bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna behandlar i detta betänkande det s.k. rambetänkandet regeringens förslag till riktlinjer, förslag till statens inkomster och utgifter , förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden samt förslag till utgiftstak , 2014 och 2015. Också oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar behandlas. När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är ramarna styrande för fortsatta behandling av anslagen. tillstyrker regeringens förslag på utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget på 1 095, 1 105 respektive , 2014 respektive 2015. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgiftsområden, beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet samt regeringens förslag till beräkning av inkomsterna på statens budget . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrade skatte- och avgiftsregler och att antar regeringens lagförslag. Utgifterna på statens budget uppgår enligt propositionen sammanlagt till och inkomsterna till 2013. Statens budgetsaldo uppgår därmed till 2013. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn räknat i procent av BNP uppgår till 0,6; 0,3; åren 20132016. Enligt regeringens prognoser i propositionen bromsar tillväxten i svensk ekonomi in till följd av en svag utveckling i vår omvärld. BNP bedöms öka 2012 och 2013. är det en nedreviderad prognos från jämfört med vårpropositionen. Den utdragna skuldkrisen i euroområdet och en svagare omvärldsefterfrågan bidrar till en svagare utveckling av bl.a. exporten. Tillväxten bedöms successivt ta fart igen och hushållens konsumtion blir en viktig drivkraft för återhämningen 20132016. Stor ovisshet råder emellertid om utvecklingen av skuldkrisen i euroområdet och tillväxten i länder som och vilket medför att riskerna för en svagare utveckling dominerar. har värdet av varuexporten till bl.a. euroområdet, och sjunkit medan exporten till tillväxtekonomierna har stigit och därmed blivit allt viktigare för svensk ekonomi. En stabil tillväxt i och god konjunkturutveckling i är viktiga för en snabb återhämtning av den svenska ekonomin. Oron på de finansiella marknaderna har avtagit men underliggande strukturproblem återstår att lösa i ett antal euroländer. Betydande risker finns därmed för att oron på de finansiella marknaderna åter ska öka. Tillväxten återhämtar sig 2013 och bedöms öka i god takt åren 20142016. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet tillstyrker regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De offentliga finanserna har stärkts , men till följd av den dämpade ekonomiska utvecklingen och de åtgärder som regeringen föreslår bedömer regeringen att det finansiella sparandet kommer att uppvisa ett underskott både 2012 och 2013. Svensk ekonomi har visat stor motståndskraft mot den negativa globala ekonomiska utvecklingen. De svenska offentliga finanserna är bland de starkaste i EU med ett sparande nära balans och en sjunkande skuldkvot, vilket få andra länder kan visa upp. Denna starka position ger förutsättningar att även i fortsättningen motverka finans- och skuldkrisens effekter på jobb och välfärd som långsiktiga tillväxtförmåga kan fortsätta att stärkas och fler komma i arbete. Kombinationen av bräckliga banksystem och sköra statsfinanser i flera euroländer gör att risken för en försämrad utveckling dominerar. Mot bakgrund av att offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden finns det fortfarande ett behov av säkerhetsmarginaler framför allt för att kunna föra en mer expansiv finanspolitik vid en fördjupad kris i euroområdet. Mot bakgrund av de offentliga finansernas utveckling, konjunkturen och behovet av säkerhetsmarginaler anser utskottet därför att ett reformutrymme på är väl avvägt. Detta är förenligt med utgiftstaken och förenligt med att det finansiella sparandet ska återvända till ett överskott på av BNP när resursläget normaliseras . Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns något behov av breda temporära efterfrågestimulerande åtgärder. De högre disponibla inkomsterna ger utrymme för hushållen att öka sin konsumtion. I stället finns det utrymme att vidta ytterligare strukturellt angelägna åtgärder, åtgärder som bidrar till att investera ännu starkare och som stöder konjunkturåterhämtningen. Erfarenheterna av statsfinansiella kriser visar på vikten av att det finns tydliga budgetpolitiska mål och restriktioner och en väl utformad budgetprocess för att bevara förtroendet för de offentliga finanserna. Utskottet ser med tillfredsställelse på det målmedvetna arbete som regeringen bedrivit för att förbättra det finanspolitiska ramverket och betonar vikten av den breda parlamentariska förankring som finns när det gäller det finanspolitiska ramverket. kan utskottet konstatera att sedan den nuvarande budgetordningen första gången tillämpades har omvärlden förändrats. Det europeiska perspektivet och EU:s roll i budgetsammanhang har förändrats, vilket aktualiserar frågan om regleringen av den svenska budgetprocessen som det internationellt pågår en diskussion om i vilken utsträckning finanspolitiska regler ska innehålla s.k. undantagsklausuler. Utskottet noterar att regeringen mot denna bakgrund dels aviserar en översyn av budgetprocessen, dels vill undersöka om det är önskvärt att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak. För att rusta att klara en allt hårdare internationell konkurrens är det enligt utskottet nödvändigt att investera för framtiden, i infrastruktur och forskning och i förbättringar av företagens villkor och bostadsmarknadens funktionssätt. Sådana investeringar behövs för att stärka människors välfärd och för att öka tillväxt och konkurrenskraft. Utskottet välkomnar regeringens förslag om en markant ökad ekonomisk ram för infrastruktur, som ger utrymme för såväl omfattande nyinvesteringar som den största satsningen på järnvägsunderhållet . Genom den överlämnade forskningspropositionen finns förutsättningar att ta ytterligare steg för att stärka position som ledande forskningsnation. Enligt studier från är bolagsskatten den skatt som bedöms som mest skadlig för tillväxten. Som regeringen skriver i propositionen skulle en oförändrad svensk bolagsskattesats för svensk del kunna innebära att produktionen riskerar att omlokaliseras till mer centralt belägna länder när den ekonomiska integrationen inom EU tilltar. Den svenska bolagsskatten är högre än genomsnittet i och EU. Utskottet ställer sig mot den bakgrunden bakom regeringens förslag om sänkt bolagsskattesats till och utvidgade ränteavdragsbegränsningar. En fungerande bostadsmarknad är ytterligare en viktig grund för tillväxt och konkurrenskraft. Utskottet välkomnar regeringens föreslagna åtgärder för att dels öka nybyggnationen, dels utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. Det handlar bl.a. om sänkt fastighetsavgift för flerbostadshus samt åtgärder för att stimulera privatuthyrning av bostäder. Det är nödvändigt att regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att säkerställa den finansiella stabiliteten, bl.a. i form av höjda kapitaltäckningskrav på storbankerna, detta inte minst mot bakgrund av att en finansiell kris skulle bli mycket kostsam med tanke på att har ett stort banksystem i förhållande till BNP. Att har en stor banksektor beror bl.a. på att svenska banker har en relativt omfattande verksamhet utomlands. Trots att den ekonomiska utvecklingen varit mycket ogynnsam i omvärlden har den svenska arbetsmarknaden klarat sig relativt väl. Antalet sysselsatta är större än vid regeringsskiftet och före finanskrisens utbrott . Inbromsningen i svensk ekonomi och det svaga konjunkturläget 2012 har dock dämpat sysselsättningsökningen . Dessutom tyder framåtblickande indikatorer som anställningsplaner och varsel på att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas svagt . Utskottet välkomnar regeringens föreslagna åtgärder för att få fler i arbete och för att motverka arbetslösheten. Det handlar om både permanenta och temporära åtgärder för att dels förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, dels möta den svagare konjunkturen. Utskottet delar också regeringens bedömning att särskilt fokus bör läggas på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, t.ex. unga och utrikes födda. Viktigt för att motverka arbetslöshet i dessa grupper är bl.a. utbildningsinsatser och den förstärkning av etableringsreformen som regeringen föreslår. En ansvarsfull ekonomisk politik som säkrar jobb och tillväxt är nödvändig för att långsiktigt också säkra välfärden. Det faktum att regeringen prioriterat en ansvarsfull politik med sunda statsfinanser gör att kan prioritera välfärdssatsningar i tider av dämpad ekonomisk tillväxt, utan att tvingas till skattehöjningar. Som ytterligare ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom välfärdssektorn stöder utskottet regeringens förslag att skapa en renodlad inspektionsmyndighet för vård, omsorg och socialtjänst. I ett modernt samhälle ska det också vara möjligt att förena föräldraskap och arbete. Därför stöder utskottet att regeringen, genom riktade statsbidrag, nu stimulerar kommunerna att i ökad omfattning erbjuda förskola på obekväm arbetstid. Utskottet stöder vidare regeringens förslag om skattesänkningar för pensionärer och höjd grundnivå i föräldraförsäkringen, åtgärder som stärker situationen för ålderspensionärer och barnfamiljer med låg ekonomisk standard och små marginaler. Utskottet står fortsatt bakom regeringens överenskommelse med om en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Detta stärks ytterligare genom att regeringen avser att föreslå att personer som vistas i utan tillstånd får utökad tillgång till offentligt subventionerad sjukvård. En långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv energi-, klimat- och miljöpolitik bör grundas på vetenskapliga bedömningar. Utskottet delar regeringens syn att klimatförändringarna tillhör vår tids största utmaningar. En ambitiös och kostnadseffektiv klimatpolitik förutsätter långsiktiga utsläppsminskningar både nationellt och internationellt. Utskottet ställer sig slutligen bakom regeringens inriktning på försvarspolitikens område med bl.a. krav på ett förtroendeingivande luftförsvar. Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken avstyrks. I betänkandet finns 12 reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 1 och avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 2 och avslår motionerna 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 2. beslutar om ramar för utgiftsområdena i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 4 och avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 4. Övriga utgifter på statens budget godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar , beräkningen av Riksgäldens nettoutlåning samt beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkterna 5, 9 och 10 samt avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del och 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del. Ändringar i skatte- och avgiftsregler antar regeringens förslag i bilaga 2 till 1. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 2. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 3. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 4. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 5. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 6. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227), 7. lag om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift, 8. lag om ändring i lagen (2009:1469) om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227), 9. lag om ändring i lagen (2009:1472) om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 10. lag om ändring i lagen (2009:1496) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 11. lag om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 12. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkterna 1425 och avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 3 i denna del, 7 och 1018, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 68, 1016 och 1822, 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 9, 17, 18, 30 och 31, 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 22, 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2012/13:A396 av m.fl. (MP) yrkande 1. Beräkning av inkomsterna på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 3 och avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 3. godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 6. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 enligt utskottets förslag i bilaga 4 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 7 och avslår motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 8. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 11. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 12. bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (FP), Per Åsling (C), (S), (KD), (SD), (V), (M), (S), Edip Noyan (M), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget. Det gäller proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen om förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor punkterna 125 samt motioner som väckts under allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. Enligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna på statens budget. De beslutade utgiftsramarna får inte överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen. Ett förslag från ett utskott till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte heller behandlas av förrän fattat beslut om ramarna. När fackutskotten bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får de inte lägga fram ett förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram i reservationer. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster, som beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår att ta ställning till olika förslag till ändringar i gällande skatte- och avgiftsregler samt att beräkna effekterna av dessa ändringar. Effektberäkningarna ger ett underlag för att bedöma hur stora inkomsterna på statens budget kommer att bli. Statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) förutom inkomster och utgifter även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att få fram lånebehovet görs en bedömning av hur nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklas under budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringar bör vara. Efter dessa beräkningar får man fram statens budgetsaldo som en restpost som visar statens upplåningsbehov. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av inkomsterna på statens budget sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet (punkt 2 i detta betänkande), i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Rambeslutet behandlas i kapitel 3 Utgiftsramar och beräkning av inkomster på statens budget 2013. Utfrågningar i samband med beredningen av rambeslutet höll finansutskottet en öppen utfrågning om den europeiska planeringsterminen med EU-kommissionär och statssekreterare . informerades utskottet om aktuella EU-frågor av finansminister . Yttranden från andra utskott Yttranden över budgetpropositionens förslag tillsammans med motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit från (2012/13:KU1y) skatteutskottet (2012/13:Sku1y) och (2012/13:SkU2y) justitieutskottet (protokollsutdrag /13:5) civilutskottet (2012/13:CU1y) socialförsäkringsutskottet (2012/13:SfU1y) socialutskottet (2012/13:SoU1y) kulturutskottet (protokollsutdrag /13:4) trafikutskottet (protokollsutdrag /13:5) miljö- och jordbruksutskottet (protokollsutdrag /13:3) näringsutskottet (2012/13:NU1y) arbetsmarknadsutskottet (2012/13:AU1y). , försvarsutskottet och utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Yttrandena presenteras i sin helhet i bilagorna 516 i betänkandet. En sammanställning över yttrandena finns i avsnitt 3.8. Yttrandena åberopas också i relevanta delar i finansutskottets ställningstagande till dels riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i kapitel 2, dels rambeslutet i kapitel 3. Budgetpropositionens innehåll i korthet Utgifterna på statbudgeten 2013 uppgår till sammanlagt och inkomsterna till . Statens lånebehov uppgår därmed till 2013. Regeringen föreslår att utgiftstaket för staten fastställs till 2013, 2014 och 2015. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår i regeringens förslag till av BNP 2013. Regeringens förslag i budgetpropositionen syftar till att stärka tillväxtmöjligheterna och motverka att arbetslösheten biter sig fast. Ökade investeringar föreslås i infrastruktur och i forskning och innovation. Bolagsskatten bör sänkas från . Åtgärder presenteras för att öka tillgången på bostäder. Arbetsmarknadsåtgärder och utbildningsinsatser inriktas på att få främst fler unga och utrikes födda i arbete. Fortsatta åtgärder bör vidtas för att säkra den finansiella stabiliteten. Den statliga tillsynen inom vård och omsorg bör förstärkas. Regeringen föreslår åtgärder för att stärka rättsväsendet, däribland skärpta straff och tidiga och tydliga insatser mot unga som begår brott. Åtgärder inom studiestöd, föräldraförsäkringen och bostadstillägget till pensionärer syftar till att förstärka inkomsterna bland ekonomiskt utsatta. Inkomstskatten för pensionärer bör sänkas genom en höjning av grundavdraget. Inom energi-, klimat- och miljöpolitiken föreslår regeringen bl.a. satsningar på mer effektiva tillståndsprocesser och stöd till förnybara energikällor. Budgetmotionernas innehåll i korthet I Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. är utgifterna på statsbudgeten 2013 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov är i Socialdemokraternas förslag . Utgiftstaket för staten höjs med 20132015 jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till av BNP. Socialdemokraterna anser att behöver en ny affärsplan för jobb och stärkt konkurrenskraft. ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. Investeringar bör göras i skolan, bl.a. på att minska klasstorlekarna. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och resurser läggas på strategisk samverkan mellan staten och olika framtidsbranscher. Ytterligare medel bör läggas på järnvägen. behöver fler företag som växer och anställer. Staten bör ta över ansvaret från företagen för den andra sjuklöneveckan. Investeringar i utbildning krävs för att sluta rekryteringsgapet. Utbildningskontrakt, yrkesintroduktionsjobb och bristyrkesutbildning föreslås för att råda bot på ungdomsarbetslösheten. Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras och likaså sjukförsäkringen. Fas 3 bör avvecklas. En höjning föreslås av barnbidraget. Bolagsskatten bör sänkas till . Jobbskatteavdraget bör trappas av för inkomster . Nedsättningen i socialavgifter för unga bör slopas och även halveringen av moms på restaurang- och cateringtjänster. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. är utgifterna på statsbudgeten 2013 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov är i förslag . Utgiftstaket för staten höjs med 2013, 2014 och 2015 jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till av BNP. anser att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Socialavgifterna bör sänkas, i synnerhet för små företag, och sjuklöneansvaret avskaffas för de mindre företagen. vill se en samlad arbetslivstrygghet och föreslår nu reformer av arbetslöshets- och sjukförsäkringen. För att motverka arbetslösheten bland unga föreslås traineeplatser i näringslivet och välfärdssektorn. Ytterligare investeringar bör göras i järnväg, kollektivtrafik, gröna innovationer samt miljö och naturvård. En omstart behövs i klimatarbetet genom bl.a. ökat klimatbistånd och höjda miljöstyrande skatter. Ökade satsningar bör göras på skolan och på den högre utbildningen. Medel omprioriteras från försvaret till icke-militära hot. Bolagsskatten bör sänkas till . Jobbskatteavdraget bör trappas av för inkomster . Nedsättningen i socialavgifter för unga bör slopas. Halveringen av moms på restaurang- och cateringtjänster bör utökas till att även gälla vissa reparationer. I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. är utgifterna på statsbudgeten 2013 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov uppgår i förslag till . Inga förändringar föreslås i utgiftstaket för staten jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till av BNP. vill se ökade investeringar i järnvägen och vill även återreglera densamma.