bet · H001NU2 · 2012-12-11 00:00:00 — I den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 konstateras att storstäderna och storstadsregionerna spelar en viktig roll för tillväxten såväl i de omgivande regionerna som för hela landet. Storstadsfrågorna bör tydligare placeras i ett regionalt sammanhang och bli integrerade delar av det regionala utvecklingsarbetet och de regionala utvecklingsstrategierna. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 19) anger regeringen att den anser att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för såväl storstäderna och storstadsområdena som för små och medelstora städer. Städers roll för den ekonomiska utvecklingen bör tydligare uppmärksammas. Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan stadsregionerna, deras omland och övriga är viktigt. Städerna ska fungera som utvecklingsmotorer i sina regionala omland. Städer av olika storlek och deras omgivande landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade funktionella regioner. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 19) beskrivs regeringens arbete med frågor gällande lokal och regional attraktivitet. Det framhålls att för att främja förutsättningarna för företagande och hållbar tillväxt lokalt och regionalt behövs ett fortsatt brett förhållningssätt till vad som påverkar näringslivsklimatet förutom de direkta villkoren för näringsliv och företagande. Näringslivets utvecklingsmöjligheter och konkurrenskraft är i hög grad beroende av de individer och den kompetens som kan knytas till företagen. Människor flyttar till attraktiva platser och regioner, där tillgången på arbete endast är en av flera attraktionsfaktorer. hållbara tillväxt är därför också beroende av de miljöer där människor bor och verkar. Visionen är att ska bli världens bästa land att vistas, verka och växa i. Det ska uppnås genom att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Syftet är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, innovativa lösningar och goda exempel samt tydliggöra ansvar och roller. Initialt sätts fokus på frågor som berör möjligheterna att såväl bo och leva som att besöka och uppleva. Utskottet vill redan inledningsvis uttala sitt stöd för regeringens politik på området regional tillväxt. Det övergripande målet för politikområdet utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft avspeglar väl utskottets inställning till vad som måste eftersträvas med den regionala tillväxtpolitiken. Vidare står utskottet fortsatt bakom den inriktning för det strategiska tillväxtarbetet för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning som regeringen presenterade i en skrivelse till . Utskottet noterar att en andra utvärdering av strategin har genomförts . Därtill ser utskottet positivt på regeringens arbete med frågor gällande lokal och regional attraktivitet, vilket sker bl.a. genom satsningen Attraktionskraft som har fokus på näringsliv och företagande. Utskottet övergår i det följande till att kommentera de här aktuella motionerna. I motion 2012/13:N364 (S) framhålls behovet av att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas. I motionen förordas även att regionala aspekter ska vara centrala i alla politiska beslut. Vidare efterfrågas i motion 2012/13:N265 (S) en statlig strategi för regional utveckling. I motion 2012/13:N283 (KD) efterfrågas åtgärder som ökar förutsättningarna för att arbeta och bo på landsbygden. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla vikten av att det regionala perspektivet synliggörs. En bra grund för detta är den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har genomfört ett antal åtgärder som ligger i linje med denna strategi. Därtill bör framhållas att även åtgärder inom andra utgiftsområden, t.ex. inom ramen för den generella näringspolitiken, har positiva effekter för förutsättningarna för att leva och verka i hela landet. Detta gäller även insatser inom ramen för landsbygdspolitiken. När det gäller förslagen i motion 2012/13:N272 (V) gällande samordning av olika insatser vill utskottet framhålla sin uppfattning att hur arbetet inom organiseras är en fråga för regeringen att avgöra. Därtill bedrivs arbetet redan, såvitt utskottet kan bedöma, på ett tvärsektoriellt sätt. Vad gäller förslagen i motion 2012/13:N337 (C) avseende regionala innovationsmiljöer menar utskottet att ett arbete med sådan inriktning redan bedrivs och att motionsyrkandet därför kan lämnas därhän. Området innovation och förnyelse har varit prioriterat inom den nationella strategin. Strukturfondsprogrammens insatser har bidragit till bl.a. produkt- och tjänsteutveckling i företag. Vidare har många innovations- och klusterprojekt medverkat till att det har öppnats upp dörrar för företagare och entreprenörer genom nya kontakter, samarbeten och kunskaper, vilket har lett till bättre affärsmöjligheter. I regionerna har programinsatser ofta kopplats till universitet och högskolor. Enligt utskottet behöver inte heller uttala sig till förmån för det som sägs i motionerna 2012/13:N364 (S) och 2012/13:N315 (S) om en strategi för både urban tillväxt och landsbygdsutveckling. En strategi för landsbygdens utveckling togs fram 2008, och dess huvuddrag är enligt utskottets bedömning alltjämt i hög grad aktuella. Utskottet vill här även uppmärksamma att vissa frågor inom landsbygdsprogrammet har varit föremål för en gemensam uppföljning utförd av miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet. Även utvecklingen i storstäder och storstadsregioner lyfts fram i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. I strategin konstateras bl.a. att dessa områden spelar en viktig roll för tillväxten såväl i de omgivande regionerna som för hela landet. Utskottet vill även uppmärksamma det regeringsuppdrag som myndigheten redovisade till regeringen . Där framgår att städer spelar en betydelsefull roll för landets utveckling och ekonomiska tillväxt, men också att det finns ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan stad och landsbygd. Såväl stad som landsbygd är således betydelsefulla för den regionala utvecklingen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om , bl.a. med hänvisning till att förhandlingar på EU-nivå pågår inför nästa strukturfondsperiod 20142020. Inför denna process har krav på förändringar av strukturfondspolitiken framförts och vägts in i arbetet med att ta fram en svensk ståndpunkt som grund för förhandlingarna på EU-nivå. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (MP, V). EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning, sammanhållningspolitiken, finansieras med strukturfonderna och genomförs i nationella eller regionala program. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Inför programperioden 20142020 pågår förhandlingar i rådet om Europeiska kommissionens förslag till en reformerad sammanhållningspolitik. I budgetpropositionen (utg.omr. 19) redovisas att för programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF, se prop. 2012/13:1 utg.omr. Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning respektive Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Budgetpropositionens resultatredovisning visar att de åtta regionala strukturfondsprogrammen omfattar ca . EU-medlen ska enligt beräkningarna medfinansieras med nationella offentliga medel om ca . Näringslivets medfinansiering uppskattas omfatta ca . Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till ca (EU-medel, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). De 20 största nationella offentliga medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen står för ca av den totala medfinansieringen på ca . Den största medfinansiären är via sitt dotterbolag . , Länsstyrelserna i och samt samverkansorganet i och Västra är också stora medfinansiärer. är tillsammans med ett antal universitet även de stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling samt innovation. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program och tre är transnationella program. Insatserna ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att bl.a. stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. Programmen förväntas även bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar exempelvis för att öka tillgången till samhällsservice och för ökad tillgänglighet. pågår förhandlingar inför programperioden 20142020. Av budgetpropositionen framgår att regeringens hållning är att sammanhållningspolitiken bör reformeras när det gäller både inriktning och omfattning inför nästa programperiod. Enligt regeringen ska sammanhållningspolitikens totala omfattning och även dess sammansättning ändras så att den blir kostnadseffektiv och överensstämmer med målen för 2020. Det totala stödet för mer utvecklade regioner bör minskas betydligt. Regeringen förordar en förstärkt strategisk inriktning med en ökad sektorssamordning. Synergier ska främjas och överlappning ska undvikas så att europeiska, nationella och regionala satsningar kompletterar varandra. I budgetpropositionen framhålls att lokala och regionala förutsättningar ska utgöra en av utgångspunkterna för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Programmen ska fokuseras mot ett fåtal prioriteringar och resurserna ska koncentreras. Hänsyn ska tas till varje regions unika förutsättningar. Enligt Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N364 av m.fl. måste aktivt arbeta för strategier som tar hänsyn till svenska regionalpolitiska intressen vid utformningen av framtida EU-program för regional tillväxt. I motionen betonas att strukturfonderna kan användas till projekt som stimulerar ekonomisk återhämtning och en omställning mot ett mer kunskapsbaserat samhälle. I motion 2012/13:N239 av (KD) framhålls att inför den kommande programperioden 20142020 bör inkludera näringslivet i strukturfondsprojekten. Motionären anför att för den innevarande programperioden 20072013 enbart har räknat in offentliga medel i potten för den nationella medfinansieringen. Utskottet har tidigare behandlat motioner gällande som är snarlika de som är aktuella. 2010/11:NU2) underströk utskottet vikten av strukturfonderna för den regionala tillväxten. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, V). Även (bet. 2011/12:NU2) framhöll utskottet EU:s strukturfondsprogram som centrala för att nå målet för den svenska regionala tillväxtpolitiken. Också redovisades en annan uppfattning i en reservation (S, MP, V). Utskottet höll och överläggningar med näringsminister om kommissionens förslag om sammanhållningspolitiken för 20142020. Utskottets ställningstaganden och avvikande meningar mot dessa framgår av utskottets protokoll (2011/12:12 samt 2012/13:13). I faktapromemoria 2011/12:FPM24 anges att förhandlingarna inför strukturfondsperioden 20142020 väntas avslutas tidigast /13. Enligt uppgifter från väntas inte förhandlingarna om sammanhållningspolitiken kunna avslutas förrän förhandlingarna om EU:s långtidsbudget är slutförda. Utskottet konstaterar att sammanhållningspolitikens nuvarande mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Politiken syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och ska bidra till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i regioner. I den nationella strategin anges riktlinjer för genomförandet av EU:s strukturfondsprogram i . Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och dess prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Detta innefattar bl.a. regionala utvecklingsprogram. Utskottet noterar att det genomförs en andra strategisk uppföljning av den nationella strategin. Utskottet konstaterar att förhandlingar på EU-nivå inför nästa strukturfondsperiod 20142020 pågår. Krav på förändringar av strukturfondspolitiken har framförts och vägts in i arbetet med att ta fram en svensk ståndpunkt som grund för förhandlingarna på EU-nivå. I kommittémotion 2012/13:N364 (S) uppmärksammas vikten av hänsyn till svenska regionalpolitiska intressen, bl.a. omställning mot ett kunskapsbaserat samhälle, i framtida program för regional tillväxt. Utskottet noterar i detta sammanhang att , enligt Europeiska kommissionens förslag, under nästa programperiod omfattas av två mål inom sammanhållningspolitiken. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Enligt förslaget tillhör forskning och innovation samt entreprenörskap de insatser som ska stå i fokus. Det andra målet som berörs av är målet för territoriellt samarbete, vilket medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Här lyfts gränsöverskridande arbete för att stärka innovativa miljöer fram, liksom satsningar på gemensamma samhällsfunktioner för befolkningen och näringslivet. Utskottet menar att dessa förslag får anses gå i den riktning som förespråkas i den nämnda motionen. Utskottet noterar vidare att inriktningen av strukturfondsprogrammen i ska vara tydligt kopplad till 2020-strategin och bidra till denna. Bland målen för 2020 återfinns sysselsättning samt forskning och utveckling. I motion 2012/13:N239 (KD) framförs krav på att näringslivets bidrag ska räknas med i den nationella medfinansieringen. Utskottet ser ingen anledning för att ta initiativ i denna riktning. Det kan konstateras att för svenskt vidkommande redovisas uppgifter om näringslivets medfinansiering i strukturfondsprogrammen i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i här aktuella delar. Organisering och lokalisering av myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår samtliga i avsnittet behandlade motionsyrkanden om organisering och lokalisering av myndigheter. De fastslagna principerna för lokalisering av myndigheter bör följas även fortsättningsvis. Jämför reservationerna 6 (S, V) och 7 (SD). I budgetpropositionen (utg.omr. 19) framhåller regeringen att samverkan mellan de statliga myndigheterna inom den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden i många fall har stärkts. Men vissa statliga myndigheter behöver tydliggöra sin roll i det regionala tillväxtarbetet. I några frågor finns även behov av ökad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den lokala och regionala nivån. Som ett led i detta arbete har ett antal myndigheter fått i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheterna i deras arbete med hållbar regional tillväxt. Den inriktning som myndigheterna har lagt fast genom sina interna strategier spelar en viktig roll i arbetet för hållbar lokal och regional tillväxt, menar regeringen. Att löpande hålla dessa aktuella och uppdaterade är centralt. Inom ramen för arbetet med den framtida sammanhållningspolitiken kommer dessa interna strategier att vara centrala utgångspunkter för hur myndigheterna kan medverka. Regionala hänsyn borde bättre tas i beaktande vid omorganisation av statlig verksamhet, anförs i motion 2012/13:N245 av (S). Motionären hänvisar till uppgifter som gör gällande att 147 myndigheter har försvunnit och 55 nya tillkommit samt att mer än hälften av de nytillkomna myndigheterna har huvudkontor i huvudstaden. I motion 2012/13:N273 av (S) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att inrätta en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från samt nyetablering av statliga verk och myndigheter i olika delar av landet. I motion 2012/13:N228 av (M) anförs att det finns behov av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. På mindre orter utanför tillväxtområdena behövs arbetstillfällen, och staten skulle även kunna minska sina hyreskostnader genom att förlägga verksamhet dit. bör beaktas vid lokalisering av myndigheter, framhålls det i motion 2012/13:N312 av (KD). Enligt motionen har 32 av 55 nytillkomna myndigheter lokaliserats till , medan endast ett fåtal myndigheter finns i . behandlade utskottet (bet. 2011/12:NU2) liknande motionsyrkanden som dem utskottet nu har att behandla. I sitt ställningstagande avstyrkte utskottet samtliga motioner. Avvikande uppfattningar redovisades i två reservationer (S, V; SD). Pågående översyn av den statliga förvaltningen tillkallade regeringen en särskild utredare (generaldirektör ) för att genomföra en översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62, 2010:12 och 2010:72). Utredningen ska bl.a. överväga om statliga myndigheters geografiska indelning bör regleras eller på annat sätt hanteras så att länsgränser efterföljs som indelningsgrund för en regional organisation. Förslagen i utredningen ska stödja förutsättningar för tillväxt och en minskad sektorisering samt innehålla ett kundperspektiv. Uppdraget ska redovisas . tog ställning till regeringens förvaltningspolitiska proposition (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38). I propositionen konstaterades bl.a. att specialiseringen och sektoriseringen inom förvaltningen inte får leda till fragmentering och en bristande helhetssyn. För att motverka sådana tendenser bör förutsättningarna för statlig samordning och samverkan mellan myndigheter och sektorer förbättras på både nationell och regional nivå. biföll förslagen i propositionen. Utskottet vill inledningsvis, liksom tidigare då frågan om den statliga förvaltningens organisering behandlats, understryka att det är av vikt att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna. Verksamheten ska även vara effektiv, rättssäker och fungera kostnadseffektivt i relation till de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering. Med anledning av de här aktuella motionerna vill utskottet påminna om att det finns fastslagna principer som utskottet har redovisat vid upprepade tillfällen och vilka utskottet återigen ställer sig bakom. Också i årets budgetproposition framhålls vikten av att överväga frågan om statliga myndigheters lokalisering i syfte att öka spridningen över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Utskottet noterar att statliga myndigheter enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete är skyldiga att beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter. Utskottet konstaterar att ansvaret för den enskilda myndighetens interna organisation i regel är delegerat till myndighetens ledning. Dock har regeringen det övergripande ansvaret för att den statliga förvaltningen bedrivs rättssäkert och effektivt och för att myndigheterna har en likvärdig service och tillgänglighet för alla medborgare och företag. Utskottet vill även erinra om den översyn av den statliga regionala förvaltningens utformning som pågår och ska slutredovisas . bör inte föregripa utfallet av denna utredning, varför motionerna 2012/13:N245 (S), 2012/13:N273 (S), 2012/13:N228 (M) och 2012/13:N312 (KD) avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till de åtgärder som vidtagits och pågående uppdrag gällande tillgången till kommersiell och offentlig service på landsbygden avslår motionsyrkanden med krav på ytterligare insatser på detta område. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (V) och 10 (MP). Regeringen anför i budgetpropositionen (utg.omr. 19) att tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag är en viktig del i arbetet med att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer i alla delar av landet. Attraktiva miljöer för boende och företagande förutsätter tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel samt olika typer av offentlig samhällsservice. Vidare framhålls i budgetpropositionen att nuvarande och framtida behov och utmaningar även fortsättningsvis kommer att kräva insatser inom serviceområdet. Här nämns insatser för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse och för att utveckla nya innovativa servicelösningar. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör öka där det är ändamålsenligt. Det är enligt regeringen angeläget att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service kan stöd beviljas enligt förordningen om stöd till kommersiell service. Stödet kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. Förordningen reviderades bl.a. i syfte att tydliggöra att tillgänglighet till service ska bidra till utvecklingskraft och tillväxt i länen. Exempelvis kan nu även säsongsbetonade verksamheter beviljas stöd eftersom även de kan bidra till utvecklingskraft i alla delar av landet. beviljades stöd till kommersiell service med totalt ca . Denna summa inkluderar ca av regeringens särskilda satsning på för perioden 20112014. Regeringen tilldelade för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar . Den totala insatsen kommer att omfatta mer än eftersom medlen medfinansieras av olika aktörer. Projekten har fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. Regeringen beslutade att tilldela länen i extra medel . Bidragen skulle användas till utökade insatser i länen för att öka tillgängligheten till service i gles- och landsbygder. Insatserna skulle i första hand riktas mot att stärka tillgången till drivmedel. konstaterar i sin slutrapport (dnr 2500-2010-4913) att av det investeringsstöd som beviljats av de extra gick till drivmedelsinvesteringar. Det har bl.a. genomförts ett antal insatser som har inneburit att det har etablerats nya försäljningsställen på många mindre orter där de stora oljebolagen har avvecklat sin verksamhet. I flera län anges att den befarade s.k. mackdöden till viss del har undvikits tack vare det ökade investeringsstödet under 20092010. Regeringen beslutade om ytterligare till insatser för att stärka bl.a. butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i gles- och landsbygder och för att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. Regeringen har uppdragit åt att fördela till länen . konstaterade i en delrapport att det utökade stödet avsevärt hade förbättrat länens möjligheter att möta den ökade efterfrågan på stöd till kommersiell service. Totalt har regeringen beslutat om i extra medel till kommersiell service. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N364 av m.fl. framhålls behovet av att medborgarna har tillgång till en fungerande samhällsservice. Motionärerna menar att den solidariskt uppbyggda välfärden bidrar till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet.