs som en regional förebild tog landet ett stort steg bakåt och föll tio platser på rankinglistan. Skälet är att reformlöftena långt ifrån har uppfyllts och att det juridiska systemet har satt igång en våg av gripanden av journalister som inte har haft någon motsvarighet sedan militärdiktaturens tid. Situationen när det gäller yttrandefrihet och mediefrihet var en av de frågor som togs upp av ledamöter i utrikesutskottet , när , statssekreterare för EU-frågor i , besökte utskottet. Här kan också nämnas att enligt (SEC(2011) 1201) ser kommissionen särskilt allvarligt på situationen i när det gäller minoriteter, mediefrihet, pressfrihet och religionsfrihet. Utskottet har i betänkande 2011/12:UU10 behandlat frågor om EU:s utvidgningsprocess. Där har utskottet också behandlat utvecklingen i och när det gäller bl.a. mediefrihet. tar frågan om den turkiska press- och yttrandefriheten på allvar. Utrikesministern konstaterade i sitt svar på interpellation 2011/12:205 av (MP) att som kandidatland till EU måste genomföra reformer för att förbättra situationen när det gäller yttrandefrihet. Mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och pressfrihet är framträdande frågor på dagordningen vid möten mellan svenska företrädare och representanter för den turkiska regeringen. En ledamot i utrikesutskott utsågs till PACE:s permanenta rapportör för mediefrihet i . Arbetet för yttrande- och mediefrihet uppmärksammas i vårt närområde också inom . arbetar aktivt för att stödja journalister, bloggare och försvarare av mänskliga rättigheter runt om i världen. Inom exempelvis (för undervisning, vetenskap och kultur) verkar för att organisationens verksamhet för yttrandefrihet och pressfrihet ska förstärkas. kandiderar till 20132017, och vill prioritera de globala press- och yttrandefrihetsfrågorna. Också utvecklingssamarbetet är en viktig kanal för att främja åsikts-, yttrande- och mediefrihet, och lämnar ett betydande stöd till insatser för demokratisering och yttrandefrihet i samarbetsländer inom utvecklingssamarbetet. har i många sammanhang betonat vikten av att främja öppenhet. Ett viktigt arbete för att värna om öppenhet, yttrandefrihet och mediefrihet äger rum i och . En annan viktig arena är EU-samarbetet och den europeiska grannskapspolitiken. I grannskapspolitiken innefattas det östliga partnerskapet, där fem av länderna även är medlemmar i [ De fem länder i det östliga partnerskapet som är medlemmar i är , , , och . När det gäller , som ingår i det östliga partnerskapet, bedriver en rad aktiviteter som syftar till att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna i landet.] Utskottet anser att EU i den europeiska grannskapspolitiken bör agera för att stärka medborgarnas möjlighet att få insyn och kunna påverka, vilket förutsätter att åsiktsfrihet, mediefrihet och yttrandefrihet hävdas och främjas. EU bör i sin grannskapspolitik verka för en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning. Utskottet välkomnar att regeringen i utrikesdeklarationen understryker att tillgången till det fria informationsflödet är ett nytt och effektivt instrument i människors kamp för frihet och demokrati. Denna tillgång kan bidra till människors frigörelse från förtryck och speglar viljan till utbyte av kunskap, idéer och åsikter. Därför driver alla människors rätt och möjlighet till öppen och säker kommunikation på nätet. Friheten på nätet är den nya frontlinjen i arbetet för frihet i världen. Universella värden om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer måste vara vägledande i den globala debatten om normer för cyberrymden. Ökade krav på reglering och kontroll, samt censur och övervakning, riskerar att skapa en ny digital klyfta mellan dem som har yttrandefrihet på internet och dem som inte har det. Människors yttrandefrihet på nätet är det bästa sättet att motverka auktoritära regimers missbruk av nätet i antidemokratiska syften. prioriterade i särskilt frågor om yttrandefrihet och mediefrihet, vilket bl.a. resulterade i antagandet av en fyraårig strategi för god samhällsstyrning av internet 20122015. har också varit drivande för att frågan om yttrandefrihet på internet diskuteras i råd för mänskliga rättigheter. arrangerade en internationell konferens i om hur frihet och öppenhet på internet också kan främja global ekonomisk och social utveckling. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 3. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns det en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). övergripande målsättning har varit och är fortfarande att få anslutningen till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning.