bet · H001FiU2 · 2012-12-12 00:00:00 — Övriga förslag till ändrade anslag motiveras inte närmare här inte utan behandlas huvudsakligen i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. I motion 2012/13:Fi253 av m.fl. föreslås att anvisar sammantaget mindre än vad regeringen föreslår för . I detta ingår i första hand att partiet motsätter sig kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken eftersom man anser att risken, beroende på bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, för svenskt vidkommande blir alltför hög. Dessutom anser att det verkar vara en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part. Övriga förslag till ändrade anslag motiveras inte närmare här utan behandlas huvudsakligen i partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. I motion 2012/13:Fi251 av m.fl. yrkande 1 föreslås det att anvisar sammantaget utöver vad regeringen föreslår för . I detta ingår bl.a. ett borttagande av reformen om nedsättningen av socialavgifterna för unga, som enligt motionen har visat sig vara en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. För den högre arbetsgivaravgift som blir konsekvensen av nedsättningen kompenseras staten som arbetsgivare fullt ut, varför motionärerna avsätter . avvisar även möjligheten till sänkt löneskatt för äldre. Syftet med detta förslag var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock enligt inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. Höjningen av de sociala avgifterna för äldre innebär enligt motionens förslag ökade kostnader för de statliga myndigheterna, något som motionärerna vill kompensera genom att anslå medel till desamma i form av ett nytt anslag om . vill utöver vad regeringen föreslår satsa ytterligare medel på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. I betänkande 2011/12:FiU2 avstyrkte utskottet ett likalydande yrkande med hänvisning till statistik från som visade att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer, exempelvis att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till . Den oförklarade löneskillnaden uppgick till 20072009. Åren 2002 2003 var den som högst och uppgick då till . Utskottet kunde därmed konstatera att utvecklingen gick åt rätt håll, även om man på samma gång betonade vikten av jämställda löner såväl i staten som i övriga delar av samhället, liksom att man förutsatte att regeringen noga skulle följa frågan om skillnaden mellan mäns och kvinnors löner. I anslutning till ovanstående kan konstateras att den oförklarade löneskillnaden enligt uppgick till , dvs. ytterligare en viss minskning. I motion avvisas bl.a. möjligheten till sänkt löneskatt för äldre. En höjning av de sociala avgifterna för äldre skulle innebära ökade kostnader för de statliga myndigheterna. För att kompensera för detta vill partiet anslå medel till de statliga myndigheterna i form av ett nytt anslag. När det gäller förslaget i sak ansåg skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet att nedsättningen inte skulle avskaffas. beslutade enligt utskottets förslag (yttr. 2012/13:SkU1y, bet. 2012/13:FiU1). Förslaget om att kompensera de statliga myndigheterna för höjda sociala avgifter innebär dessutom att de samlade utgifterna inom utgiftsområdet överstiger den ram som beslutades av (bet. 2012/13:FiU1). Förslag om slopande av nedsättningen av socialavgifter för unga finns i motioner från bl.a. En höjning av de sociala avgifterna för unga skulle innebära ökade kostnader för de statliga myndigheterna. För att kompensera för detta anslås medel till de statliga myndigheterna i form av ett nytt anslag. När det gäller förslaget i sak ansåg socialförsäkringsutskottet i sitt yttrande till finansutskottet att nedsättningen inte skulle avskaffas. beslutade enligt utskottets förslag (yttr. 2012/13:SfU1y, bet. 2012/13:FiU1). Förslaget om att kompensera de statliga myndigheterna för höjda sociala avgifter innebär dessutom att de samlade utgifterna inom utgiftsområdet överstiger den ram som beslutades av (bet. 2012/13:FiU1). Sammanfattning av utskottets ställningstagande Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2. När det gäller särskilt kapitalhöjningen i EIB vill utskottet, liksom regeringen, betona att hela EIB:s verksamhet i EU ska ge ett ökat bidrag till hållbar tillväxt och sysselsättning, att EIB i samarbete med ägarländerna ska ta fram regionala tillväxtprioriteringar för utlåningen samt att EIB ska sträva efter att öka bankens mervärde i utlåningen. I fråga om jämställda löner såväl i staten som i övriga delar av samhället anser utskottet att det är ett mycket viktigt mål. kan utskottet notera att utvecklingen går åt rätt håll. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen noga följer frågan om skillnaden mellan mäns och kvinnors löner. De motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Bemyndiganden inom utgiftsområde 2 4 Bemyndigande för Kammarkollegiet Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras genom en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. utnyttjades krediten med totalt av Myndigheten för kulturanalys och Havs- och vattenmyndigheten. har krediten utnyttjats med av Statens servicecenter. Modellen med krediter för inrättande av myndigheter infördes . I samband med beslutet anförde utskottet bl.a. att krediten ska användas för att finansiera verksamhetskostnader för nya myndigheter som ännu inte har påbörjat sin verksamhet. När en myndighet har bildats och fått anslag ska den betala av krediten i Kammarkollegiet. Utskottet ansåg vidare att regeringen skulle återkomma med en redovisning av hur modellen har fungerat (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2). En sådan redovisning har också lämnats sedan budgetpropositionen . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 5 Bemyndigande för att överta Statens järnvägars obligationsportfölj Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som uppgår till högst för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som uppgår till högst 3 för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Mot bakgrund av avvecklingen av affärsverket föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. kommer vid avvecklingen att överta de finansiella tillgångar och skulder som ursprungligen härrör från de amerikanska leasingtransaktioner som har ingått. De amerikanska leasingkontrakten är lösta men affärsverket är fortsatt ägare till ett antal obligationer som utgjorde del av de ursprungliga transaktionerna. Vid lösen av de amerikanska leasingkontrakten finansierades övertagandet av obligationerna genom lån i . Överföringen till avser dessa obligationer, valutasäkringsavtal och de lån i som är kopplade till dessa. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ge en kredit på räntekonto i om högst till för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge en kredit på räntekonto i om högst till för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. hanterar bl.a. pensionsutbetalningar för individuell ålderspension och Kåpan och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Verksamheten omfattar mycket stora penningflöden. Till exempel omsätter enbart flödet för Kåpan . Tiden mellan fakturering och betalning är kort, och om betalningen för t.ex. de två största fakturorna skulle utebli någon månad motsvarar det en räntebelastning på . Regeringen anser därför att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även . Ovannämnda kredit inrättades 2009 eftersom regeringen då gjorde bedömningen att Statens pensionsverks (numera ) normala räntekontokredit inte var tillräcklig och enbart gällde kostnader och intäkter i den egna verksamheten, dvs. uppgick krediten till . Regeringen föreslår att krediten ska vara oförändrat på , varav avser kredit för förmedling av avgiftsbestämda förmåner och kredit för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . föreslår att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Utskottet tillstyrker förslag till låneram för myndigheten. Avgiftsfinansierad verksamhet inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20132015 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i fastigheter m.m. Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras genom hyresintäkter samt genom lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för för perioden 20132015 (se tabell 3 nedan). Tabell 3 Investeringsplan för 20132015 Summa finansiering via lån och åren framöver planeras ett antal stora investeringar i samband med renoveringar. En om- och tillbyggnad av är planerad för att kunna öka besökskapaciteten. I uppförs en tillbyggnad till som ska inrymma ubåtarna , som vissa anpassningar görs av den befintliga museibyggnaden. genomför en projektering för renovering och ombyggnad av . I behöver byggnaden installationer moderniseras. Projektet är något försenat på grund av bl.a. förseningar i upphandlingsprocessen. I och dess annex genomförs en ombyggnad för att förbättra klimatet samt effektivisera lokalanvändningen. Av resultatredovisningen i propositionen framgår dock inte hur mycket som har investerats i respektive projekt. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i fastigheter m.m. SFV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov menar regeringen att låneramen fortsatt bör vara densamma, dvs. Enligt uppgifter från uppgår den utnyttjade låneramen till följande. Tabell 4 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneramen (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för perioden 20132015 och till låneram för . Utskottets förslag i korthet godkänner investeringsplanen för för perioden 20132015 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för för perioden 20132015 (se tabell 5 nedan). Förutom en översiktlig investeringsplan redovisar regeringen i budgetpropositionen även en detaljerad tabell över pågående och planerade investeringar som överstiger (tabell 8.11 utg.omr. Av tabellen framgår dock inte hur mycket som har investerats i respektive projekt. Tabell 5 Investeringsplan för 20132015 Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov menar regeringen att låneramen bör vara 11,1 miljarder . Låneramen för höjs därmed med . Tabell 6 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneramen (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för perioden 20132015 och låneram för . Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av , dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten från grunden. I syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer sprids kostnaderna under uppbyggnadsskedet över . För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden över krediter i . Sjunde AP-fondens redovisade resultat var negativa från starten av verksamheten . var resultaten positiva. Till följd av marknadsutvecklingen var resultaten negativa både 2008 och 2009. uppvisade Sjunde AP-fonden återigen ett positivt resultat. Resultatet uppgick till , vilket i motsvarande grad minskade fondens balanserade underskott till . Som ett led i sin strävan att behandla olika generationer av pensionssparare lika har Sjunde AP-fonden fastställt att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. Mot bakgrund av osäkerheten kring Sjunde AP-fondens kreditbehov, som är en följd av osäkerheten kring fondens intäkter, bedömer regeringen att det , i likhet , finns behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i omfattande högst . Regeringen avser dock att bevilja Sjunde AP-fonden en ram för kredit på räntekonto om , dvs. en sänkning med jämfört med . Den högre ramen gör det möjligt för regeringen att med mycket kort varsel besluta att utöka krediten om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av fondkapital från Sjunde AP-fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. Regeringen föreslår också, liksom , att Sjunde AP-fonden får möjlighet att ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Övriga förslag inom utgiftsområde 2 11 Äganderätten till fastigheten 11 () Utskottets förslag i korthet godkänner att staten avstår från anspråk på äganderätt till fastigheten 11. Regeringen föreslår att godkänner att staten avstår från anspråk på äganderätt till fastigheten 11. Bakgrunden är att myndigheten och med Stiftelsen (LSH) har skrivit till regeringen och uttryckt att det finns oklarheter gällande äganderätten till fastigheten 11 (). LSH anser att fastigheten är en del av makarna donation som förvaltas av Stiftelsen . Regeringen delar denna bedömning varför staten bör avstå från sina anspråk och bidra till att lagfarten kan överföras till Stiftelsen . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: Anslagen inom utgiftsområde 2 Anslagen inom utgiftsområde 2 anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt förslag i bilaga 2 och avslår regeringens begäran om godkännande att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 16, bifaller delvis proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 14 och avslår proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 13 och motionerna 2012/13:Fi251 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Fi253 av m.fl. (SD), 2012/13:Fi284 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:Fi300 av m.fl. (S). Bemyndigande för anslaget 1:3 Bemyndigande för anslaget 1:10 motsätter sig kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken och anför att risken, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, för svenskt vidkommande blir alltför hög. Det förefaller tillika som en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 14 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 16 2013 (bet. 2012/13:FiU1). Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande om Socialdemokraternas politik inom utgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i Socialdemokraternas motion2012/13:Fi300. Nedsättningen av socialavgifter för unga har dömts ut av regeringens Finanspolitiska råd, som beskriver det som en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. Även utvärdering (IFAU) har uttryckt stor tveksamhet kring reformens effektivitet. Vi väljer att helt ta bort nedsättningen, då det är svårt att se några påtagligt positiva effekter av den. I stället föreslår vi en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten. Unga människor ska vara arbetslösa . I enlighet med finansieringsprincipen justeras anslaget till staten med . Vi avskaffar arbetsgivarens ansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen. Det innebär lägre lönekostnader för staten som arbetsgivare. Vi drar av denna anledning in . Sammantaget tillför vi ett nytt anslag, Statens lönekostnader, inom utgiftsområde 2 den totala summan , vilket senare ska fördelas ut på berörda myndigheter. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 14 (MP) (MP) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 16 2013 (bet. 2012/13:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer jag att lägga fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Jag står fast vid förslag om att det inom utgiftsområde 2 borde avsättas för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. Det är som ansvarar för den officiella lönestatistiken, den statistik som också används av . Enligt Medlingsinstitutets rapport är den oförklarade löneskillnaden mellan kvinnor och män inom staten . Då har hänsyn tagits till att kvinnor och män exempelvis arbetar inom olika yrken och sektorer och har olika utbildningsnivå. De största strukturella problemen är den starkt könssegregerade arbetsmarknaden samt att kvinnodominerade yrken värderas lägre. Här behöver staten ta ett större ansvar som arbetsgivare för att minska löneskillnaden mellan kvinnor och män i den statliga sektorn. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 14 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt ramen för statsbudgetens utgifter samt en beräkning av statens inkomster (bet. 2012/13:FiU1). presenterar i sin budgetmotion Fi250 en helt annan inriktning för den ekonomiska politiken än vad riksdagsmajoriteten fattat övergripande beslut om. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi lägger fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Vi vill investera i gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi. Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet, vilket vi finansierar. Tillgängligheten ska förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet för järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods, och de skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Det behövs bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi gör en stor satsning på äldreomsorgen, bl.a. genom fler anställda och utbildning. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras, både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen En gymnasiegaranti föreslås som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan de fyller . satsar på ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med 25 000 jobb- och utbildningsplatser. Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten i , och vi föreslår en extra förstärkning av resurser till skolor med särskilt stora behov. De som arbetar kvällar, nätter och ska ha rätt till den skattefinansierade barnomsorgen; därför satsar vi för att skapa 15 000 platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Vi föreslår också en stimulans till kommunerna så att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola. Sjukförsäkringen förbättras, bl.a. genom slopad tidsbegränsning och möjligheter att återförsäkra de som har utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. En individualiserad föräldraförsäkring föreslås och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. Vi föreslår även att studiemedlen höjs. För oss är utbildning centralt, och därför gör vi gör omfattande satsningar på utbildningsplatser i komvux, högskolor, yrkesutbildningar m.m. satsar också på arbetsmarknadsåtgärder för att rusta människor för ett hållbart arbetsliv med plats för fler. Därför lägger vi bl.a. fram förslag om en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Vi vill skapa ett tillgängligt arbetsliv där fler får plats. Vi avskaffar programmet fas 3 och ersätter det med subventionerade jobb med avtalsenlig lön och utbildningsplatser. Vi satsar på förbättrad tillgänglighet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och ett förstärkt arbetsmiljöarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än .