bet · GZ01AU6 · 2012-03-06 00:00:00 — Att sakna anställningstrygghet ökar också beroendet av arbetsgivaren och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. Vår tids daglönare en är kvinna som väntar på ett sms om att hon fått ett arbete i eller ännu någon dag. Vi vill stärka anställningstryggheten och stävja missbruket med rullande visstidsanställningar. Vi anser även att arbetsmarknaden måste göras mindre könsuppdelad. Av de 30 största yrkena är endast 7 kvantitativt jämställda. För att klara framtida rekryteringar, mot bakgrund av bl.a. stora pensionsavgångar inom de kommande tio åren och brist på kvalificerad arbetskraft, måste regeringen arbeta fram en strategi för att få en mer jämställd arbetsmarknad. Unga kvinnor och män ska också ges förutsättningar att förena arbetsliv och föräldraskap. Många kvinnor, såväl deltidsanställda som heltidsanställa, har fortfarande huvudansvaret för det obetalda hemarbetet. Den deltidsanställda kvinnan förväntas hinna med allt hushållsarbete hon inte arbetar och får sedan sämre pension och trygghet eftersom detta arbete inte räknas in. För den heltidsarbetande kvinnan blir kraven för tuffa när hon ska försöka kombinera arbetsliv och ansvaret för hemmet. Arbetsgivare kalkylerar dessutom med att unga kvinnor kommer att vara mer frånvarande från arbetet eftersom de i arbetsgivarens ögon förväntas ta ansvaret för att familjelivet fungerar. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkandena 2 och 3, A322 (S) yrkandena 24 och A367 (S) yrkande 3 bör bifallas. Jämställd arbetsmarknad m.m., punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 2011/12:A367 av m.fl. (S) yrkande 3. har en arbetsmarknad där förutsättningarna för såväl kvinnor som män är goda. Sysselsättningsgraden är visserligen högre för män än för kvinnor, men arbetslösheten är lägre för kvinnor än för män. Den svenska arbetsmarknaden tycks också vara mycket jämlik när man tittar på löner. När lönerna mellan kvinnor och män korrigeras för faktorer som yrke, utbildning, ålder, sektor och arbetstid är differensen . Den löneskillnaden är oförklarad, men inte nödvändigtvis osaklig, och kan mycket väl ha samband med faktorer som inte finns med i modellen, såsom arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet. Det finns inga belägg för att diskriminering står för denna lilla lönedifferens mellan kvinnor och män. Det går dock inte att utesluta att så är fallet, och skulle det vara så är det oacceptabelt. Det som är intressant är framför allt varför kvinnor i större utsträckning tycks välja utbildningar och därmed yrken som generellt sett ger lägre lön. Framför allt är kvinnor överrepresenterade i offentlig sektor medan män i relativt stor utsträckning jobbar i privat sektor. Löneskillnader på arbetsmarknaden kan ofta förklaras av de olika val som kvinnor respektive män gör. Det är fortfarande så att våra tekniska högskolor och handelshögskolor har en överrepresentation av män, medan andra utbildningar som t.ex. lärarutbildningar eller utbildningar inom vård och omsorg har en överrepresentation av kvinnor. Detta leder till löneskillnader på arbetsmarknaden och en överrepresentation av män i bolagsstyrelser, något som dock inte kan förklaras av diskriminering utan av de olika livsval kvinnor och män gör. står bakom principen om lika lön för lika arbete. Det är vår högsta prioritet i vår politik för en jämställd arbetsmarknad. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A378 (SD) yrkande 1 bör bifallas. Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:A274 av m.fl. (V) yrkande 4. I samband med reformen som innebar en samlad diskrimineringslagstiftning passade regeringen på att införa flera försämringar. Lönekartläggning och upprättande av handlingsplaner för jämställda löner behöver numera bara göras . Företag med färre än 25 anställda är dessutom undantagna från skyldigheten att upprätta en handlingsplan. Vi anser att lönekartläggningar är ett väl fungerande system för att synliggöra att yrken som domineras av kvinnor systematiskt värderas lägre än yrken som domineras av män. Genom att åskådliggöra strukturell lönediskriminering kan riktade insatser göras för att åstadkomma förändringar. Vi anser därför att kraven i lagen på lönekartläggning och handlingsplaner ska skärpas. Lönekartläggning och handlingsplaner ska göras , och endast företag med färre än tio anställda ska undantas från denna skyldighet. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motionerna A1 (S) yrkande 5 och A274 (V) yrkande 4 bör bifallas. Kvotering i bolagsstyrelser m.m., punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del, 2011/12:A211 av (FP), 2011/12:A296 av (M) och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 5. fanns längst upp i vd-toppen i det s.k. Andersindexet. har seglat upp på första plats. Det är alltså vanligare bland verkställande direktörer att heta eller än att vara kvinna. Vi i Socialdemokraterna, och anser att det är ett slöseri med resurser att så få kvinnor är representerade i bolagsstyrelser och i företagsledningar. Den frivilliga väg som provats länge har inte gett önskat resultat. Vi vill därför lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkande 4 bör bifallas. Kvotering i bolagsstyrelser m.m., punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:A211 av (FP) och 2011/12:A296 av (M). Kvotering enbart på grund av kön ska vara förbjudet i all offentlig verksamhet. Kvotering innebär inte någon positiv särbehandling, som vissa av dess förespråkare vill göra gällande. Tvärtemot innebär kvotering i samtliga fall att någon annan diskrimineras. Det är också ett steg bort från en jämställd arbetsmarknad om den offentliga sektorn börjar anställa på grundval av kön och inte kompetens. Vi Sverigedemokrater värnar att personer av båda könen ska finnas i varje organisation eller yrkeskategori och på varje arbetsplats. Dock måste samhället tydligare erkänna att fysisk styrka är avgörande i vissa yrkeskategorier. Man kan inte kompromissa bort krav på fysik. Sedan får de personer som uppfyller uppställda krav komma i fråga för anställning, oavsett kön. Det är livsavgörande att inte kraven på fysisk prestationsförmåga sänks när det gäller viktiga samhällsfunktioner och yrken inom polisen, , militärtjänsten och kriminalvården. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motionerna A2 yrkande 4 i denna del och A378 (SD) yrkande 5 bör bifallas. Jämställt föräldraansvar, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 710 och 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del. Pappor har nästan fördubblat sitt uttag av föräldraförsäkringen . tog pappor ut av dagarna, jämfört med av dagarna 2000. Det är en glädjande utveckling. Det är framför allt införandet av en andra pappamånad som haft effekt på fördelningen. När av föräldraförsäkringen knöts till mamman respektive pappan ökade pappornas uttag. Regeringens jämställdhetsbonus har däremot inte haft någon effekt på fördelningen av föräldradagarna. Socialdemokraterna och anser att det nu är hög tid att ta nya steg. För att öka jämställdheten i samhället behöver föräldraförsäkringen delas lika mellan föräldrarna. Som ett steg på vägen vill vi att föräldraförsäkringen delas i tre lika delar: en tredjedel till den ena föräldern, en tredjedel till den andra föräldern och en tredjedel som båda föräldrarna har möjlighet att ta ut. Vi i Socialdemokraterna och anser också att det ska vara möjligt för föräldrar att ta ut föräldrapenningen under barnets första månad. Det stärker banden mellan barn och far, mamman avlastas efter förlossningen och den hemma underlättas. Vidare anser vi att en väl utbyggd förskola är en absolut förutsättning för att kunna kombinera föräldraskap med förvärvsarbete. Vi vill ha en förskola med hög kvalitet som är till för barnen. Barnfamiljer har dock olika villkor. Familjepolitikens uppgift är att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. I ett förändrat arbetsliv måste också barnomsorgen möta de behov som föräldrar har för att få vardagen att gå ihop. Många arbeten kräver att man kan arbeta kvällar och nätter. För många, inte minst ensamstående, kan det vara väldigt svårt att förena arbetsliv med föräldraskap. Vi vill därför stimulera fler kommuner att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Därutöver anser vi att det kommunala vårdnadsbidraget ska avskaffas. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkandena 710 bör bifallas. Jämställt föräldraansvar, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del och 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 710. tror inte på kortsiktiga lösningar inom jämställdhetsområdet såsom jämställdhetsbonusen. Det ska vara föräldrarnas val att ta ut den andel dagar av föräldraförsäkringen som de har möjlighet, vilja och kapacitet till. Vi tror inte att jämställdhetspolitiken förbättras genom statliga pekpinnar som söker detaljstyra föräldrars uttag av föräldraförsäkringen. Det är diskriminering mot de föräldrar som inte har ekonomiska eller andra möjligheter att dela på föräldraförsäkringen. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A2 (SD) yrkande 4 i denna del bör bifallas. Våld och hot m.m., punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena och 2011/12:A2 av (SD) yrkandena 3 och 5. Antalet anmälda våldtäkter har nästan tredubblats . Till viss del beror det på lagändringar, men även andra faktorer, som att anmälningsbenägenheten ökat, ligger bakom ökningen. Det kan inte heller uteslutas att antalet våldtäkter ökat. visar statistik att få våldtäktsanmälningar leder till åtal. Vi anser att en bör tillsättas för att man ska få mer kunskap om problemet och komma till rätta med eventuella brister i förundersökningar. Vi anser också att åtgärder krävs för att förhindra barnäktenskap. En statlig utredning (SOU 2008:41) har föreslagit att barnäktenskap ska kriminaliseras. Vår uppfattning är att förslaget inte är tillräckligt för att komma åt problemen med tvångsäktenskap. Genom att sätta åldersgränsen redan vid missar man att unga kvinnor som är men under också är i behov av skydd mot att bli bortgifta. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag till lagändring som innebär att man med en särskild brottsrubricering gör det straffbart för föräldrar att arrangera äktenskap för minderåriga barn. Vi i Socialdemokraterna och vill gå ytterligare ett steg för att bekämpa människohandel och prostitution i . Tiden är mogen att slopa brottet koppleri och i stället kalla det för dess rätta namn människohandel. En sådan brottsrubricering ger ett högre straffvärde och ett ökat skydd för brottsoffret. Brottsoffret skulle dessutom få ökade möjligheter till upprättelse och skadestånd. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkandena bör bifallas. Våld och hot m.m., punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A2 av (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena . I regeringens jämställdhetssatsning 20072010 finns en rad olika insatsområden. Det hedersrelaterade våldet nämns inte med ett ord. Vi Sverigedemokrater menar att det hedersrelaterade våldet ska finnas med som en särskild punkt framöver för att lyfta fram problemet i sin helhet. I regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål nämns 36 olika åtgärder, men det starka behovet av gränskontroller förbises. Det till stor del avvecklade svenska gränsskyddet har på ett allvarligt sätt möjliggjort för olika ligor att bedriva människohandel i , och vi har fått se ett ökat inflöde av tiggare och prostituerade som organiseras av ligor i . Detta är ett hot mot jämställdheten, och därmed bör vikten av gränsskyddet lyftas fram särskilt i dagens jämställdhetspolitik. Vi anser även att det krävs ett internationellt samarbete för att motverka människohandel. Det uppstår stora gränsöverskridande problem när människor själva inte bestämmer över sin kropp och i värsta fall organiseras av ligor som tjänar pengar på kvinnors svaga ställning. Gränsskyddet bör återupprättas, men vi måste också se till att få ett utökat samarbete över de europeiska gränserna för att på ett så effektivt sätt som möjligt stoppa människohandeln. Svenskt jämställdhetsarbete ska prägla våra internationella relationer såväl med EU som med andra organisationer. har kommit långt vad gäller jämställdhet på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt, och vi är ett föregångsland i många avseenden. Svensk biståndspolitik ska utformas så att våra skattemedel inte missgynnar jämställdhet i mottagarlandet. I så stor utsträckning som möjligt ska jämställdhetskrav ställas på mottagarlandet som visar att man genom de biståndspengar man tar emot också avser att arbeta för ett jämställt samhällsliv. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A2 (SD) yrkandena 3 och 5 bör bifallas. Övriga frågor om jämställdhet, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 6, 11, 15 och 16. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan flickor och pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor och får därför sämre betyg. Flickor är mer stressade i skolan än pojkar och mår generellt sämre i tonåren. Programvalen till gymnasiet är dessutom könsstereotypa, särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Vi i Socialdemokraterna och ser det som en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Vi anser också att det finns ett behov av att stärka den del av jämställdhetsarbetet i skolan som handlar om ämnesstoff och ämnesdidaktik. Ämnesstoffet måste spegla både kvinnors och mäns erfarenheter. Ämnesdidaktiken och arbetssättet i skolan måste så långt som möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är dessutom ett kunskapsområde och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga ett jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Det finns även problem med jämställdheten i högskolan. Kvinnor är i majoritet bland studenterna, men deras andel minskar ju högre upp man kommer i den akademiska hierarkin. Andelen professorer som är kvinnor är enbart . Vi anser att ett mer aktivt och målinriktat arbete krävs för att nå jämställdhet i högskolan. En avgörande faktor för att stärka jämställdheten är en effektiv styrning och uppföljning från regeringens sida. Det bör därför tas ett stärkt, samlat grepp kring styrning, uppföljning och kontroll av jämställdheten i högskolan. Vi är inte främmande för att införa en ekonomisk sanktion mot de lärosäten som inte gör tillräckliga ansträngningar för att uppnå de mål som staten angivit när det gäller andelen professorer av underrepresenterat kön. Vi anser dessutom att det behövs en statlig aktör som på systemnivå och med kraft kan driva arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. Uppdraget för , eller för den högskolemyndighet som tar över detta uppdrag, bör konkretiseras och utvecklas. Verket bör bl.a. följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. En jämställdhetsbonus bör införas inom ramen för resurstilldelningssystemet. Bonus bör delas ut till lärosäten där jämställdhet, både kvantitativt och kvalitativt, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god eller ha påtagligt förbättrats. Jämställdhetsaspekter bör också i större utsträckning beaktas inom ramen för det nya kvalitetsutvärderingssystemet, och examensbeskrivningarna i högskoleförordningen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre grad än män och upplever också själva att de har mer ohälsa än män. lever kvinnor längre än män. De stora hälsoskillnaderna i är djupt orättvisa och extremt kostsamma för samhället. Människors hälsotillstånd påverkas inte bara av individuella levnadsvanor utan också av samhälleliga faktorer. Eftersom den ojämna fördelningen av hälsa i princip kan påverkas genom politiska beslut är ojämlikhet i hälsa mellan olika socioekonomiska grupper en av de största utmaningarna på hälsoområdet. Vi anser att regeringen bör tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens ohälsa och ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Kommissionen bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare och representanter för vården och näringslivet. Enligt rapporter från bl.a. förekommer vissa systematiska skillnader i bemötande och omhändertagande av kvinnor och män. Det kan t.ex. handla om att kvinnor får sämre behandlingar eller ges äldre och billigare mediciner eller att kvinnor oftare får felaktiga diagnoser. Vi föreslår därför en nationell genomförandeplan för jämställd sjukvård. Centralt i en sådan plan är ökad och mer spridd kunskap om hur könsfaktorer påverkar vården. Det behövs också mer forskning för att belysa könsskillnader. Ökat fokus på jämställdhet och genus i vårdutbildningar på gymnasiet och i högskolan och i vidareutbildningar för personal inom hälso- och sjukvården är också av central betydelse för att få en jämställd vård. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkandena 6, 11, 15 och 16 bör bifallas. Jämställdhetspolitiska mål, utgångspunkter m.m., punkt 1 (V) (V) anför: I skrivelsen redogör regeringen för jämställdhetspolitikens inriktning 20112014. Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att nå det jämställdhetspolitiska målet. Faktiska problem beskrivs men det saknas en analys av om regeringens politik bidrar till att nå målet. är inte längre världens mest jämställda land. Jag menar att regeringens politik har bidragit till att vi nu halkar efter. Maktstrukturerna i dagens samhälle medför en ojämlik fördelning av ekonomiska resurser, möjligheter, status och inflytande mellan könen. Det måste ändras genom en systematisk och målmedveten politik för att omfördela resurser och makt. förslag för ett jämställt samhälle återfinns i ett antal motioner till , vilka behandlas i flera olika utskott. Dessa förslag utgör, tillsammans med de reformer vi presenterar i vår budgetmotion, alternativ till regeringens jämställdhetspolitik. Kvinnor är oftare än män hänvisade till deltidsarbete och tillfälliga anställningar. Rätt till fast jobb på heltid är en grundläggande jämställdhetsfråga. I motion 2011/12:A203 Stärkt rätt till heltid anför vi att lagen om anställningsskydd ska ändras så att heltid görs till norm på arbetsmarknaden, medan anställningar på deltid ska kunna godtas om parterna kommer överens om detta. I motion 2011/12:A206 Åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar framför vi en rad förslag för att komma till rätta med det missbruk som sker när arbetsgivare anställer utan saklig grund och staplar visstidsanställningar på varandra . En generell arbetstidsförkortning och ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstidens förläggning är reformer som skulle öka förutsättningarna för en mer jämställd fördelning av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män. Våra förslag finns i motionerna 2011/12:A310 Arbetstidsförkortning och 2011/12:A204 Ökat inflytande över arbetstidens förläggning. har tusentals anställda, flest kvinnor, i skattefinansierad verksamhet bytt arbetsgivare från kommuner, landsting och stat till privata företag. I samband med det har de mist sin meddelarfrihet och skyddet mot efterforskning och repressalier. Privatiseringar och nedskärningar har också ökat förekomsten av hot och våld riktat mot de anställda. Det slår särskilt hårt mot anställda i offentligt finansierad verksamhet, av vilka kvinnor är i majoritet. I motionerna 2011/12:K204 Stärkt meddelarfrihet och meddelarskydd för anställda i offentligt finansierad verksamhet och 2011/12:Fi202 Våld och hot i skola, vård, omsorg och samhällsservice finns våra förslag för att garantera meddelarfriheten och minimera risken för hot och våld. Yrkesgrupper som ofta arbetar och nätter arbetar också ofta ensamma och löper risk att utsättas för våld och hot. Det gäller alltfler inom kvinnodominerade serviceyrken som t.ex. butiksbiträden, restaurangpersonal och personliga assistenter. Det är dags att fasa ut farligt och riskfyllt ensamarbete, vilket vi föreslår i motion 2011/12:A276 Dödsfall och olyckor i arbetslivet. För att arbetslivet ska kunna bli jämställt krävs ett jämställt föräldraskap. I motion 2011/12:Sf284 Jämställd föräldraförsäkring begär vi att regeringen lägger fram förslag på att dagarna ska delas lika mellan föräldrarna och att de bidrag och bonusar som regeringen infört avskaffas. Bristen på barnomsorg vid arbete på obekväm arbetstid försvårar kvinnors förvärvsarbete. I motion 2011/12:Ub285 Förbättringar i förskola och fritidshem kräver vi att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid när det finns föräldrar som har sådana behov. Ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor, kan behöva stanna hemma ofta från jobbet för att vårda sjuka barn. Det försvagar deras ställning på arbetsmarknaden. Vi tycker därför att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheten att införa barnomsorgsstöd i hemmet vid barns sjukdom. Det framför vi i motion 2011/12:So569 Barnfattigdom. I motion 2011/12:A324 Diskriminering av invandrade kvinnor på arbetsmarknaden tar vi upp frågor om hur invandrade kvinnors ställning på arbetsmarknaden kan stärkas. Invandrade kvinnor har ett lågt arbetskraftsdeltagande.