bet · H001FiU6 · 2012-11-27 00:00:00 — 2012/13:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Redovisning av AP-fondernas verksamhet Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2011/12:130 Redovisning av fondernas verksamhet . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Förutom att redovisa AP-fondernas verksamhet presenterar regeringen i skrivelsen utvärderingar av fondernas långsiktiga strategiska förvaltning 20012011 och av fondernas operativa förvaltning 20072011. Vidare redovisar regeringen sin syn på AP-fondernas arbete med riktlinjerna för miljö och etik och riktlinjerna för ersättningar och anställningsvillkor i AP-fonderna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav en sammanlagd förlust på till följd av den svaga utvecklingen på aktiemarknaderna . Kapitalet i fonderna minskade med till . I likhet med vid tidigare behandlingar konstaterar utskottet att AP-fondernas förvaltning inte gett den avkastning som förväntades när de nya placeringsreglerna infördes . Ingen av fonderna har nått sina mål för avkastningen. Anledningen är bl.a. att finansmarknaderna har varit extremt turbulenta under det senaste årtiondet med stora upp- och nedgångar i tillgångspriserna. Utskottet understryker vikten av att förvaltningen av pensionskapitalet bedrivs kostnadseffektivt. I betänkandet behandlas sex motioner om AP-fondernas placeringar och etik och miljö i placeringsverksamheten. I en motion föreslås att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns 2 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2011/12:130 till handlingarna. Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna 2011/12:Fi21 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Fi225 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 2012/13:Fi234 av (M), 2012/13:Fi296 av (MP) och 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 1 (MP, V) Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (S), (MP), (SD) och (V). I skrivelse 2011/12:130 AP-fondernas verksamhet lämnar regeringen en redovisning av fondernas verksamhet . Dessutom redovisas utvärderingar av fondernas långsiktiga strategiska förvaltning 20012011 och av fondernas operativa förvaltning 20072011. Vidare granskar regeringen arbete med riktlinjerna för etik och miljö och riktlinjerna för ersättning och anställningsvillkor i AP-fonderna. I betänkandet behandlas sex motioner om AP-fondernas placeringar och etik och miljö i placeringsverksamheten. I en motion föreslås också att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. höll utskottet en öppen utfrågning om den s.k. tillsammans med socialförsäkringsutskottet. Vid utfrågningen deltog finansmarknadsminister , den särskilde utredaren , vd:n för , den tidigare vd:n för och , vd:n i OMX och forskningschefen på nederländska APG (Algemene Pensioen Groep) och styrelseledamoten i . Protokollet från utfrågningen publiceras i en bilaga till betänkandet. Den svaga börsutvecklingen gjorde att buffertfonderna, dvs. FörstaFjärde AP-fonden och , gav ett sammanlagt resultat på . Resultatet motsvarar en avkastning på , vilket kan jämföras med avkastningen på respektive . Pensionsutbetalningarna överskred de inbetalade pensionsavgifterna med . Det är som pensionsutbetalningarna är större än pensionsavgifterna. Innebörden av detta är att buffertfonderna tvingas skjuta till medel för att säkerställa de löpande pensionsutbetalningarna. Utflödet var dock lägre än under både 2009 och 2010 då fonderna var tvungna att skjuta till 15,6 respektive . Sammantaget innebär detta att buffertfondernas samlade kapital minskade med , från till . , då AP-fonderna började förvalta pensionskapitalet enligt nya placeringsregler, har fonderna gett en årlig genomsnittlig avkastning på . Det är något högre än inkomstindex, som stigit med i genomsnitt . Inkomstindex är ett viktigt jämförelsemått för fondernas bidrag till finansieringen av pensionerna, eftersom inkomstindex är grunden för den årliga uppräkningen av pensionssystemets tillgångar och skulder. Tabell 1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader 2011 () 155 (163) 114 (105) 269 (268) 159 (160) 210 (196) 369 (356) 155 (154) 89 (146) 244 (300) 179 (176) 24 (30) 203 (206) 648 (653) 437 (477) 1 085 (1 130) 120 (145) 23 (22) 143 (167) Anm.: Sffrorna inom parentes anger kostnaderna 2010. Till följd av ändrade placeringsregler och en uppdelning av pensionskapitalet i fyra lika stora fonder steg fondernas förvaltningskostnader kraftigt direkt efter pensionsreformen, och kostnadsutvecklingen har löpande diskuterats i utvärderingarna av fondernas verksamhet . minskade de sammanlagda kostnaderna med nästan , främst på grund av lägre utbetalade externa provisionsarvoden i Tredje AP-fonden. Av tabell 1 framgår att kostnaderna totalt uppgick till 2011, vilket motsvarar av det förvaltade kapitalet. Förutom dessa kostnader tillkommer utgifter om sammanlagt , som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader (nya principer infördes ). Det är dock en minskning med jämfört med . Dessa utgifter omfattar t.ex. prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, dvs. avgifter som endast betalas ut om den externa förvaltaren når en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. Resultatet för Första AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till sammanlagt . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader (se ovan). Den rörliga ersättningen till personalen avskaffades 2010 och den uteblivna ersättningen kompenserades med ett ordinarie lönepåslag på . Fonden har gett en total avkastning på , vilket ligger under styrelsens mål på . Fondens kapital uppgick till . Diagram 1 Buffertfondernas avkastning 2011 och genomsnitt 20012011 (procent) Andra AP-fondens resultat uppgick till 2011. Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader var . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalades ingen rörlig ersättning ut till personalen eftersom resultatet var negativt. betalades ut i rörlig ersättning. Realt sett har fonden gett en avkastning på i genomsnitt , vilket ligger under fondens långsiktiga mål om en real avkastning på . Andra AP-fondens kapital uppgick till . Resultatet för Tredje AP-fonden blev 2011 , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader stannade på . Till det kommer utgifter om sammanlagt som inte redovisas som kostnader. gjordes inga reserveringar för rörliga ersättningar till personalen eftersom fonden redovisade ett negativt resultat. Det kan jämföras med en avsättning på , av vilka betalas ut efter intjänandeåret. Fondens långsiktiga mål är att ge en avkastning på realt . Målet är inte uppfyllt eftersom fonden har gett en real avkastning på . Tredje AP-fonden är den av buffertfonderna som har störst andel s.k. alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter och onoterade aktier. Diagram 2 Buffertfondernas kapital 2010 och 2011 (miljarder kronor) Tredje AP-fondens kapital uppgick till . Fjärden AP-fonden hade ett resultat på . Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalades ingen rörlig ersättning ut till personalen (exklusive vd och ledningsgrupp). uppgick den rörliga ersättningen till . Fondens mål är att ge en real avkastning efter kostnader på . uppgick den reala avkastningen till , vilket innebär att målet inte uppfyllts. Målet för den operativa förvaltningen är att ge en extra avkastning på utöver jämförelseindex . gav den operativa förvaltningen en extra avkastning på , vilket innebär att målet infriades. låg dock den aktiva avkastningen på , dvs. Fondens kapital uppgick till . Sjätte totala resultat uppgick till 2011, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalade fonden inte ut någon rörlig ersättning till personalen, vilket kan jämföras med en rörlig ersättning på . Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med till , vilket motsvarar en nominell och real tillväxt på respektive . Fondens kortsiktiga mål var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till , vilket inte infriades. Fondens långsiktiga mål var en avkastning på , vilket inte heller infriades eftersom avkastningen uppgick till . ändrades verksamheten i Sjunde AP-fonden. De två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden ersattes av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. infördes förvalsalternativet AP7 Såfa. AP7 Såfa är en s.k. generationsfond med en risksammansättning som speglar pensionsspararens ålder. Upp till består Såfa av enbart aktiefonder, för att sedan, , minska till en tredjedel aktiefonder och två tredjedelar räntefonder. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. hade Såfa 2,8 miljoner premiepensionssparare. Målet för Såfa är att den ska nå en avkastning som är minst lika stor som genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet. Såfa gav en avkastning på , vilket är lite lägre än de övriga fondernas genomsnittliga avkastning på . AP7 Aktiefond gav en avkastning (före kostnader) på , vilket är lägre än fondens jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket är lägre än jämförelseindex. uppgick förvaltningsavgifterna till Sjunde AP-fonden till , medan fondens kostnader uppgick till . Årets resultat blev , vilket minskade fondens ackumulerade underskott till (för att fördela kostnaderna för att starta fonden över flera generationer pensionssparare disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i ). Sjunde AP-fonden har inget system för rörlig ersättning till personalen. Regeringens utvärdering av AP-fonderna Regeringens utvärdering omfattar följande delar: Fondstyrelsernas långsiktiga mål och strategiska beslut Övriga frågor riktlinjerna för miljö och etik och riktlinjerna för anställningsvillkor i AP-fonderna. Utvärderingen av de strategiska besluten omfattar perioden 20012011 (FörstaFjärde AP-fonden) och utvärderingen av den operativa förvaltningen omfattar perioden 20072011. Regeringens utvärdering bygger på underlag från . Regeringen gör först en bedömning av AP-fondernas bidrag till pensionssystemet . I likhet med konstaterar regeringen att de stora börsnedgångarna IT-bubblan 2001-2002, finanskrisen och börsnedgången har fått till effekt att buffertkapitalet varierat kraftigt under det nya pensionssystemets första . Ett ökat risktagande genom att tillåta en högre andel aktieplaceringar i portföljerna har inte gett den utdelning som man förväntade sig när regelverket ändrades . Investeringar i svenska aktier har den senaste elvaårsperioden gett en genomsnittlig avkastning på , investeringar i utländska aktier har gett och investeringar i svenska obligationer har gett . Utvecklingen visar enligt regering på nyttan av att man sprider riskerna mellan olika typer av tillgångar. Fondernas investeringar i t.ex. räntebärande värdepapper har dämpat nedgången i buffertkapitalet med börsfall. uppgick pensionssystemets samlade buffertkapital, dvs. summan av FörstaFjärde AP-fondens och Sjätte kapital, till . har fonderna gett en avkastning på , vilket motsvarar en avkastning på . Det innebär att buffertfondernas avkastning har överstigit inkomstindex, som steg med i genomsnitt . Det betyder i sin tur att fonderna och buffertkapitalet gett ett positivt bidrag till finansieringen av pensionssystemet. Inkomstindex är det index som ligger till grund för den årliga uppräkningen av skulderna i pensionssystemet. Som framgår av tabell 2 har bidraget emellertid varierat över perioden. , 20012004, utvecklades buffertkapitalet sämre än inkomstindex, men pensionssystemet var ändå i balans eftersom det fanns ett överskott i systemet. var däremot överskottet i pensionssystemet lägre än det ackumulerade överskottet i buffertfonderna. Innebörden av det var att överskottet i buffertfonderna bidrog till att den automatiska balanseringen av pensionssystemet, den s.k. bromsen, inte aktiverades . Fondernas goda avkastning bidrog till att bromsen inte heller aktiverades under dessa år. Däremot medverkade fondernas kraftiga förluster till att bromsen aktiverades . Regeringen noterar dock att påfrestningarna i pensionssystemet under framför allt 2008 var så omfattande att inte heller en positiv avkastning i buffertfonderna hade kunna förhindra en aktivering av bromsen. har pensionssystemet gått från ett underskott på till ett överskott på 2011, en förbättring på . Förbättringen förklaras till största delen av en nedskrivning av pensionssystemets skulder genom aktiveringen av bromsen, men även till viss del av den relativt höga avkastningen i buffertfonderna . Tabell 2 Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering (miljarder kronor) Resultat om fondernas resultat motsvarat inkomstindex Nettoställning pensionssystemet, överskott/underskott -34,2 -34,2 -85,6 -103,1 -137,3 -89,8 -48,9 -194,7 -229,6 -105,9 -20,2 -17,3 -33,1 I skrivelsen redovisar regeringen också en jämförelse mellan buffertfonderna och sju utländska pensionsfonder som har ungefär samma uppdrag. Jämförelsen visar att buffertfonderna för perioden 20072011 har den fjärde högsta avkastningen av de undersökta fonderna, men trots det nådde inte buffertfonderna upp till fondernas genomsnittliga avkastning (snittet drogs upp av en hög avkastning i danska ATP, Arbejdsmarkedets Tillægspension). hade buffertfonderna den näst lägsta avkastningen bland fonderna. Endast den norska oljefonden (Statens pensionsfond utland, SPU), som uteslutande placerar i utländska tillgångar, var sämre. Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondens strategiska beslut Regeringen konstaterar att fondernas långsiktiga avkastning försämrades jämfört med , främst till följd av den svaga börsutvecklingen . Samtliga fonder redovisar dock en högre genomsnittlig avkastning än inkomstindex . Däremot har ingen av fonderna nått sina egna mål för avkastningen . Målen varierar mellan nominellt. Tabell 3 FörstaFjärde AP-fondens avkastning (4,) (4,) (4,) (4,) (4,) Anm: Siffrorna i parentes anger avkastningen perioden . har skillnaden mellan fonderna när det gäller den långsiktiga avkastningen minskat, och nedgången fortsatte . Skillnaden i avkastning var som störst 2007 då skillnaden mellan den bästa och sämsta fonden i fråga om fondkapitalet uppgick till . hade den skillnaden sjunkit till . Förbättringen förklaras bl.a. av att , som var den fond som hade det lägsta kapitalet 2007, har haft den högsta avkastningen . Regeringen konstaterar också att fonderna sedan finanskrisen på olika sätt har anpassat sina förvaltningsmodeller och investeringar för att skapa portföljer som bättre hanterar stora marknadssvängningar, liknande dem som vi sett . I förra årets utvärdering ansåg regeringen att de nya förvaltningsmodellerna kräver att fonderna utvecklar metoder för att utvärdera resultaten av de nya modellerna. har Första, Tredje och utvecklat utvärderingsmodeller som ska börja användas . Regeringen anser att det är bra att arbetet med en utvärdering har kommit till stånd och menar vidare att det är viktigt att resultaten av utvärderingarna redovisas. Första AP-fondens strategiska beslut har Första AP-fonden gett ett bidrag till pensionssystemet på . Strategiska beslut svarade för av avkastningen före kostnader. Den genomsnittliga avkastningen uppgår till . Första AP-fondens mål för förvaltningen är att ge en nominell avkastning på . införde fonden en ny förvaltningsmodell. Syftet var att skapa en mer flexibel modell som bättre kan hantera svängningarna på finansmarknaderna. har fonden utvecklat metoder för att utvärdera den nya förvaltningsmodellen. Metoderna kommer att börja användas 2012. har fonden genomfört stora förändringar i sin portfölj. Andelen svenska och utländska aktier minskade från . Andelen räntebärande tillgångar ökade från som andelen alternativa tillgångar steg med en procentenhet till . Fondens ambition är att öka andelen alternativa tillgångar till av kapitalet. Andra AP-fondens strategiska beslut har Andra AP-fonden gett en avkastning på . Strategiska beslut svarade för av avkastningen före kostnader. Den genomsnittliga avkastningen uppgår till . Fondens långsiktiga mål för förvaltningen är en real avkastning på , mätt . genomförde fonden sin största förändring av portföljen. Andelen svenska aktier minskades , från till , medan andelen aktier på tillväxtmarknader höjdes från . ökade andelen räntebärande värdepapper och alternativa tillgångar . Tredje AP-fondens strategiska beslut har Tredje AP-fonden gett en avkastning på . Fondens strategiska beslut har svarat för av avkastningen före kostnader. Den genomsnittliga avkastningen uppgår till . tillämpar AP-fonden en ny förvaltningsmodell kallad dynamisk allokering. Förenklat innebär modellen att fonden fokuserar förvaltningen på riskklasser, t.ex. aktie-, inflations- och ränterisker, i stället för olika tillgångsslag. Fondens långsiktiga mål är en real avkastning på . Eftersom Tredje AP-fonden fokuserar på riskklasser blir en uppdelning på tillgångsslag endast indikativ. Men enligt regeringen var av fondens kapital investerat i aktier, var investerat i räntebärande värdepapper och i alternativa tillgångar. har andelen alternativa tillgångar ökat relativt kraftigt medan framför allt andelen räntebärande värdepapper har minskat. Under både 2010 och 2011 överskred Tredje AP-fonden den lagstadgade gränsen med en maximal röstandel på i ett företag. Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) ska den överskjutande delen avvecklas så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. köpte fonden av aktierna i det då onoterade bolaget . Bolaget börsnoterades och fondens röstandel i bolaget uppgick efter börsintroduktionen till . Vid utgången av uppgick fondens röstandel till . överskred fonden dessutom den lagstadgade gränsen att högst av fondkapitalet får investeras i onoterade tillgångar exklusive fastigheter. Värdet på fondens noterade tillgångar sjönk kraftigt under finanskrisen . Däremot föll inte värdet på onoterade tillgångar lika mycket, vilket fick till effekt att andelen onoterade tillgångar i fondkapitalet gick . har andelen onoterade tillgångar legat både strax över och strax under femprocentsgränsen. uppgick dock andelen till . Fonden har inte investerat i nya onoterade aktier . Fjärde AP-fondens strategiska beslut har haft en avkastning på . Fondens strategiska beslut står för av avkastningen före kostnader. Den genomsnittliga avkastningen uppgår till . Fondens mål är att nå en real avkastning på sett . minskade andelen aktier i fondens portfölj till , medan andelarna räntebärande och andelen alternativa tillgångar ökade . är den fond som har lägst andel alternativa placeringar av FörstaFjärde AP-fonden. Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondens operativa förvaltning Regeringen konstaterar att resultatet av fondernas aktiva förvaltning är otillfredsställande. Som framgår av tabell 4 redovisar Andra AP-fonden ett negativt resultat före kostnader. Tredje och redovisar visserligen ett positivt resultat före kostnader, men resultatet är inte tillräckligt bra för att kunna täcka de risker och kostnader som är förknippade med verksamheten. Den enda fond som för perioden redovisar ett resultat som överstiger kostnaderna är Första AP-fonden. Regeringen är dock osäker på om resultatet är tillräckligt bra med tanke på risken. Tabell 4 FörstaFjärde AP-fondens operativa avkastning 2011 och 20072011 I likhet med tidigare välkomnar regeringen att fonderna har ändrat sina förvaltningsmodeller och att de i högre grad fokuserar på den långsiktiga allokeringen av fondkapitalet. Regeringen anser dock att utvecklingen borde drivas längre. Omfattningen av den aktiva förvaltningen i åtminstone tre av fonderna står inte i proportion till de svaga resultaten av förvaltningen, enligt regeringen. skiljer sig från FörstaFjärde AP-fonden genom att fonden har ett särskilt uppdrag och genom att den har obegränsade möjligheter att placera kapitalet i onoterade aktier. Fonden skiljer sig även från FörstaFjärde AP-fonden och de flesta andra s.k. riskkapitalfonder i den meningen att fonden är sluten, dvs. det sker inte några in- och utbetalningar från pensionssystemet, och genom att huvuddelen av investeringarna är begränsade till den svenska marknaden. fick en ny vd och tre nya styrelseledamöter, inklusive en ny ordförande () och en ny vice ordförande (den nya vd:n ersattes av ytterligare en ny vd, föredragandens kommentar). har vd:n och styrelsen genomfört relativt omfattande strategi- och organisationsförändringar. Bland annat har fondens uppdrag omtolkats, man har skrivit ned investeringarna i expansionsbolag med ca och lagt större fokus på långsiktiga investeringar i onoterade bolag (framför allt mogna bolag men också nordiska fonder som investerar i bolag som befinner sig i en tidig eller mogen utvecklingsfas). Dessutom har organisationen två delar, Företagsinvesteringar och Fondinvesteringar, och ett nytt långsiktigt mål har införts . Tabell 5 Sjätte avkastning efter kostnader (procent ) (7,3) (10,2) (13,0) Börsindex svenska mellanstora bolag Som framgår av tabell 5 uppgick fondens totala avkastning efter kostnader till perioden perioden 20032011. Avkastningen för bägge perioderna överstiger inkomstindex, vilket innebär att fonden bidragit till finansieringen av pensionssystemet. Däremot når fonden inte upp till sina egna mål för avkastningen för någon av perioderna. En viktig förklaring till detta är den nedskrivning av portföljen på som den nya styrelsen genomförde . Regeringen menar i skrivelsen att nedskrivningar av bedömda marknadsvärden visserligen är ett normalt inslag i riskkapitalverksamhet, men att nedskrivningen på av Sjätte innehav i expansionsbolag är anmärkningsvärt stor. Nedskrivningarna har gjorts i två portföljer och motsvarar respektive av portföljernas värde . Enligt regeringen finns det ingen övergripande ekonomisk eller marknadsmässig förklaring till de stora nedskrivningarna. Regeringen kommer därför att följa upp hur det kan vara möjligt att göra så stora nedskrivningar från till ett annat. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fondens strategiska beslut Det s.k. förvalsalternativet i Sjunde AP-fonden (Premiesparfonden och därefter AP7 Såfa) har sedan starten haft en avkastning på i genomsnitt . Det är bättre än de privata fonderna i premiepensionssystemet som redovisar en genomsnittlig avkastning på . Det är också bättre än förvalsfondens tidigare mål att fonden skulle överträffa genomsnittet för alla fonder i systemet . Det nya målet för AP7 Såfa är att fonden ska nå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet för de privata fonderna i systemet. var dock fondens avkastning marginellt sämre än avkastningen för de övriga fonderna. Enligt regeringen har dock fonden varit i bruk alltför för att man ska kunna göra en ändamålsenlig utvärdering av resultatet. I förra årets skrivelse menade regeringen att Sjunde AP-fonden och tydligt måste informera om sin nya förvaltningsmodell och riskerna i det nya förvalsalternativet AP7 Såfa. Regeringen konstaterar i den aktuella skrivelsen att utvecklingen bekräftat behovet av information. Regeringen noterar att fonden har fastställt en ny kommunikationsstrategi och ökat informationsresurserna. Sjunde AP-fondens operativa förvaltning Det operativa målet för de nya fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond är att fonderna ska överträffa sina respektive jämförelseindex.