bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — I samband med detta framhöll regeringen att förtroendefrågan kring samägandet kvarstår för reaktorägarna och att de har ett ansvar att arbeta vidare med den, t.ex. genom att skapa branschetiska regler för att öka transparensen och minska risken för att samägandet leder till eller misstänks leda till konkurrensbegränsning. Det sker lämpligen i dialog mellan relevanta myndigheter, små och stora köpare och andra intressenter. Noteras bör också att tog ställning till en likalydande motion som den som nämnts i det föregående stycket (bet. 2011/12:NU3). Utskottet ansåg att yrkandet kunde avslås av med hänvisning till vad utskottet anförde , då ett likalydande förslag avslogs av bl.a. med motiveringen att reaktorägarna har ett ansvar för att arbeta vidare med denna fråga, t.ex. genom att ta fram branschetiska regler. Utskottet erinrade även om vad som då påpekades om att förtroendefrågan kvarstår och att reaktorägarna har ett ansvar för att arbeta vidare med denna fråga. Elcertifikatssystemet tillhör ett av de viktigaste styrmedlen för att stimulera investeringar i produktion av förnybar el. Motioner från den allmänna motionstiden om elcertifikatssystemet kommer emellertid att behandlas senare under innevarande . Motionsyrkanden om behovet av planeringsmål för alla förnybara energislag behandlades av utskottet (bet. 2011/12:NU3). Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till att har poängterat värdet av teknikneutrala mål. När det gäller vindkraftsutbyggnad godkände en planeringsram för vindkraft som motsvarar en årlig produktionskapacitet på , varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). När det gäller solenergi kan nämnas att ett nytt statligt stöd för solceller infördes . Stödet regleras genom förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Syftet med stödet är att bidra till omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Vidare har det funnits ett stöd för investeringar i solvärme som reglerades genom förordningen (2008:1247) om stöd för investeringar i solvärme och som har kunnat sökas av både enskilda personer och företag. I budgetpropositionen föreslogs att inga nya medel skulle anslås till detta stöd och det avvecklades vid utgången av 2011. På sin webbplats hänvisar till att det i stället för solvärmestöd går att söka ROT-avdrag för arbetskostnaderna när solvärme installeras. I samband med beredningen av budgetpropositionen tog även ställning till ett antal motionsyrkanden om solenergi (bet. 2011/12:NU3). Beträffande ett planeringsmål för detta energislag (som även tas upp i ett antal motioner detta år) erinrade utskottet om att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor i . Detta system bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna görs först. För vindkraften har fastställt en planeringsram. Denna ram är dock inte ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Utskottet ansåg inte att det fanns samma behov av en planeringsram för utbyggnaden av solenergin. När det gällde de då aktuella motionsyrkandena om att inrätta ett produktionsmål påpekade utskottet att ett sådant mål i viss mån kunde vara kontraproduktivt då elcertifikatssystemet, som ovan nämnts, bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna ska göras först. Enligt den uppfattning utskottet då framförde bör de statliga insatserna snarare inriktas på att få fram system där kostnaderna för att producera solenergianläggningar kan minskas för att därigenom förbättra solenergins möjligheter att konkurrera med annan energiproduktion. Ett mål om avveckling av direktverkande el som uppvärmningsform I motion 2012/13:N310 (S) efterfrågas ett mål om att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad . En i stort sett likalydande motion av samma motionärer avslogs av (bet. 2011/12:NU3). Utskottet ansåg att avvecklingen av denna uppvärmningsform framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Något mål för avvecklingen ansåg utskottet inte att borde fastställa. besvarade statsrådet en interpellation (ip. 2011/12:254) från den här aktuelle motionären om huruvida ministern avsåg att sätta upp ett mål om att avskaffa direktverkande el i åretruntboenden i . Statsrådet konstaterade bl.a. att användning av el för uppvärmning och varmvatten i småhus har haft en avtagande trend från drygt till knappt 2010. Den avtagande trenden beror bl.a. på konvertering från direktverkande el till andra uppvärmningsformer. Statsrådet avsåg inte att vidta några åtgärder för att skapa ett mål för avveckling av direktverkande el. I motion 2012/13:N366 (S) efterfrågas en analys av hur den svenska industrin kan stödjas i det omställningsarbete som följer av ett väntat högre pris på utsläppsrätter efter ett förslag från kommissionen . I svaret på en fråga (fr. 2012/13:47) från (S) konstaterade miljöminister att kommissionens förslag kan innebära vissa problem, och hon sade sig därför se fram emot den rapport om utsläppsmarknadens funktion som kommissionen avser att presentera tillsammans med en konsekvensanalys och precisering av det ovan nämnda förslaget. Miljöministern ansåg att rapporten bör analysera mer strukturinriktade alternativ för att stärka handelssystemet än det som kommissionen presenterade , exempelvis att permanent minska utbudet av utsläppsrätter eller öka efterfrågan genom att vidga utsläppshandelssystemet till nya sektorer. Utskottet tar först ställning till ett flertal av de motionsyrkanden som på olika sätt rör riktlinjerna för energipolitiken. Därefter behandlar utskottet, i separata avsnitt, dels ett förslag om ett uppdrag till om förnybar energi, dels olika förslag om kärnkraft. Utskottet vill inledningsvis slå fast att det står bakom den svenska energipolitikens grundläggande inriktning så som den presenteras i budgetpropositionen. Således är det utskottets uppfattning att den förda energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Insatser för ökad produktion och användning av förnybar och koldioxidsnål energi och för en effektivare energianvändning är viktiga beståndsdelar i en politik som på leds av visionen om en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning helt utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Ambitiösa mål och visioner ska uppnås genom ett klokt agerande så att inte den svenska industrins konkurrenskraft äventyras eller hushållens energikostnader skjuter i höjden. Det är även viktigt att genomtänkta val av styrmedel gör att man inte låser fast sig i strukturer som missgynnar en effektiv måluppfyllelse. Okloka insatser kan också innebära att de måste omprövas helt eller justeras, till men för alla de som efterfrågar långsiktiga spelregler för investeringar i allt från uppvärmning av enfamiljshus till kraftvärmeanläggningar eller stamnätsutbyggnad. Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller de tre långsiktiga prioriteringar på energiområdet som redovisas i budgetpropositionen och som härleds ur visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser : 1) användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, 2) fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och 3) ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. Effektivare energianvändning och mer ny, förnybar kraftproduktion är nyckelfaktorer för att klara dessa utmaningar. En utredare har tillsatts med uppgift att peka ut vägen mot målet om en fossilbränsleoberoende fordonsflotta. Utskottet vill här även poängtera värdet av väl fungerande energimarknader i både nationellt, nordiskt och europeiskt perspektiv. Visionen om att utveckla en gemensam nordisk och europeisk elmarknad överensstämmer väl med denna hållning och stöds således av utskottet. Frågor om en ökad energieffektivisering eller om en absolut minskning av energianvändningen i tas upp i ett antal motioner, däribland i 2012/13:N366 (S) och 2012/13:Fi303 (MP), 2012/13:N406 (MP) och 2012/13:N294 (V). Här vill utskottet hänvisa till det som sägs i budgetpropositionen om att en effektivare energianvändning är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat och miljö. En mer genomtänkt energianvändning kan även bidra till ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet och till en tryggare energiförsörjning. Generellt verkande styrmedel såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. har det identifierats ett behov av att åtgärda informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer för att öka förståelsen för värdet av en effektivare energianvändning inte bara ur resurshushållnings- eller miljöperspektiv utan också av rent företagsekonomiska och konkurrenskraftrelaterade skäl. EU har antagit ett nytt energieffektiviseringsdirektiv. Genomförandet av direktivet kan väntas innebära att befintliga svenska insatser och styrmedel måste revideras. Utskottet vill här också erinra om den breda externa utvärdering av vissa anslagsfinansierade energieffektiviseringsinsatser som regeringen aviserar i budgetpropositionen. Sammantaget anser utskottet att det saknas skäl att agera med anledning av vad som efterfrågas i de nyssnämnda motionerna. Utskottet anser att de nuvarande ambitionerna när det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i ligger på en bra nivå och att det viktigaste styrmedlet för detta elcertifikatssystemet säkerställer att utbyggnaden sker på ett effektivt sätt. Målsättningen inom systemet är en ökning med till 2020 jämfört med läget 2002. När det gäller särskilda mål för sol- eller vindenergi som tas upp i motionerna 2012/13:N332 (MP), 2012/13:C231 (MP) och 2012/13:N387 (MP) hänvisar utskottet i första hand till det sagda om elcertifikatssystemets roll som det viktigaste styrmedlet på detta område. Tilläggas bör också att särskilda utbyggnadsmål riskerar att leda till att mindre effektiva lösningar väljs framför andra på ett sätt som sannolikt inte skulle bli fallet inom ramen för det teknikneutrala elcertifikatssystemet. Den planeringsram som finns för vindkraftsutbyggnad syftar främst till att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Utskottet ser inga skäl till att omvandla denna ram till ett utbyggnadsmål, vilket föreslås i motion 2012/13:N402 (MP), eller att avskaffa den helt, vilket föreslås i motion 2012/13:N344 (SD). Något motsvarande behov av en planeringsram föreligger, enligt utskottets uppfattning, inte när det gäller utbyggnad av solenergianläggningar, varför motionsyrkandena om ett planeringsmål för solenergiutbygganden i bör avslås. Utskottet vill här även erinra om att utbyggnadsambitionerna på produktionssidan när det gäller förnybar energi med nödvändighet även måste gå hand i hand med avsevärda investeringar på distributionssidan. Det saknas sammantaget skäl för att bifalla yrkandet i motion 2012/13:N366 (S) om att ska uttala sig om behovet av investeringar i nya energikällor. Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen går snabbt. Mot bakgrund av att av el kommer från kärnkraft och att denna produktionskälla, enligt utskottets uppfattning, kommer att utgöra en väsentlig del av produktionen även de kommande tjugo åren är ett mål om ett helt förnybart elsystem till 2030 orealistiskt. Det yrkande som finns i motion 2012/13:N402 (MP) med denna inriktning bör således avslås av . Det finns därför heller ingen anledning att låta utreda vad som krävs för att nå den målnivå som efterfrågas i motionen. Det yrkande i motionen som har den innebörden bör följaktligen också avslås av . roll tas för övrigt upp i motion 2012/13:N366 (S). Utskottet delar inte motionärernas uppfattning om att myndighetsstrukturen på energiområdet ger ett splittrat intryck och att det finns ett behov av en samordnande aktör som exempelvis skulle kunna vara . Den rolluppdelning som finns mellan exempelvis , och sammanhänger till betydande del med krav eller önskemål på en tydlig renodling mellan bl.a. myndighetsutövande tillsynsuppgifter och andra uppgifter som kan eller bör genomföras i offentlig regi. Utskottet anser att bör avslå motionen i den berörda delen. När det gäller den svenska basindustrins energiförsörjning och det behov av investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som tas upp i motion 2012/13:N352 (S) upprepar utskottet den hållning som redovisades när en i princip likalydande motion av samma motionärer avslogs . Utskottet betonade då betydelsen av en energipolitik som tryggar tillgången på el och annan energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta möjliggörs enligt utskottets uppfattning alltjämt bäst genom en politik som främjar utbyggnad av förnybar energiproduktion som ett kontrollerat generationsskifte av det svenska kärnkraftsbeståndet genomförs. Motionen bör avslås av även . Mot bakgrund av utskottets och regeringens grundläggande syn på energipolitiken som alltså genomsyras av bl.a. ett tydligt konkurrenskraftsperspektiv förefaller det även obehövligt med ett riksdagsuttalande i linje med vad som efterfrågas i motion 2012/13:MJ424 (S). Utskottet ser således inga skäl till att ska uttala sig om att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och effektiviserar sin energianvändning får lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft och bättre exportmöjligheter. När det gäller vad som anförs i motion 2012/13:N310 (S) om behovet av att införa ett mål om att direktverkande el som uppvärmningsform bör avvecklas noterar utskottet att även detta förslag togs upp till behandling . Utskottet avstyrkte då förslaget med motiveringen att en utfasning av den direktverkande elen som uppvärmningsform framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Då liksom nu anser utskottet inte att det finns skäl för att fastställa ett mål med denna inriktning. I motion 2012/13:N366 (S) berörs det pågående arbetet med att förändra delar av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utskottet anser inte att bör agera i linje med vad som efterfrågas i motionen innan kommissionens aviserade rapport om utsläppshandelssystemet har analyserats närmare. Motionen avstyrks således i den berörda delen. Avslutningsvis vill utskottet instämma i det som sägs i motion 2012/13:N351 (S) om behovet av en storskalig energiomställning av transportsystemet. Regeringen har lagt fast ett ambitiöst mål om att fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och tillsatte en särskild utredare med uppgift att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen. Det förefaller mot den bakgrunden mindre lämpligt för att så som det föreslås i den nyssnämnda motionen redan i detta tidiga skede uttala sig om tempot i förändringsarbetet. Utskottet är dessutom övertygat om att regeringen inser att detta arbete måste drivas i ett högt tempo för att målet ska kunna nås. Motionen avstyrks följaktligen. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att ska avslå samtliga motionsyrkanden som berörs i detta avsnitt. Uppdrag till om förnybar energi Den långsiktiga visionen för svensk energipolitik är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utskottet anser dock inte att det är givet eller ens möjligt att skapa ett energisystem som helt bygger på förnybara energikällor. Detta sammanhänger inte minst med att utskottet anser att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion. Då kärnkraften uppfyller ett av de viktigaste krav som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser, kommer denna energikälla att vara nödvändig för att den ovannämnda långsiktiga visionen ska kunna nås. Utskottet anser därför att det saknas skäl för regeringen att låta ta fram en strategi för hur energisystem på lång sikt kan baseras helt på förnybara energislag. Följaktligen avstyrks motion 2012/13:N366 (S) när det gäller förslaget om att ge ett sådant uppdrag. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat sitt stöd för den energipolitiska inriktning som följer av regeringspartiernas överenskommelse . När det gäller kärnkraften innebär detta att utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag på lagändringar med innebörden att förbudet mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer tas bort, att den s.k. avvecklingslagen har upphävts och att det skapas förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. har regeringen betonat och i detta instämmer utskottet att statligt stöd till kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. I likhet med vad utskottet anförde i samband med beredningen av budgetpropositionen finns det anledning för utskottet att upprepa uppfattningen att kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av den svenska elproduktionen. Utskottet noterar också att har i uppdrag att bidra i det arbete som föranleds av beslut om att möjliggöra kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften genom bl.a. omvärldsbevakning och genom att belysa förutsättningarna i övrigt. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör avslå samtliga de motionsyrkanden som på ett eller annat sätt innebär en avveckling av kärnkraften i eller som begränsar möjligheterna att genomföra ett kontrollerat generationsskifte i de svenska kärnkraftverken. Utskottet ser inte heller någon anledning för att genom ett uttalande i linje med vad som efterfrågas i motionerna 2012/13:N296 (M), 2012/13:N392 (M) och 2012/13:N397 (SD) ställa sig bakom en hållning som innebär en utbyggnad av den svenska kärnkraften. När det avslutningsvis gäller det samägande av kärnkraften som tas upp i motion 2012/13:N354 (M) hänvisar utskottet till sina tidigare uttalanden i denna fråga med innebörden att förtroendefrågan kvarstår på detta område och att reaktorägarna har ett ansvar att arbeta vidare med frågan. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga de här aktuella motionerna i de berörda delarna. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för perioden 20132015 för och bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . Dessutom avslår motionsyrkanden om teknikval och planeringsfrågor i samband med stamnätsutbyggnad. Utskottet vidhåller bl.a. sin tidigare redovisade uppfattning att det inte är sak att ta ställning till vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. () har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen. Systemansvaret innebär att affärsverket ansvarar för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. har redovisat sitt förslag till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden 20132015 till regeringen. Förslaget omfattar åtgärder i stamnätet (inkl. utlandsförbindelserna) och i utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst varav . Vid ingång hade 129 planerade investeringar som kommer att ta investeringsmedel i anspråk . Till detta kommer ett okänt antal investeringar som måste genomföras på grund av akuta åtgärder, t.ex. i samband med haverier. I propositionen redovisas en översikt över de planerade investeringsprojekt som var för sig överstiger . Flertalet investeringar har fått en ny kostnadsprognos sedan den föregående investeringsplanen. Nitton nya investeringsprojekt har tillkommit och nio har utgått antingen för att de har slutförts eller för att de har ersatts av en annan investering. Det största enskilda projektet är den s.k. Sydvästlänken, dvs. en ny 400 kilovoltförbindelse mellan dels och , dels och södra . De svenska investeringskostnaderna beräknas till varav beräknas belasta treårsperioden. Kostnadsuppskattningen är dock alltjämt mycket osäker och beroende av tillstånd för koncession, marknadsutvecklingen, det tekniska utförandet samt vilken sträckning som blir aktuell för förbindelsen till . När Sydvästlänken tas i drift ökar överföringskapaciteten mellan elområdena 3 och 4 och länken bidrar även till förbättrad driftsäkerhet i . beslutade regeringen att meddela nätkoncession för den södra delen av , och beviljades Svenska kraftnäts ansökan för den norra delen av projektet. Arbetet med att förbereda ansökan för den västra grenen mot pågår. En sammanfattning av regeringens förslag till Svenska kraftnäts investeringsplan för 20132015 redovisas i tabell 3.38 i budgetpropositionen (s. 81). Förslaget överensstämmer med det förslag som lämnade till regeringen. Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen föreslås även bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Avslutningsvis föreslås ett bemyndigande som innebär att regeringen kan besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde till ett belopp om samt avyttra aktier till ett belopp om . Där planerar att dra fram Sydvästlänken norr om planeras flera andra kraftledningar av andra aktörer, konstateras det i motion 2012/13:T327 av och (båda C). Motionärerna anser att det måste finnas en regional instans som har ansvar och befogenheter att i ett tidigt skede reglera alternativ till teknikval och dragningar för de olika projekten. Vidare anser de att på ett framåtsyftande sätt ska fånga framtida miljöutmaningar där jordens och skogens resurser har en given plats, och tillsammans med övriga statliga verk och myndigheter bygga och planera infrastruktur på ett offensivt och nydanande sätt. I motion 2012/13:T412 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att markbundna ledningar bör prioriteras vid ledningsdragningar som exempelvis Sydvästlänken. Vid teknikvalet bör kostnadsberäkningarna kompletteras med en värdering av påverkan på dem som verkar och bor i det berörda området. I samband med att utskottet behandlade regeringens förslag till investeringsplan för konstaterade utskottet att det råder en period med omfattande om- och nybyggnation av stamnätet (bet. 2011/12:NU3). Utskottet framhöll också som angeläget att förstärka överföringsförbindelserna för att vidareutveckla såväl den svenska som den gemensamma nordiska elmarknaden som försörjningstryggheten ökar och driftsäkerheten i stamnätet stärks. Vidare betonades att en förstärkning av stamnätet är en förutsättning för den planerade utbyggnaden av förnybar energi, inte minst vad gäller vindkraften. Ett ytterligare motiv till att förstärka överföringsförbindelserna som utskottet framförde var att neutralisera de negativa effekter som införandet av elområden (prisområden) har fört med sig inte minst i landets södra delar. I sitt ställningstagande ansåg utskottet också att det mot bakgrund av de ökande investeringsvolymerna var välavvägt att regeringen i den då aktuella propositionen aviserade ett kommande uppdrag till att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan för kommande treårsperioder. I det nyssnämnda betänkandet avstyrkte utskottet också ett motionsyrkande om valet av teknik för Sydvästlänken (bet. 2011/12:NU3). Utskottet erinrade om att det vid upprepade tillfällen hade behandlat och avstyrkt motionsyrkanden på just detta tema. Utskottet pekade på att det enhälligt hade framhållit att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar.