bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — Utskottet välkomnar att EU har utökat och utvidgat sanktionerna mot inom ramen för EU:s sanktionsregim baserad på kärn- och missiltekniska program. Det är av central betydelse att lever upp till sina förpliktelser och samarbetar fullt ut med (). Som utskottet har anfört i bl.a. 2011/12:UU6 bör fortsätta att aktivt agera inom ramen för EU i syfte att stärka exportkontrollen som ett instrument för icke-spridning av massförstörelsevapen och mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. Utskottet välkomnar förslag som medför en ökad harmonisering mellan medlemsstaterna inte minst vad gäller tolkningar av kriterier och definitioner i såväl förordning (EG) nr 428/2009 som i dess bilagor. Frågan om enskilda medlemsstater ska tillåtas att även utifrån nationella utrikespolitiska bedömningar göra en mer restriktiv tolkning än vad som gemensamt har överenskommits på europeisk nivå bör dock övervägas. Utskottet välkomnar att EU också gav stöd till en resolution i om . konstaterade att brutit mot sina förpliktelser enligt kärnämneskontrollavtalet med och beslutade att rapportera detta till . Utskottet vill uppmärksamma KOM(2011) 837 Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i , och samt de utomeuropeiska länderna och territorierna (elfte Europeiska utvecklingsfonden). Utskottet noterar att nuvarande fond, den tionde utvecklingsfonden, löper . Kommissionen anser att det inte är lämpligt att införliva i EU:s budget utan att detta bör ske först när det politiska avtalet med samma länder löper ut. Kommissionen föreslår i stället att en elfte utvecklingsfond inrättas där den grundläggande strukturen från den tionde fonden bibehålls men där fördelningsnyckeln för finansieringen av fonden bättre anpassas till den fördelningsnyckel som gäller för EU-budgeten i stort. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är beklagligt att i fortsättningen föreslås ligga utanför budgetramen. I linje med sunda budgetprinciper och budgetens överskådlighet har regeringen länge drivit att bör införlivas i budgetramen. Liksom regeringen välkomnar dock utskottet att kommissionen förutser införliva i den allmänna budgeten . Utskottet anser det vara av stor vikt att förslaget på skrivningar om resultatuppföljning och resultatanalys av stärks. Utskottet noterar att KOM(2011) 846 Förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och och , å andra sidan redogör för partnerskapet mellan och . Partnerskapet för perioden 20072013 har utvärderats positivt och kommissionen föreslår att det breddas efter 2013. Partnerskapet bör stärkas och inbegripa råvaruområdet, med tanke på råvarornas avsevärda ekonomiska potential i detta land. Andra samarbetsområden föreslås bli inom utbildning, turism, kultur, naturresurser, energi, klimat, miljö, biologisk mångfald, internationellt arktiskt samarbete och maritima transporter. Utskottet delar regeringens bedömning om att inriktningen på det föreslagna Grönlandsinstrumentet ligger i linje med såväl Arktisstrategi, Nordiska ministerrådets Arktisprogram som det svenska ordförandeskapsprogrammet för . Utskottet noterar förslaget till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i . Fördraget om vänskap och samarbete i (TAC, and Cooperation) undertecknades 1976 av , , , och . TAC syftar till att främja fred, stabilitet och samarbete i regionen. I fördraget uppmanas till lösning av tvister med fredliga medel, bevarande av fred, förebyggande av konflikter och förstärkt säkerhet i . EU ansökte 2006 om anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i . Utskottet delar kommissionens bedömning om att EU:s anslutning till TAC kommer att främja EU:s mål, särskilt de som rör bevarande av fred, förebyggande av konflikter och förstärkt säkerhet i . EU:s anslutning kommer dessutom att främja hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna i regionen. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U315 yrkandena 55, 56, 58, 59 och 90, 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del, 2011/12:U18 yrkandena 4, 1320, 2229, 30, 31 och 33, 2011/12:245 yrkandena 1, 2, 3 och 16, 2011/12:U335 yrkanden 1, 2, 3 och 4 kan avstyrkas. Ekonomiska och finansiella frågor Regeringen redogör i skrivelsen för ekonomiska och finansiella frågor (s. 97121). De olika avsnitten berör ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter, EU:s budget och skydd av EU:s finansiella intressen. Regeringen konstaterar att EU-arbetet inom det ekonomiska och finansiella området fortsatte att vara fokuserat på att hantera den ekonomiska och finansiella krisen. Finanskrisen 20082009 och den efterföljande skuldkrisen satte ljuset på betydande svagheter i . Behovet av en mer regelbaserad och tydlig struktur för krishantering, i synnerhet för medlemsstater med euron som valuta, blev allt tydligare. Med början 2010 och fortsättning pågick ett arbete med att stärka regelverket och att bygga ut krishanteringssystemet inom EU. Under årets senare del fick även frågor som var av mer systemkaraktär eller institutionell karaktär aktualitet. fortsätter flera medlemsstater inom EU att ha mycket allvarliga statsfinansiella problem. och befinner sig i finansiella stödprogram och ingick i ett program. Andra länder inom unionen som har en svår offentligfinansiell situation är och . I kommittémotion 2011/12:U17 (S) yrkande 3 menar att den mervärdesskattbefrielse som gäller för ideella föreningar i och i vissa andra medlemsländer som måste få bestå. I yrkande 4 anser Socialdemokraterna att ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globalisering inte öppnar dörrar för skatteundandragande. I yrkande 5 vill Socialdemokraterna att verkar för att uppförandekodens bestämmelser genomförs. I yrkande 6 betonas vikten av att såväl ett antibedrägeriavtal som ett informationsutbyte i skattefrågor med kommer till stånd samt att kommissionen förhandlar fram liknande avtal med , , och . I yrkande 7 understryks att inom EU och noga måste följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. I yrkande 8 anser Socialdemokraterna att inom såväl EU som måste verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. I yrkande 9 vill Socialdemokraterna pröva en väl utformad skatt på finansiella transaktioner eftersom det är rimligt att finanssektorn, som i grunden är underbeskattad, är med och betalar för de kostnader som vältras över på det övriga samhället. I kommittémotion 2011/12:U19 (MP) yrkande 1 menar bl.a. att de grundläggande problemen med EU:s budget inte löses genom de föreslagna mekanismerna. Vidare anförs att stabilitetsfonden inte styrs enligt demokratiska principer. I yrkande 2 vill klimatsäkra EU:s budget inom ramen för den pågående översynen av EU:s budget. I yrkande 3 betonar vikten av att agerar mer aktivt för att fusk med EU-medel ska bekämpas. I yrkande 7 anser att ska fortsätta att utreda möjligheterna att införa en skatt på finansiella transaktioner. delar dock inte förslag om att intäkterna av denna skatt ska tillfalla EU i form av egna medel utan de snarare ska gå till en fond för klimatåtgärder i Syd eller till medlemsstaterna. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 5 menar att 2020 får oöverblickbara konsekvenser för det nationella självbestämmandet. Genomförandet av 2020 bör göras mer flexibelt och ta större hänsyn till den nationella utformningen av reformer. I yrkande 48 vill avvisa 2020-strategin i dess helhet med hänvisning till respekten för det nationella självbestämmandet och den stora kostnaden för skattebetalare. I yrkande 6 anser att regeringen ska verka för att kommissionens rekommendationer ska underställas ministerråden samt för godkännande innan kommissionen utfärdar rekommendationerna. I yrkande 7 lyfter fram EU:s fleråriga budgetram 20142020. I sammanhanget hävdas det bl.a. att den fleråriga budgeten cementerar utgifter som visar sig vara kontraproduktiva och att medel satsas på mycket riskfyllda projekt. I yrkande 21 vill att regeringen på EU-nivå verkar för att EU tar upp frågan om samstämmiga regler för investeringsskydd på agendan för G20. I yrkande 32 anser att regeringen ska motverka Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget, dvs. stabilitetsmekanism för euroländer. vill dessutom i yrkande 34 att EU:s stabiliseringsmekanism avskaffas. I yrkande 35 vill , liksom och , ha ett formellt undantag från att införa euron i . I yrkande 36 motsätter sig att det geografiska verksamhetsområdet för den Europeiska även ska omfatta en rad länder i och . I yrkande 37 förordas att kreditvärderingsinstitut i fortsättningen ska stå under tillsyn. I yrkande 38 anses det att en internationell finanstransaktionsskatt (FTT) bör motverkas. menar att skattepolitiken är en nationell angelägenhet och att en sådan skatt skulle rendera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU. I yrkande 39 är starkt skeptiska till att koordinera vissa punktskatter på EU-nivå eftersom detta är en nationell angelägenhet. I yrkande 40 anförs att regeringen tydligare bör driva linjen att ska ha momsbefrielse för mindre, ideella föreningar. I yrkande 60 anser att regeringen bör verka för att finansiering av transportinfrastruktur bärs av berörda stater och inte finansieras eller garanteras av EU-medel. I yrkande 61 ifrågasätter bärkraften i den föreslagna infrastrukturfonden för transeuropeiska transportnätverk. De länder som känner behov av den typen av satsningar bör finansiera dem på egen hand. I yrkande 64 vill att ska verka för att färdplanen mot ett resurseffektivt inte genomförs. Sammanfattning av finansutskottets yttrande hänvisar till sitt utlåtande /10:FiU40 om kommissionens meddelande om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken (KOM(2010) 250). I utlåtandet framhåller utskottet att den ekonomiska krisen visat på vikten av stabila finanspolitiska ramverk både på nationell nivå och på EU-nivå. pekar slutligen på att de svenska erfarenheterna visar på värdet av ett stabilt finanspolitiskt ramverk. Enligt finansutskottet är det vidare angeläget att stabilitets- och tillväxtpakten respekteras och att det ska vara ordning och reda i de offentliga finanserna. påminner om att det är viktigt att man vid tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten inte gör skillnad på små och stora stater utan att alla länder är skyldiga att följa de gemensamma reglerna. I samma utlåtande behandlar finansutskottet förslaget om den europeiska terminen. framhåller att det inte är aktuellt att budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen förhandsgranskas inom EU innan den föreläggs . Om detta skulle ske, skulle det kunna tolkas som att finansmakten inte ligger hos . betonar att det är som beslutar om statens budget, både utgifter och inkomster, och att förslaget till budget således först ska presenteras för . utesluter inte finansutskottet att regeringens bedömningar, t.ex. i vårpropositionen, av tillväxt, inflation och beräknat saldo för den offentliga sektorns finansiella sparande redovisas inom EU efter det att propositionen förelagts . konstaterar att en grundläggande utgångspunkt är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att vår ordning för socialförsäkringar och skatter primärt är frågor som ska beslutas nationellt. Likaså är den svenska lönebildningsmodellen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. understryker att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll, arbetsmarknadens parters rättigheter och de olika modellerna på de nationella arbetsmarknaderna inklusive systemet för lönebildning. menar att 2020-strategin måste bli en central del av EU:s politik för att ta sig ur krisen och styra mot en långsiktigt hållbar utveckling i en värld av nya marknader och nya konkurrenter. stöder de prioriteringar som regeringen anser angelägna. När det gäller de tre områden som kommissionen pekar ut understryker utskottet betydelsen av forskning för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, vikten av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. När finansutskottet behandlade regeringens proposition om ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut (prop. 2011/12:40, bet. 2011/12:FiU13) konstaterades att en EU-förordning är direkt tillämplig i varje medlemsstat och varken ska eller får inkorporeras i eller transformeras till nationell rätt. Ändringsförordningen förutsätter dock att vissa nationella regler införs, vilket gjordes genom regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1010) om kreditvärderingsinstitut. Utskottet hade inget att invända mot regeringens förslag. hänvisar till sitt utlåtande /12:FiU14 om EU:s långtidsbudget där det anges att det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde, såsom infrastrukturinvesteringar och forskning, samt att minskningar föreslås inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Däremot understryker utskottet bl.a. att det är kritiskt till kommissionens förslag när det gäller storleken på budgeten, som enligt utskottet bör frysas realt. motsätter sig också, liksom skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet i frågan, kommissionens förslag om att införa två nya egna medel, en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesskattebaserad avgift. avstyrker förslagen om finansiell transaktionsskatt bl.a. därför att det kräver internationell enighet för att den ska vara effektiv. När det gäller klimatsäkringen av EU-budgeten framhåller finansutskottet vikten av att bl.a. miljö- och klimatfrågor ges ökad prioritet i EU:s budget och att det förutser att frågorna kommer att aktualiseras i det fortsatta arbetet med EU:s budgetöversyn. I finansutskottets utlåtande /12:FiU14 om EU:s långtidsbudget förordas att de samlade utgifterna ska frysas realt på nuvarande nivå. En sådan frysning skulle enligt finansutskottets uppfattning inte behöva förhindra ökade satsningar inom angelägna områden som miljöpolitik, eftersom potentialen för neddragningar och rationaliseringar inom de fortfarande helt dominerande områdena jordbrukspolitik och sammanhållningspolitik enligt finansutskottet torde vara betydande. konstaterar att det med den europeiska terminen nu också finns en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken på plats. Med detta sagt erinrar finansutskottet om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att vår ordning för socialförsäkringar och skatter primärt är frågor som ska beslutas nationellt. Likaså är den svenska lönebildningsmodellen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Utskottet står fast vid att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll, arbetsmarknadens parters rättigheter och de olika modellerna på de nationella arbetsmarknaderna inklusive systemet för lönebildning. noterar att tillsammans med och vid valde att rösta mot en rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten . vill i sammanhanget också lyfta fram det nationella intygandet avseende EU-medel som regeringen lämnar i årsredovisningen för staten. Utskottet har tidigare betonat att det nationella intygandet ger förutsättningar för en förbättrad kontroll av EU:s budgetmedel (t.ex. bet. 2009/10:FiU26). konstaterar att 2011 åter dominerades av frågor knutna till den ekonomiska och finansiella krisen. Stöd till medlemsstater med akuta ekonomiska problem , och och den europeiska stabiliseringsmekanismen har varit föremål för ett flertal möten. Inför rådsmöten diskuterades även förslaget till en s.k. finanspakt genom fördragsändring eller ett mellanstatligt avtal. Förslagen till nya regler om ekonomisk styrning, som utgör ett svar på den ekonomiska och finansiella krisen genom förbättrat informationsutbyte och utökad insyn och utökat samråd mellan medlemsstaterna, har utgjort en annan viktig fråga. Regeringen har i regel fått stöd av en bred majoritet i i dessa frågor. Inom ramen för samråd om förslaget till budgetram 20142020 har förslaget om en skatt på finansiella transaktioner föranlett avvikande meningar . Det fanns stöd i avvisar deltagande i den föreslagna mellanstatliga s.k. Euro plus-pakten, vilken syftar till samordning på olika politikområden för ökad tillväxt. Utskottet vill i detta sammanhang återigen understryka vikten av att värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden. Principen om ett öppet bör vara grundläggande även i de delar av det europeiska samarbetet som rör finansiell stabilitet och långsiktig konkurrenskraft. ska fortsätta att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med proposition 1994/95:40. Målet innebär att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Detta innebär även strikt budgetdisciplin. Utskottet anser att har ett uppenbart intresse av att euroområdet står starkt och stabilt, och att de länder som har drabbats av betydande ekonomiska problem också med gemensam hjälp kan lösa dessa. Ytterst handlar det om att hålla samman och att undvika allvarliga sociala motsättningar. deltagande i den nya finanspakten är ett uttryck för denna strävan. Utskottet vill erinra om sitt yttrande 2011/12:UU3y till finansutskottet om regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt i syfte att inrätta en permanent stabilitetsmekanism för de länder som har euron som valuta. I 2011/12:UU3y förordar utskottet ett godkännande av en ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Framtida kriser av det slag som har förekommit kan, som regeringen påpekar, inte uteslutas trots de förebyggande åtgärder som vidtagits, t.ex. genom reformeringen av EU:s finansiella övervakningsförfaranden. EU måste, enligt utskottets uppfattning, ha tillgång till långsiktiga, tydliga och förutsägbara instrument som är acceptabla för alla medlemsstater för att hantera eventuella framtida kriser inom euroområdet. Utskottet erinrar om att frågan om godkännande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättande av Europeiska gemenskaperna behandlades i betänkande /09:UU8. I det sammanhanget behandlades bl.a. frågan om ett juridiskt bindande undantag avseende svenskt deltagande i eurosamarbetet. Utskottet konstaterade då att efter den svenska folkomröstningen om euron 2003 förklarade att det inte är nödvändigt med ett formellt undantag om att inte behöver införa euron som valuta. Den aktuella fördragsändringen innebär ingen förändring i denna fråga och det finns enligt utskottets uppfattning därmed inte någon anledning att i detta sammanhang lyfta frågan om ett juridiskt bindande undantag. Inom ramen för en oförändrad utgiftsnivå prioriterar utskottet, liksom regeringen, investeringar i gränsöverskridande strategisk infrastruktur som innebär ett europeiskt mervärde och som ökar konkurrenskraft och bidrar till miljömässig hållbarhet. Utskottet ställer sig inte bakom ett införande av en skatt på finansiella transaktioner (FTT). Utskottet motsätter sig överstatlighet på skatteområdet och att nationella skatter ska utgöra egna medel för EU. Utskottet delar regeringens bedömning om att nackdelarna, främst den negativa påverkan på BNP och risken för migrering av transaktioner, är tydliga medan fördelarna är oklara. Utskottet ser god förvaltning på skatteområdet i form av ökad transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens som viktigt för en väl fungerande marknad och för skydd av skattebasen. Det finns därför all anledning att bevaka principerna för god skatteförvaltning i olika sakfrågor och i olika forum där dessa principer gör sig gällande. Utskottet kan konstatera att aktiviteten på skatteavtalsområdet har varit betydande eftersom den internationella utvecklingen har gått mycket snabbt när det gäller möjligheterna att nå nya överenskommelser om informationsutbyte. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har inte minst fått förnyad kraft med anledning av finanskrisen. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet om skattefrågor. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade sig beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem. Utskottet konstaterar att det inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Det internationella samarbetet på skatteområdet är också inriktat på att underlätta för utvecklingsländer att skapa ett nätverk av avtal om informationsutbyte som gör att de kan få information om dolda tillgångar m.m. Det är enligt utskottets mening viktigt att alla länder har möjlighet att delta i arbetet för en global ordning för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Utskottet anser att det är angeläget att kvaliteten på den information som utbyts enligt sparandedirektivet förbättras och att kryphål som har uppmärksammats i samband med direktivets tillämpning täpps till. Kommissionens förslag på området är därför välkommet. Utskottet konstaterar att en särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom rådet för att genomföra uppförandekoden för företagsbeskattningsbestämmelser. Utskottet anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter. Vidare anser utskottet att det är angeläget att stater som har ett nära samarbete med EU lämnar information, enligt principer i skatteärenden, och välkomnar därför fortsatta ansträngningar att få till stånd ett antibedrägeriavtal med samt inledande av förhandlingar om liknande avtal med , , och . När det gäller den ideella sektorns mervärdesbeskattning vill utskottet hänvisa till skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU15. Utskottet vill betona vikten av en fortsatt gynnsam behandling av den ideella sektorns värdefulla verksamhet och att det görs undantag för den sektorn när det gäller mervärdesbeskattning. Utskottet välkomnar förslaget till förordning om administrativt samarbete på punktskatteområdet. Förslaget utgör en nödvändig anpassning och omarbetning av de befintliga reglerna om administrativt samarbete på punktskatteområdet. Utskottet ser positivt på kommissionens arbete med att stärka investerarskyddet och förbättra funktionen av den inre marknaden för investeringstjänster. delar finansutskottets uppfattning i yttrande 2011/12:FiU4y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U17 yrkandena 39, 2011/12:U19 yrkandena 13 och 7, 2011/12:U18 yrkandena 57, 21, 32, 3440, 48, 60, 61 och 64 kan avstyrkas. Rättsliga och inrikes frågor I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse om rättsliga och inrikes frågor (s. 121151). Av skrivelsen framgår att EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna blev juridiskt bindande i samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns även en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ().