bet · GZ01TU16 · 2012-05-30 00:00:00 — Vidare anges att bredbandskartan även kommer att vara ett viktigt verktyg i beslutsfattandet på central, regional och lokal nivå, särskilt i de fall där tillgången till bredband används som en nyckel vid fördelningen av offentliga medel. Även arbetet med att utforma marknadsanalyser och bredbandsstrategier kommer att underlättas avsevärt då länsstyrelser, regioner och kommuner får möjlighet till en snabb lägesuppfattning av tillgänglighet i ett visst område. Lanseringen av bredbandskartan beräknas ske . PTS redovisade en sammanställning av tillgången till och förbrukningen av offentliga medel till bredbandsutbyggnad, Främjandet av användning av tillgängliga offentliga medel för bredbandsutbyggnad (dnr 12-1666) sammanställningen redovisas ovan i tabell 2. PTS anför i rapporten att det för att främja användningen av offentliga medel för bredbandsutbyggnad behövs bl.a. aktivt arbete med bredbandsstrategier på regional och nivå, mer medel till medfinansiering av bredbandsstöd samt ytterligare fokus på frågan om nyttan med bredband. Utskottet kan ansluta sig till denna uppfattning och bedömer att de insatser som redovisats ovan torde väl kunna tillgodose myndighetens önskemål. Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen understryker sin avsikt att fortsätta genomföra riktade satsningar på bredband med hög överföringskapacitet i områden som saknar kommersiella förutsättningar för utbyggnad. Utskottet påminner i sammanhanget om att regeringen satsar sammanlagt på bredband fördelat enligt följande: kommer att användas för att finansiera bredbandsutbyggnadsprojekt inom ramen för Landsbygdsprogrammet, varav tillförs PTS för offentlig medfinansiering. satsas på ett fortsatt stöd för projekt där man anlägger kanalisation för it-infrastruktur. Regeringen har uppdragit åt i län att ansvara för detta stöd (N2011/7305/ITP). I uppdraget framhålls att ska verka för att öka användningen av stödet, bl.a. genom information. ska vidare rapportera om användningen av stödet. Utskottet välkomnar regeringens satsning och bedömer att denna kommer att bidra till att ytterligare förstärka och förbättra tillgängligheten till bredband, inte minst på landsbygden. Tillgången till it-infrastruktur har utvecklats snabbt , inte minst genom trådlösa kommunikationslösningar, och tillgången till elektroniska kommunikationstjänster får enligt utskottets mening redan anses vara mycket god. Av redogörelsen ovan framgår också att ett flertal initiativ vidtagits för att ytterligare förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer. Utskottet bedömer således att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer är väl tillgodosett. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2011/12:T217 (S), 2011/12:T218 (S), 2011/12:T241 (S), 2011/12:T249 (FP) yrkande 1, 2011/12:T263 (C), 2011/12:T266 (M), 2011/12:T305 (KD), 2011/12:T354 (M), 2011/12:T362 (S) yrkande 2, 2011/12:T419 (V) yrkande 8, 2011/12:T422 (S), 2011/12:T429 (S) yrkandena 3235, 37 och 38, 2011/12:T432 (C), 2011/12:T445 (S) yrkande 1 i denna del, 2011/12:T447 (S) och 2011/12:MJ469 (MP) yrkandena 4 och 5. Teknikskifte i delar av det fasta telefonnätet Utskottets förslag i korthet Utskottet bedömer att rådliga åtgärder vidtagits, inte minst av PTS, för att komma till rätta med de problem som uppkommit i samband med det teknikskifte som inletts i delar av det traditionella fasta kopparnätet. Utskottet förutsätter att PTS i sin fortsatta tillsyn kommer att säkerställa att berörda hushåll och företag har tillgång till en väl fungerande kommunikationstjänst. Utskottet anser också att lämpliga procedurer finns för att säkra berörda abonnenters behov av trygghetslarm och texttelefoni. avslår därför motionsförslag om behovet av ytterligare åtgärder på området. Jämför reservation 4 (S, MP, V). Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen liksom ökade kostnader inledde ett arbete med att i olika delar av landet ersätta den traditionella fasta telefonin via kopparnätet med modernare trådlös teknik. Inom ramen för detta teknikskifte avvecklas de minsta telestationerna liksom de längsta stolplinjerna där det finns alternativ teknik för att leverera telefoni och internetaccess. Av de totalt 2,2 miljoner telefonstolpar som finns i landet berörs ca 1 miljon av teknikskiftet. Arbetet är planerat att pågå i ungefär och förändringarna kommer att beröra ca 50 000 abonnenter i olika delar av landet. Teknikskiftet förbereddes genom ett antal pilotprojekt där Sonera provade ersättningslösningen hos abonnenter i ett mindre antal kommuner. I motion 2011/12:T251 av m.fl. (S) påtalas att i samband med att Sonera monterat ned delar av det fasta telefonnätet har berörda abonnenter erbjudits alternativ som inte uppfyller lagens krav på god funktion och säkerhet. Motionärerna konstaterar att Sonera väljer att i de fall det är möjligt erbjuda en mobil lösning som ger viss möjlighet till mobilt bredband, men att en del endast får 2G eller 184 Kbit/s. Vidare påpekas att de nya systemen klarar åska dåligt. Motionärerna pekar också på att äldre med behov av stöd drabbas då kommunernas hemtjänst tillhandahåller trygghetslarm anpassat till det nuvarande telenätet. Motionärerna tillstår att det är viktigt att ställer om till modern teknik, men understryker i sammanhanget vikten av en fungerande omställning till ny teknik. Motionärerna förespråkar därför att tydliga krav ska ställas genom () på fungerande ersättningssystem när gamla system byts ut. Det framhålls också att det bör införas en plikt att samråda med berörda myndigheter för att minimera effekterna för den enskilde. (S) understryker i motion 2011/12:T294 vikten av åtgärder som ger personer och företag tillgång till teletjänster i hela landet. Motionären påtalar att det näst intill uppstår problem med teletjänster som inte fungerar, bl.a. till följd av det s.k. teknikskiftet, vilket får allvarliga konsekvenser för medborgarnas möjligheter att vara bosatta och arbeta där de önskar. Motionären efterlyser ett uppdrag till PTS så att problemen kan åtgärdas. I motion 2011/12:T413 av m.fl. (S) påtalas att ett särskilt problem när Sonera stänger ned det fasta nätet rör möjligheterna för hörselskadade att använda texttelefoner. Motionärerna understryker allvaret av att stänga ned fast telefoni innan man tekniskt löst texttelefoni, vilket är ett problem främst för dem som bor på landsbygden. De efterlyser följaktligen ett tydligt beslut så att de som blir av med fast telefoni och är i behov av texttelefon får tillgång till det, oavsett var i de bor. Mot bakgrund av Soneras pågående initiativ att ersätta de äldsta delarna av det fasta kopparnätet i delar av landet med modernare trådlös teknik vill utskottet inledningsvis understryka vikten av ett robust och framtidsanpassat nät för elektroniska kommunikationer. Det är dock angeläget att skiftet till ny teknik sker så att inte berörda medborgare och företag står utan fungerande telefoni. Utskottet noterar med gillande att PTS har bevakat frågan noggrant och kommunicerade en kravbild rörande teknikskiftet till Sonera. Kravbilden kunde sammanfattas i följande tre punkter: Konsumenterna ska inte drabbas negativt av teknikskiftet, dvs. av omställningen från koppartrådsburen telefoni till exempelvis trådlös telefoni. De ska således inte bli av med tjänsten, även om den i fortsättningen levereras med annan (främst trådlös) teknik. De abonnenter som är kunder hos Sonera måste erbjudas en likvärdig tjänst där telefoni, samtal till nödnumret 112 och trygghetslarm ska fungera väl, för att bolaget ska kunna montera ned den fasta anslutningen. Abonnenter, kommuner, andra operatörer, trygghetslarmsleverantörer och övriga berörda ska få tillräcklig förberedelsetid för omställningen från gammal till ny teknik. Utskottet konstaterar att Sonera översände ett brev till PTS där operatören utfäste att alla hushåll och fasta verksamhetsställen som påverkades av teknikskiftet även i fortsättningen skulle komma att ha tillgång till telefoni och funktionellt tillträde till internet. I utfästelsen uppgavs vidare att kopparnätet inte skulle avvecklas för de abonnenter som inte kunde få tillräckligt bra mobiltäckning inomhus eller för de kunder som hade bredband via kopparaccessnätet, s.k. xDSL. Utskottet är positivt till detta. Utskottet vill framhålla att PTS löpande har följt upp Soneras teknikskifte och bl.a. haft täta avstämningsmöten med operatören i syfte att försäkra sig om att teknikskiftet sker på ett ansvarsfullt sätt och för att kontrollera att bolaget bl.a. lever upp till kraven om driftsäkerhet enligt LEK. I rapporten till telefoni PTS uppföljningsrapport (PTS-ER-2012:6) konstaterar PTS att Soneras teknikskifte inledningsvis genomfördes på ett i stort sett acceptabelt sätt och med god framförhållning. När projektet drivits i full skala har dock PTS kunnat konstatera att projektet inte fungerat enligt kravbilden och utfästelsen och att det funnits anledning för Sonera att förbättra situationen för de berörda abonnenterna. Det har framför allt enligt myndigheten handlat om att ge tydlig och begriplig information till dem som berörs. PTS pekar på att många användare upplevde en stor oro, bl.a. på grund av brist på saklig information och svårigheter att få svar på frågor om vilka rättigheter de som abonnenter har. PTS har också konstaterat att abonnenter upplevt problem med den installerade ersättningslösningen liksom att det funnits problem i kundbemötandet och felavhjälpningen. Utskottet ser allvarsamt på de identifierade problemen. Mot bakgrund av de problem som uppmärksammades av PTS gav regeringen myndigheten i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser till slutanvändare, i första hand inom området fast telefoni (dnr N2011/5378/ITP). Utskottet välkomnar detta initiativ. PTS startade sedermera en upplysningstjänst som innebär att konsumenterna kan vända sig till en oberoende part för att få hjälp och individanpassade råd om fast telefoni. PTS ska rapportera uppdraget om upplysningstjänsten till regeringen . Utskottet noterar också att till följd av de inkomna klagomålen genomförde Sonera ett antal förändringar och förbättringar i projektet. Bland annat förtydligades informationen om teknikskiftet, tröskeln för att få kunderna att prova den nya lösningen sänktes genom att bindningstiden togs bort och en provperiod infördes, samtliga berörda kunder erbjöds installation av tekniker för att säkerställa att funktionen fungerade innan det fasta telefoninätet stängdes av och felanmälningarna samlades till en specialkundtjänst som hanterar teknikskiftet. Dessa förändringar är enligt utskottets mening angelägna förbättringar. Till följd av utrustningsproblem sköt emellertid Sonera fram tidsplanen för sitt arbete med teknikskiftet med nystart , och då först i liten skala (200 abonnenter i fyra kommuner) för att på så vis kunna ägna mycket tid åt service för dessa abonnenter och noggrant följa upp hur ersättningslösningen fungerar hos dem. I den information som PTS fått från Sonera understyrks bl.a. att uppföljning av kundhanteringen blir en viktig del för fortsättningen av projektet och operatören lovar att inte lämna någon kund utan en fungerande telefonilösning. Operatören aviserar bl.a. sin avsikt att kontakta samtliga kunder som redan kopplats bort från det fasta nätet och övergått till bolagets nya lösning för att verifiera att utrustningen verkligen fungerar och att kunden upplever att kvaliteten är fullgod. Utskottet ser positivt på de aviserade åtgärderna och förutsätter att PTS i sin fortsatta tillsyn kommer att säkerställa att berörda hushåll och företag har tillgång till en väl fungerande telefonitjänst. I motion 2011/12:T251 (S) behandlas bl.a. frågan om trygghetslarm. Utskottet vill med anledning av detta understryka trygghetslarmens betydelse liksom vikten av att infrastrukturutvecklingen inom kommunikationsområdet inte får ske på bekostnad av fungerande larm. Utskottet vill påminna om att trygghetslarmen är en del av den kommunala verksamheten och en del av det kommunala ansvaret för äldre och personer med funktionsnedsättning. Som framhölls av it- och energiminister i ett frågesvar (fr. 2011/12:500), ingår det i kommunernas ansvar att på ett planerat och systematiskt sätt följa upp och utveckla alla delar av sin verksamhet, inklusive trygghetslarmen. Som tidigare nämnts kommunicerade PTS , när Sonera inledde planeringen av teknikskiftet, en kravbild till bolaget som bl.a. innebär att de abonnenter som är kunder hos operatören måste erbjudas en likvärdig tjänst där bl.a. samtal till nödnumret 112 och trygghetslarm ska fungera väl. Statsrådet har sedermera i ett frågesvar (fr. 2010/11:652) kunna peka på att Sonera hjälper kommunerna att identifiera var och en av de abonnenter som har trygghetslarm och som berörs av teknikskiftet, och att det därigenom har kunnat säkerställas att kommunen ska kunna hitta en lösning för den berörda kunden. Utskottet välkomnar detta och noterar att ministern sammanfattningsvis gjorde bedömningen att risken för att en abonnents trygghetslarm inte skulle fungera med anledning av teknikskiftet var minimal. I sammanhanget kan nämnas att det i PTS uppföljningsrapport framhålls att om kommuner behöver extra tid på sig för att säkerställa att ett trygghetslarm fungerar med den mobila tekniken stänger Sonera inte av den fasta anslutningen hos kunden förrän en ny teknisk lösning är på plats. Utskottet vill också lyfta fram att fick i uppdrag från regeringen (dnr S2010/4317/ST) att genomföra ett program med utvecklings- och informationsinsatser för att stödja kommunerna i deras arbete med att stärka säkerheten i trygghetslarmstjänsterna i samband med den snabba teknikutvecklingen inom telekommunikationsområdet. Uppdraget ska vara klart . Programmet ska bl.a. bidra till teknikstudier av dels hur dagens analoga trygghetslarm fungerar i en digital infrastruktur, dels hur nya digitala trygghetslarm fungerar med olika operatörer och utrustningar för elektronisk kommunikation. Regeringsuppdraget utförs i nära samarbete med , PTS och Kommuner och Landsting (SKL). I takt med programmets insatser har det uppstått ett antal frågor och problem som rör trygghetslarmens leverans genom elektroniska kommunikationsnät. Mot denna bakgrund har PTS på eget initiativ genomfört en kartläggning av problemen och orsakerna till dem. Resultatet redovisades i studien och analys av den svenska marknaden för trygghetslarm (PTS-ER-2012:12). Med denna kartläggning som bakgrund avser PTS besluta om vilka aktiviteter som myndigheten mer konkret kan bidra med. Enligt studien ska en aktivitetsplan tas fram med fokus på kommunikation och kunskapsspridning. Utskottet välkomnar myndighetens initiativ. I motion 2011/12:T413 (S) lyfter motionärerna fram frågan om teknikskiftets konsekvenser för dem som använder texttelefoner. Utskottet vill med anledning av detta peka på att it- och energiminister i ett frågesvar (fr. 2010/11:650) underströk att de som behöver texttelefon och andra tjänster för personer med funktionsnedsättningar självklart ska kunna använda dessa även fortsättningsvis. Utskottet ansluter sig till fullo till denna bedömning; hörselskadades möjligheter att använda texttelefoni får inte hämmas av teknikskiftet. Ministern konstaterade vidare i ovannämnda frågesvar att i de områden som blir föremål för teknikskiftet kommer berörda hushåll att behöva byta sin analoga texttelefon mot en ip-baserad texttelefon. Det framhölls att detta är något som , som kostnadsfritt ansvarar för förskrivningen av texttelefoner, hjälper till med. Ministern pekade dock på att en sådan texttelefon fungerar med fast eller mobilt bredband, vilket innebär att de hushåll som behöver texttelefoni där stolplinjer tas ned också måste ha bredband. Ministern underströk i sammanhanget att för de få hushåll som berördes kunde Sonera i dialog med PTS avvakta med att stänga av den fasta anslutningen tills en fungerande mobil bredbandslösning var på plats. Det teknikskifte som Sonera har initierat i delar av det fasta kopparnätet har dragits med en del problem, vilket också påtalats i här behandlade motioner. Utskottet bedömer dock att rådliga åtgärder vidtagits, inte minst av PTS, för att tillförsäkra tillgången till en fungerande telefonitjänst för berörda hushåll och företag. Av redovisningen ovan framgår vidare att lämpliga procedurer finns för att tillgodose berörda abonnenters behov av trygghetslarm och texttelefoni. Motionerna 2011/12:T251 (S), 2011/12:T294 (S) och 2011/12:T413 (S) avstyrks därför. Regleringen av elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om behovet av åtgärder för att förbättra rättssäkerheten på marknaden för elektroniska kommunikationer och för att förbättra konkurrensen på bredbandsmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till ett pågående översynsarbete inom för att identifiera eventuella problem i gällande lagstiftning. Utskottet pekar också på att PTS har inlett arbetet med nya marknadsanalyser på accessnätsmarknaden i syfte att kunna besluta om lämpliga skyldigheter för aktörer med betydande inflytande. och (båda KD) framhåller i motion 2011/12:T304 yrkande 2 vikten av att följa tillämpningen av telekomlagstiftningen. Motionärerna pekar på att det finns en osäkerhet inom regleringen eftersom Post- och () tillsynsbeslut har återförvisats av domstol. Motionärerna påtalar att denna osäkerhet inte gynnar investeringsklimatet och att regeringen därför måste återkomma med en åtgärdsplan för att skapa tydliga spelregler på telekommarknaden. I samma motion yrkande 3 framhålls behovet av att förstärka konkurrensen när det gäller fibertillträde. Motionärerna pekar på att PTS har beslutat att Sonera ska vara skyldigt att upplåta sitt nät så att andra operatörer kan erbjuda bredbandstjänster till konsumenter genom att köpa tillträde till Soneras accessnät. Motionärerna pekar dock på att när det gäller fibernät i städerna finns andra aktörer som är dominerande; därför bör det också ses över hur skyldigheten att upplåta det befintliga accessnätet kan gälla även för dessa aktörer. Vidare anförs att regeringen bör följa en uppmaning från om att inkludera Soneras kanalisation, dvs. tomrören där fiberkablarna kan dras, i PTS tillträdesbeslut. Prövningar av PTS beslut I motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 2 anförs att återförvisningar av PTS beslut skapat en regulatorisk osäkerhet för aktörerna i branschen. Utskottet vill med anledning av detta understryka att rätten att överklaga beslut som fattats av PTS enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) följer av såväl svensk lagstiftning som bakomliggande EU-direktiv. Utskottet vill också, liksom it- och energiminister i ett frågesvar (fr. 2011/12:26), betona att rätten att överklaga myndighetsbeslut är grundläggande för att värna den enskildes rättssäkerhet. I sammanhanget bör även påminnas om att tiden fram till ett lagakraftvunnet avgörande har förkortats betydligt jämfört med vad som gällde , detta efter ett initiativ av regeringen till särskilda regler för handläggning av mål enligt LEK (prop. 2006/07:119, bet. 2007/08:TU2, rskr. 2007/08:8). Statsrådet tillstod i frågesvaret att målet givetvis måste vara att PTS fattar beslut som står sig vid prövning i domstol. Ministern meddelade att hon förde en kontinuerlig dialog med PTS om bl.a. dessa frågor. Utskottet är positivt till detta. Statsrådet meddelade vidare att det inom hade inletts ett arbete med att identifiera eventuella problem i gällande lagstiftning och tillämpning samt för att undersöka möjliga åtgärder för att få systemet med reglering av marknaderna för elektronisk kommunikation att fungera bättre. Beroende på vad som framkommer i detta arbete uppgav ministern att hon kunde få anledning att återkomma i frågan. Utskottet välkomnar det pågående arbetet och förutsätter att regeringen vidtar erforderliga åtgärder om dessa behövs. Motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 2 avstyrks följaktligen. Tillträdesregleringen enligt lagen om elektronisk kommunikation I motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 3 efterlyses en förstärkt tillträdesreglering på bredbandsmarknaden enligt LEK. Utskottet vill mot denna bakgrund påminna om att LEK har sin grund i EU-direktiv och föreskriver ett specifikt förfarande som måste följas innan beslut kan fattas om att ålägga särskilda skyldigheter. Av lagen och förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation följer att PTS fortlöpande ska analysera de produkt- och tjänstemarknader, särskilt geografiska marknader, som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa särskilda skyldigheter enligt lagen. Om det inte råder effektiv konkurrens på en sådan marknad ska företag med betydande marknadsinflytande identifieras och ges skyldigheter ur en särskild katalog i syfte att skapa effektiv konkurrens. Denna innefattar bl.a. samtrafiksskyldighet och skyldighet att lämna andra former av tillträde. beslutade om ändringar i LEK för att ge PTS ytterligare möjligheter att ingripa för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden (prop. 2007/08:73, bet. 2007/08:TU13, rskr. 2007/08:228). Genom lagändringarna gavs PTS möjlighet att förplikta en dominerande operatör att skilja den verksamhet som förvaltar, driver och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet från operatörens verksamhet. Genom en sådan förpliktelse om s.k. funktionell separation ska alla aktörer kunna få tillgång till kopparaccessnätet på lika villkor. beslutade om ytterligare förändringar i LEK. Beslutet innebar bl.a. att ovannämnda bestämmelse om funktionell separation utvidgades till att kunna gälla även för andra nät, t.ex. nya fiberbaserade accessnät (prop. 2010/11:115, bet. 2010/11:TU20, rskr. 2010/11:256). Utskottet vill också påminna om att det vid översynen av LEK beslutades att förnyade marknadsanalyser som en uttrycklig huvudregel skulle göras minst , vilket kan jämföras med att dessa beslut hade fattats ungefär . De tätare översynerna bedömdes kunna leda till en mer aktuell och därmed mer ändamålsenlig reglering. Utskottet vill understryka vikten av denna förändring, inte minst mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utveckling som kännetecknar IKT-området (informations- och kommunikationsteknik), vilket också återspeglas i det här behandlade motionsförslaget. Utskottet konstaterar att de två analyser av marknaden för nätinfrastrukturtillträde som PTS har genomfört har mynnat ut i beslut om särskilda skyldigheter för Sonera, första gången (dnr 04-6948/23) och (dnr 07-11757/23). PTS har satt i gång arbetet med tredje generationens marknadsanalyser på accessnätsmarknaden, där fiber ingår. Inom ramen för detta arbete sker ett omfattande samrådsarbete, och myndigheten räknar med att beslut om nya skyldigheter för företag med betydande inflytande på marknaden skulle kunna fattas . Utskottet finner inga skäl till att föregripa detta arbete. Med anledning av detta avstyrks motion 2011/12:T304 (KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att stärka det statliga ägandet av it-infrastrukturen. Utskottet framhåller bl.a. att statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation framför allt sker genom regleringen av sektorn. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (V). m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2011/12:T419 yrkande 9 att den samhälleliga kontrollen över ägandet av it-infrastrukturen ska stärkas, bl.a. för att kunna utgöra en del i ett samhällsbygge för minskad miljöpåverkan. Det framhålls att risken med en infrastruktur som vilar på kommersiell grund är en utveckling som baseras på ett snävt företagsekonomiskt perspektiv, som mycket väl kan gynna det egna företaget, men inte allmänheten eller miljön. Genom ett statligt ansvar, menar dock motionärerna, kan utvecklingen bli positiv och leda till att vardagen förenklas för de flesta, som miljöbelastningen minskar.