bet · GZ01KU18 · 2012-04-18 00:00:00 — Han anför bl.a. att undersökningar visar att ungdomar som ansluter sig till nämnda organisationer inte lämnar dessa när de blir äldre i samma omfattning som individer som ansluter sig till andra ideologiska våldsmiljöer. Det är därför enligt motionären viktigt att bygga upp verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till dessa grupper samt stödja individer som vill lämna sådana grupper. Det finns ingen organisation i som bedriver denna form av verksamhet. I motion 2011/12:K7 yrkandena 13 begär (SD) ett tillkännagivande till regeringen om att i handlingsplanen tala klarspråk om vilka extremistiska miljöer som utgör de största hoten mot , att handlingsplanen även bör innefatta att kartlägga och motverka rasism och fientlighet mot svenskar och att attitydundersökningar ska göras bland den muslimska populationen i . och (båda KD) framhåller i motion 2010/11:U245 yrkande 1 och motion 2011/12:U251 yrkande 1 att bör vara ett föredöme när det gäller att inom landet upplysa om och försvara mänskliga rättigheter. Enligt motionärerna måste frågor om mänskliga rättigheter prioriteras i det dagliga livet och inom alla politikområden. Motionärerna betonar vikten av att sprida kunskap om tidigare kränkningar av mänskliga rättigheter. I motion 2010/11:K413 yrkandena 1 och 2 begär Abdirizak Waberi (M) ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att bevara från rasism och om behovet av att genomföra en upplysningskampanj om människors lika värde och mänskliga rättigheter. Arbetet i denna del bör enligt motionären fokusera på skolan. I kommittémotion 2011/12:Ju333 yrkande 2 begär m.fl. (MP) att Säkerhetspolisens åtgärder för att förhindra radikalisering ska ses över. Den nuvarande strategin kan enligt motionärerna vara kontraproduktiv och ineffektiv. Det kan vara mer effektivt att, i stället för mer bevakning, inrikta arbetet på andra åtgärder. (S) framhåller i motion 2011/12:K368 att arbetet mot främlingsfientlighet och rasism bör genomsyra all offentlig verksamhet och att regeringen bör utarbeta en strategi för hur arbetet mot främlingsfientlighet och rasism och för ökad tolerans och respekt ska bedrivas. En av samhällets och politikens viktigaste uppgifter är enligt motionären att värna demokratin och alla människors lika värde. Enligt motionären bör förståelse och respekt för alla människors lika värde stärkas genom gemensamma ansträngningar i bl.a. skolan och det ideella föreningslivet. konstaterar inledningsvis att frågor om extremism berör polismyndigheternas generella brottsförebyggande åtagande. I regeringens skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73) beskrivs stora delar av det arbetet. Denna skrivelse ersätter det tidigare strategidokumentet Nationellt ansvar och internationellt engagemang En nationell strategi för att möta hotet från terrorismen (skr. 2007/08:64). kommer att behandla skrivelsen . Den nu aktuella handlingsplanen mot våldsbejakande extremism är inte inriktad mot det traditionella brottsförebyggande arbetet, utan har en bredare ansats för att engagera större delar av samhället. Utskottet, som konstaterar att det pågår ett stort antal arbeten på det aktuella området, ser positivt på den handlingsplan som regeringen föreslår för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och på planens breda ansats. Enligt utskottet är de åtgärder som regeringen föreslår väl motiverade, och bör föreslå att lägger skrivelsen till handlingarna. avstyrker motion 2011/12:K5 (S) i de delar den rör utskottets beredningsområde. När det gäller Säkerhetspolisens arbete framhåller justitieutskottet i sitt yttrande att Säkerhetspolisen har ansvar för att förhindra brott mot rikets säkerhet och att bekämpa terrorism. Det arbete som Säkerhetspolisen utför för att förebygga våldsbejakande extremism beskrivs i nämnda skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism. Enligt justitieutskottet måste Säkerhetspolisens arbete fortsätta att utvecklas, och den måste ytterligare förbättra sin förmåga att upptäcka och bedöma hot. Säkerhetspolisen har också, vilket framgår av den nu aktuella skrivelsen, framhållit behovet av att stärka kunskaperna bland de yrkesgrupper som kommer i kontakt med individer i riskzonen som kan komma att ansluta sig till våldsbejakande extremistmiljöer. konstaterar att handlingsplanen omfattar ett stort antal förebyggande åtgärder, och enligt utskottet finns det därför inte skäl att ställa sig bakom vad som yrkas i motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 2 om att utvärdera Säkerhetspolisens åtgärder för att förhindra radikalisering. Motionsyrkandet bör således avstyrkas. framhåller inledningsvis att det är angeläget att arbetet med att värna demokratin fördjupas för att motverka antidemokratiska tendenser som kan utgöra eller komma att utgöra utmaningar mot demokratin. Enligt utskottet är det positivt att regeringen nu tar ett samlat grepp och föreslår ett antal strategiska åtgärder för att intensifiera arbetet med att förebygga extremism. Utskottet delar regeringens bedömning att medvetenheten om de demokratiska värderingarna bör stärkas bl.a. genom stöd till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar. olika rapporter visar att ungdomar över lag har ett lägre förtroende för de politiska institutionerna än den övriga befolkningen. Det finns också skillnader inom gruppen ungdomar. Utskottet anser det därför lämpligt att insatserna inriktas på ungdomar i riskmiljöer och bedrivs utifrån dessa ungdomars villkor. Det aviserade uppdraget har lämnats till , och en särskild förordning har beslutats, förordningen (2011:1509) om statsbidrag för demokratifrämjande verksamhet. Bidraget ska gå till verksamheter som förebygger att unga utvecklar ett antidemokratiskt beteende. Bidrag kan också gå till verksamheter som genomför demokrati- och ledarskapsutbildningar för personer som är eller kan bli förebilder på lokal nivå. Satsningen avser åren 20122014. Vidare noterar utskottet att stöd till trossamfund i regleringsbrevet har fått i uppdrag att inom ramen för den nu aktuella handlingsplanen utvidga dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar. Utskottet ser mycket positivt på att dialogen nu intensifieras och vill understryka trossamfundens stora betydelse för integration och mångfald i samhället. Forum för levande historia har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att sprida de metoder och arbetsmaterial som utvecklats för att stärka ungdomars demokratiska värderingar, främst inom skolan men även till det civila samhället och andra aktörer som bedriver demokratifrämjande verksamhet. Mot bakgrund av att det finns betydande grupper av ungdomar som hyser intoleranta och antidemokratiska attityder anser utskottet att ett fördjupat samarbete med skolan och det civila samhället är angeläget. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det är viktigt att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att vidga kunskapen om extremism och antidemokratiska rörelser på internet. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om säkerheten på internet för barn och unga (bet. 2010/11:KrU5 och bet. 2011/12:KrU3). konstaterar vidare att samhällets insatser även måste inriktas på att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och att stödja avhopp från sådana grupper. Det är därför enligt utskottets mening värdefullt att nu har fått i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som har till syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och att ge stöd till individer som vill lämna sådana miljöer. Regeringen har även beslutat om förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbejakande extremism, enligt vilken statsbidrag får ges till verksamhet som förebygger att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder individer som vill lämna sådana miljöer. Bidrag kommer att betalas ut . Syftet med statsbidraget är att minska antalet aktiva inom våldsbejakande extremistmiljöer. Med anledning av motion 2011/12:K6 (SD) vill utskottet peka på att stödet till verksamheter som har till syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och att stödja individer som vill lämna sådana miljöer enligt skrivelsen ska inriktas mot att särskilt stimulera verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön samt stödja individer som vill lämna denna miljö. När det gäller motion 2011/12:K7 (SD) vill utskottet understryka att handlingsplanens övergripande syfte är att värna och stärka demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism, detta oavsett vilka ideologiska utgångspunkter som de extremistiska rörelserna har och oavsett mot vem eller vilken grupp som våldet eller hotet riktas. Antidemokratin är allvarlig oberoende av bakomliggande motiv. Båda motionerna bör därmed enligt utskottets mening avstyrkas. konstaterar vidare att det i flera motioner begärs att en upplysningskampanj om människors lika värde genomförs och att samhället bekämpar rasism. Enligt utskottet är dessa motioner i huvudsak tillgodosedda med vad som anges i handlingsplanen och inte minst med Forum för levande historias arbete och det vidgade uppdrag som man nu fått att sprida de metoder och arbetsmaterial som har utvecklats främst till skolorna men även till andra aktörer. Något initiativ med anledning av motionerna 2010/11:K413 (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:U245 (KD) yrkande 1, 2011/12:K368 (S) och 2011/12:U251 (KD) yrkande 1 behövs därmed inte, enligt utskottet. När det gäller motion 2011/12:K5 (S) konstaterar kulturutskottet att de åtgärder som föreslås i motionen berör mycket vida områden, varav det mesta faller utanför utskottets beredningsområde. Utskottet vill emellertid framhålla att det delar motionärernas uppfattning att idrotten har en viktig roll att spela för ungdomar och kanske speciellt för ungdomar i utsatta områden. Allas rätt att vara med är en av de viktigaste byggstenarna i svensk idrotts värdegrund. Det innebär att alla som vill vara med i en idrottsförening ska känna sig välkomna, oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön och sexuell läggning. Genom den pågående satsningen på barn- och ungdomsidrott Idrottslyftet har tusentals föreningar på olika sätt breddat sin verksamhet. För att få ännu större fokus på att öka mångfalden inom idrotten har utlyst särskilda medel till föreningar som vill arbeta med detta. Utskottet vill peka på att har valt att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Idrottsrörelsen arbetar kontinuerligt med ledarutveckling, ledarrekrytering, attityder och värderingar genom . Sammantaget anser utskottet att det inte behövs något initiativ i denna del med anledning av motionen. Sammanfattningsvis ställer sig kulturutskottet bakom förslaget till handlingsplan i de delar som berör utskottets beredningsområden och anser att de aktuella motionerna i dessa delar bör avstyrkas. Övriga insatser inom olika politikområden Som nämnts ovan redovisas i regeringens skrivelse dels innehållet i handlingsplanen, dels åtgärder som redan har vidtagits för att stärka demokratin och förebygga våldsbejakande extremism. Bortsett från dessa åtgärder har regeringen även gjort andra insatser inom olika politikområden som direkt eller indirekt har betydelse på aktuella områden. Frågor om barnfattigdom har varit uppe i socialutskottet. I ett betänkande behandlas nämligen motionsyrkanden om barnfattigdom från den allmänna motionstiden /12 (bet. 2011/12:SoU8). Flera motionärer efterlyste en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. Enligt socialutskottet är barnfattigdom ett komplext område, och det krävs insatser inom flera olika politikområden för att komma till rätta med problemet. I betänkandet finns bl.a. en redovisning över åtgärder som regeringen har vidtagit för att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Som exempel nämns den genomförda höjningen av riksnormen för försörjningsstödet för familjer med äldre barn och ungdomar samt pågående arbete i med att ta fram ett förslag om att beräkningen av försörjningsstöd ska förändras så att endast en del av arbetsinkomsten ska påverka bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Vidare framhålls att regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppgift att ge kommunerna stöd när det gäller att skapa en långsiktigt hållbar struktur och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet. I betänkandet lyfts även satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken fram. Bland annat har flerbarnstillägget och bostadsbidraget höjts. Även reformer som har genomförts inom arbetsmarknadspolitiken redovisas. Som exempel nämns nystartsjobb för dem som har saknat arbete under . Vidare framhålls att jobbskatteavdragets fyra steg har stärkt incitamenten till arbete genom att sänka marginal- och tröskeleffekterna, främst för låg- och medelinkomsttagarna. Vidare påtalas att flera stora reformer och satsningar har genomförts på utbildningsområdet. Som exempel nämns en mer specialiserad lärarutbildning, fortbildningssatsningar för lärare (och II), legitimation för lärare och förskollärare för att tillgodose att alla elever får en god och trygg undervisning, en ny skollag som innebär ett nytt modernt regelverk för alla skolor oavsett huvudman samt en ny gymnasieskola som ska förbereda elever för inträde i arbetslivet eller för högre studier. I betänkandet nämns dessutom att regeringen har tillsatt utredningen och villkor för fristående skolor m.m. (dir. 2011:68). I direktivet anförs att varje skola, såväl som fristående, ska kvalitetsgranskas och utvärderas efter hur väl de lyckas ge eleverna förutsättningar att nå målen och att utvecklas. Vidare framhålls att Skolinspektionen med den nya skollagen har fått utökade befogenheter att vidta åtgärder mot skolor som inte lever upp till de uppställda villkoren för att bedriva skolverksamhet, oavsett om det är en eller enskild huvudman. Dessutom har fått i uppdrag att genomföra en satsning på grundskolor i stadsdelar som präglas av utbrett utanförskap. Satsningen ska genomföras i ett mindre antal grundskolor i stadsdelar som ingår i regeringens arbete med urban utveckling. Skolorna ska uppvisa låga kunskapsresultat och ha en negativ kunskapsutveckling. Tyngdpunkten i satsningen ska ligga på handledning i undervisningssituationer i syfte att stödja lärarna att utveckla sin undervisning, på metoder och verksamheter för att stödja eleverna att uppnå målen samt på verksamheter utöver den ordinarie skoldagen med fokus på utökad undervisningstid och hjälp med läxläsning. När det gäller frågan om att förebygga segregerade bostadsområden konstateras att denna fråga endast till viss del kan hanteras med bostadspolitiska medel. Det handlar då exempelvis om att ge möjlighet till en blandad bebyggelse i fråga om upplåtelseform och typ av bostäder. Det är en statlig uppgift att utforma de regelsystem som påverkar dessa frågor, men den praktiska tillämpningen i bostadsplaneringen sköts av varje enskild kommun. Inom ramen för det kommunala självbestämmandet och ansvaret för bostadsförsörjningen finns det stora möjligheter att ta särskilda hänsyn till de lokala förutsättningarna och att ta det helhetsansvar som är nödvändigt för att uppnå en önskad samhällsutveckling. Därutöver pekas på regeringens ambition att hålla byggkostnaderna nere med hjälp av bl.a. regelförenklingar och långsiktigt hållbara förutsättningar. Sammanfattningsvis anförde socialutskottet att de åtgärder som regeringen har vidtagit inom socialpolitiken och arbetsmarknadspolitiken, tillsammans med förbättringar inom bl.a. den ekonomiska familjepolitiken och utbildningspolitiken, i sig kan ses som handlingsplaner. Åtgärderna bidrar enligt utskottet till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Det fanns därför enligt utskottet inte skäl för att ta initiativ till en nationell handlingsplan mot barnfattigdom, och utskottet avstyrkte därför motionerna. Kammaren biföll utskottets förslag. har också beslutat om att öka antalet platser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) med ca 5 000 och ca 1 000 . Vidare ökas platserna inom med ca 1 000 och ca 500 (bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Satsningar görs även inom barn- och ungdomsutbildningen, bl.a. i form av ett statsbidrag på till en fortsatt läsa-skriva-räkna-satsning. Statligt stöd till bostadsbyggande behandlas i civilutskottets betänkande 2011/12:CU1. När det gäller den allmänna inriktningen av bostadspolitiken hänvisar utskottet till att det vid ett flertal tillfällen har klargjort sin uppfattning och även uttalat stöd för regeringens insatser på området. Utskottet hänvisar till att bostadsmarknaden och bostadsproduktionen under en lång rad av år har präglats av en omfattande statlig påverkan genom regleringar och olika former av subventioner. har bostadspolitiken emellertid enligt utskottet lagts om i syfte att normalisera sektorn och förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utgångspunkten för detta arbete har varit att hushållens behov och önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Arbetet har till stor del inriktats på att ställa om bostadssektorn från ett bidragsberoende till en tryggare och bättre fungerande bostadsmarknad med långsiktigt stabila villkor för byggande, ägande och nyttjande av bostäder med alla typer av upplåtelseformer. Denna omläggning har enligt utskottet bl.a. inneburit att konkurrenssnedvridande subventioner har avvecklats, byggnadslagstiftningen har förenklats, en ny upplåtelseform har införts, och hyresbostadsmarknaden har fått nya konkurrensneutrala regler som har stöd av marknadens parter. Enligt utskottets uppfattning saknas det skäl för att förorda en omläggning av bostadspolitikens allmänna inriktning. De lokala utvecklingsavtal som regeringen har träffat med vissa kommuner i områden med brett utanförskap löpte ut (se bl.a. prop. 2011/12:1 utg.omr. 13 s. 22 f.). Avtalen har inte förlängts, utan inriktas arbetet på utvärdering samt inhämtning, utbyte och spridning av kunskap. För att en kommun ska kunna ta del av detta kunskapsstöd krävs att den har stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasieskolan. Utskottet kan konstatera att ett mångskiftande arbete krävs när det gäller att värna och stärka demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. I skrivelsen redovisas de åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Utskottet anser att det är viktigt och värdefullt att på detta sätt få en samlad bild av de åtgärder som regeringen avser att vidta samt vilken inriktning som detta arbete har. Med det sagda bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I det följande behandlar utskottet de frågor som aktualiserats av motionsyrkanden väckta med anledning av skrivelsen och under de allmänna motionstiderna 2010/11 och 2011/12. I flera motioner från de allmänna motionstiderna framhålls behovet av att upplysa om människors lika värde, att bekämpa rasism och att sprida kunskap om tidigare kränkningar av mänskliga rättigheter. Som kulturutskottet har påtalat får dessa motioner i huvudsak anses tillgodosedda med de redovisade åtgärderna i regeringens handlingsplan. I denna del bör särskilt framhållas det utvidgade uppdraget till Forum för levande historia om att framför allt till skolor sprida framtagna metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar samt regeringens åtgärder för att effektivisera arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Utskottet avstyrker således motionerna 2010/11:K413 (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:U245 (KD) yrkande 1, 2011/12:K368 (S) och 2011/12:U251 (KD) yrkande 1. När det gäller Säkerhetspolisens uppgifter vill utskottet framhålla att handlingsplanen omfattar ett stort antal förebyggande åtgärder och att den involverar en rad olika aktörer. Utskottet delar justitieutskottets uppfattning att det inte finns några skäl för att ställa sig bakom vad som yrkas i motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 2 om att utvärdera Säkerhetspolisens åtgärder för att förhindra radikalisering. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. I motion 2011/12:K5 (S) efterlyses ytterligare åtgärder från regeringens sida för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det krävs åtgärder inom en rad olika politikområden för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I aktuell skrivelse presenteras dock de åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens arbete på området. Vid sidan om detta arbete har som redovisats ovan en rad åtgärder vidtagits inom skilda politikområden för att främja demokratin och förebygga våldsbejakande extremism. Bland annat har åtgärder vidtagits för att bekämpa barnfattigdomen och arbetslösheten bland ungdomar. Det har även gjorts insatser inom skolan och för bostadsbyggandet. När det gäller arbete med kommuner i områden med brett utanförskap inriktas detta arbete numera på bl.a. utvärdering och kunskapsspridning. Som kulturutskottet har påtalat har också en del insatser gjorts på idrottsområdet. Därutöver ska nämnas att regeringen numera har gett i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som syftar till att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och att stödja individer som vill lämna sådana grupper. I skrivelsen framhålls att det är särskilt viktigt att stimulera verksamheter riktade mot den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön, eftersom ungdomar som ansluter sig till våldsbejakande islamistiska extremistgrupper enligt regeringen inte är, i samma omfattning som ungdomar inom andra ideologiska våldsgrupper, benägna att lämna dessa när de blir äldre. Frågor om våldsbejakande extremism berör givetvis även polismyndigheternas brottsförebyggande åtgärder. Den nu aktuella handlingsplanen är emellertid inte inriktad på detta arbete. I regeringens skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism, som bereds inom justitieutskottet, beskrivs stora delar av regeringens brottsförebyggande arbete. I skrivelsen föreslås också en rad åtgärder inom detta område. Bland annat har regeringen föreslagit ändringar i vapenlagsstiftningen. Sammantaget har alltså regeringen vid sidan av den redovisade handlingsplanen vidtagit eller avser att vidta en rad åtgärder inom skilda politikområden för att värna demokratin och förebygga våldsbejakande extremism. Utskottet menar därför att det inte finns några skäl för att ta initiativ till ytterligare åtgärder inom det aktuella området. Utskottet avstyrker därför motion 2011/12:K5. I motion 2011/12:K6 (SD) framhålls att en verksamhet bör inrättas med uppgift att upptäcka och förebygga att individer ansluter sig till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer. Som redovisats ovan har fått i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som syftar till att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och att stödja individer som vill lämna sådana grupper. I skrivelsen framhåller regeringen att det är särskilt viktigt att stimulera verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön samt stödja individer som vill lämna denna miljö. Utskottet anser att det inte behövs något initiativ i denna del och avstyrker därför motionen.