bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Ett cykelfält är ett särskilt körfält som genom vägmarkering (vanligtvis en målad linje) anvisats för cyklande och förare av moped klass II. En cykelbox är en informell benämning på ett område framför en trafikreglerad korsning, markerat med en tillbakadragen stopplinje för övriga fordon. Genom systemet avses risken för svåra olyckor mellan högersvängande motorfordon och cyklister minska. Enligt trafikförordningen (1998:1276) gäller att den som är och färdas med en tvåhjulig cykel ska använda cykelhjälm eller ett annat lämpligt huvudskydd. Dessutom ska cykelföraren se till att passagerare under använder cykelhjälm. Barn och ungdomar som inte använder hjälm kan stoppas av polisen men inte bötfällas. Däremot kan föräldrar eller andra personer som fyllt bötfällas, om de på sin cykel skjutsar ett barn som inte har cykelhjälm. Många av dem som dödas eller skadas i cykeltrafiken får huvudskador. Även en till synes liten smäll mot huvudet kan innebära att den intellektuella och sociala förmågan försvagas allvarligt. Likaså kan personens uppfattnings- och rörelseförmåga drabbas. Medicinsk forskning visar att de svåra skallskador som kan uppkomma vid cykelolyckor effektivast kan lindras eller stoppas helt av en cykelhjälm. Användningen av cykelhjälm minskar risken för dödliga skallskador med . Den stora potentialen finns dock i minskat lidande och minskade kostnader eftersom de allvarliga skadorna skulle minska i antal om cykelhjälmsanvändningen ökade. VTI genomför mätningar av cykelhjälmsanvändning. låg användningen på . har användandet legat stilla på . uppgick hjälmanvändandet till . Av barn mellan använder hjälm och lite mindre än hälften av 1315-åringarna. använde av invånarna i hjälm jämfört med i . I kommittémotion 2012/13:T249 av m.fl. (V) framförs att cykeln som transportmedel har många fördelar såsom minskad miljö- och klimatpåverkan och förbättrad folkhälsa samt minskad trängselproblematik i våra storstäder. Studier visar enligt motionärerna att länder som har hög andel cykeltrafik har färre antal döda i trafiken än länder med låg andel cykeltrafik. Motionärerna menar dock att det finns en rad regler som inte är anpassade till cykeltrafiken vilket försvårar ambitionen att öka andelen cyklande. Enligt motionärerna leder enkelriktade gator till att cykeltrafikanten får ta långa omvägar vilket motverkar användningen av cykel. I yrkande 6 anges därför att det bör vara tillåtet att en cykel körs mot enkelriktat, under förutsättning att det finns tydliga markeringar i gatan för cykelfältet. I yrkande 7 menar motionärerna att cyklister bör ges företräde framför bilar vid cykelöverfarter. Som skäl för yrkandet anges att när fotgängare möter biltrafik vid ett övergångsställe har de företräde varför det bör gälla även då cykelleder och cykelöverfarter möter vägleder. Motionärerna anser vidare att cyklister och bilar i så stor utsträckning som möjligt bör separeras genom exempelvis cykelbanor. I yrkande 9 framhåller motionärerna att det krävs hastighetssänkningar för att öka trafiksäkerheten i blandad trafik, och i tätbebyggda områden bör hastighetsbegränsningen inte överstiga /h. I motion 2012/13:T317 yrkar (M) att för att utöka säkerheten för cyklister på landsvägar eller andra platser där det saknas ändamålsenliga cykelvägar och högsta hastigheten är /h eller högre, bör möjligheten att tillåta cykling på vänster sida av vägen ses över. Motionären pekar dock på att effekterna i stort av att tillåta cyklister göra ett säkrare val i trafiken noggrant måste beaktas före ett genomförande. Som stöd för sitt yrkande framför motionären bl.a. att cyklister liksom gångtrafikanter är oskyddade, men cyklister utsätter sig för högre risker bl.a. eftersom en cyklist inte hinner agera då ett upphinnande fordon snabbt närmar sig bakifrån för att sedan i hög fart passera bara från cyklisten. Motionären framför att antalet skadade och dödade i trafiken har minskat och att det beror på en rad åtgärder, bl.a. utbyggnaden av cykelbanor i städerna och tätbebyggda områden. Enligt motionären har dock inte samma utbyggnad kunnat ses på landsbygden, åtminstone inte i normalfallet. (FP) har väckt två motioner som rör trafikregler för cykling. I motion 2012/13:T335 i denna del konstateras att vissa trafikregler i tätort mest tar hänsyn till bilburna resenärer, vilket påverkar cyklingen negativt. Det finns enligt motionären goda internationella exempel på hur bl.a. regler kan utvecklas. framför vidare i motion 2012/13:T336 yrkande 1 i denna del att trafikregler påverkar både säkerheten och flödet i trafiken. Motionären lyfter särskilt fram att stopplikten bör ses över liksom reglerna om skyldighet att använda cykelbana om sådan finns. Avgörande bör vara fart, säkerhet och framkomlighet. I motion 2012/13:T363 av (S) framförs att det bör vara obligatoriskt att använda cykelhjälm. Som skäl för yrkandet anges bl.a. att cykelolyckor ökar i antal, men konsekvenserna har varit ett dolt problem varför cyklisternas säkerhet har varit lågt prioriterad. Konsekvenserna av cykelolyckor har främst betydelse i fråga om huvudskador. Huvudskador leder oftare till livslånga problem jämfört med andra skador. Cykelhjälmen har enligt motionären stor betydelse för att förhindra skallskador. Motionären menar att det är svårt att förstå åldersgränsen i lagen om cykelhjälm och anser att i likhet med vad som gäller för andra trafiksäkerhetsregler bör lagen omfatta alla åldrar. I kommittémotion 2012/13:T472 av m.fl. (MP) anges att det är dags att göra det enklare och säkrare att cykla i hela landet. Enligt motionärerna är en stor del av lagstiftningen som rör cykeltrafik gammal och framtagen med bilen som norm. Ett sådant exempel är enkelriktade gator som tvingar cyklister att ta omvägar trots att vägbredden gör det möjligt att låta bilar möta cyklister. I yrkande 2 anger motionärerna att framkomligheten skulle öka på många håll, utan att bidra till större risker, om man låter cyklister köra mot enkelriktat. Det är även tillåtet i många andra länder. I yrkande 3 framför motionärerna att bilar bör få väja för cyklister då cyklisten färdas på huvudled och inte tvärtom. I yrkande 4 yrkas även att den s.k. zebralagen ska gälla även för cyklister, dvs. bilar ska stanna då cyklister vill följa en cykelbana som går parallellt med ett övergångsställe. Motionärerna menar att för att göra regelverket tydligt, öka trafiksäkerheten och göra det enkelt att cykla är det viktigt med en enhetlig nationell trafikregel om detta. I motionen konstateras att en av de mest effektiva åtgärderna för att öka trafiksäkerheten för cyklister är sänkta hastigheter. Risken för att en cyklist som blir påkörd av en bil dör är mycket hög vid /h men liten vid hastigheter /h. Enligt forskningsresultat framgår enligt motionärerna att en bilist som kör i /h kan samspela med gående och cyklande på ett helt annat sätt än den som kör i /h. I yrkande 5 anger motionärerna att mot den bakgrunden bör därför införa en bashastighet /h i tätorten. I yrkande 7 framför motionärerna att åtskilliga av dem som vill cykla snabbt ofta väljer bilarnas körfält som med avseende på underlag, vinklar och annat är dimensionerade för hög hastighet. Motionärerna menar att detta måste vara tillåtet så länge det saknas bra alternativ för snabb cykling. I motion 2012/13:T488 av (M) yrkas att möjligheterna att öka användandet av hjälm bland vuxna ska ses över genom exempelvis en nationell informationskampanj. Som skäl för yrkandet anges bl.a. att 16 av 17 som omkom inte skyddade huvudet. Motionären pekar på att trafikforskare på framfört att man kan undvika hälften av alla potentiella huvudskador om cyklisten bär hjälm. Enligt motionären förhindras av individuellt lidande och sociala kostnader genom att förebygga huvudskador. har angett att en hjälmlag i kombination med informationskampanjer behövs för att öka hjälmbruket till . Utskottet vill inleda med att framhålla att det är angeläget att olika trafikreglerande åtgärder prövas för att främja en ökad cyklism i samhället som det är viktigt att arbetet med att öka trafiksäkerheten drivs vidare. Utskottet delar motionärernas bedömning att det finns ett behov av att se över hur de regler som rör cyklingen kan bidra till målen om ökad och säker cykling. Utskottet välkomnar därför den av regeringen tillsatta cykelutredningen med uppdrag att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. I cykelutredningen konstateras att de flesta problemen kopplade till trafikregler och cykling inte har sin grund i reglerna i sig utan bättre löses genom åtgärder i trafikmiljön. Exempelvis konstaterar utredaren att när det gäller möjligheten att tillåta cykling i båda trafikriktningarna på enkelriktade gator är detta möjligt. Utredarens förslag är därmed att regeringen bör ge Transportstyrelsen och ett gemensamt uppdrag att, i samråd med SKL, sprida kunskap om gällande reglering för enkelriktat och möjligheterna att, inom ramen för denna reglering och i vissa fall möjliggöra cykling i båda riktningarna. Utredaren föreslår dock bl.a. att barn ska få cykla på trottoaren t.o.m. det år de fyller åtta om cykelbana saknas, och att förare ska få väjningsplikt mot bl.a. cyklister som färdats ut på eller just ska färdas ut på en cykelöverfart. Som nämnts har uppgett att cykelutredningen ska remissbehandlas . Utskottet har fått veta att det inom pågår beredning av en utvärdering som gjorts av när det gäller nya hastigheter, införda med stöd av den nya hastighetsstrategin som beslutade om 2007. I tidigare nämnda redovisning föreslås att ett nytt angreppssätt för att öka användningen av cykelhjälm bland vuxna prövas. Det innebär en samverkan med försäkringsbolag, landsting och företag. föreslår även att en studie av vilka åtgärder som bidragit till att användandet av cykelhjälm har ökat i vissa kommuner bör göras. Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta arbetet för en säker cykeltrafik tar initiativ till de åtgärder som bedöms nödvändiga för att användningen av cykelhjälm ska öka. Med anledning av vad utskottet anfört avstyrks motionen. Mot bakgrund av pågående beredningen av bl.a. anser inte utskottet att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna och avstyrker därmed motionerna 2012/13:T249 (V) yrkandena 6, 7 och 9, 2012/13:T317, 2012/13:T335 i denna del (FP), 2012/13:T336 yrkande 1 i denna del (FP), 2012/13:T363 (S), 2012/13:T472 (MP) yrkandena 25 och 7 samt 2012/13:T488 (M). Underlättande av kombinerade resor med cykel I kommittémotion 2012/13:T249 anser (V) m.fl. i yrkande 3 att kollektivtrafiklagen bör ändras så att det blir möjligt att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik så att resenärerna kan ta med sig cykel. I yrkande 4 framför motionärerna vidare att bör få ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där det är berättigat och efterfrågan finns hos resenärerna. Motionärerna menar att ett miljöanpassat samhälle målmedvetet måste arbeta för att undanröja hinder för hållbara transporter. För att öka möjligheterna att kunna ta med sig cykeln inom kollektivtrafiken och tågtrafiken är nämnda åtgärder enligt motionärerna nödvändiga. I motion 2012/13:T335 i denna del av (FP) framförs att en angelägen satsning för att utveckla cykelturismen i är att koppla ihop cykling med andra transportslag. Enligt motionären måste det bli möjligt att kombinera kollektivt resande med cykling. Det gäller även transporter till och från flygplatser. Motionären menar också att trafikhuvudmännen även bör ha i uppdrag att planera för cykelparkeringar och cykelförvaring. I motion 2012/13:T398 anser (S) i yrkandena 3 och 4 att cykling bör kunna vara en del av resan och att man ska kunna ta med cykeln på tåg och andra transportmedel. Det måste vidare finnas kapacitet att parkera cykeln vid resecentrum och andra knutpunkter. I kommittémotion 2012/13:T472 yrkar m.fl. (MP) i yrkande 8 att kollektivtrafiklagen bör kompletteras så att det blir obligatoriskt att kräva av både upphandlad och kommersiell trafik att resenärerna ska kunna ta med sig cyklar i kollektivtrafiken. Kravet bör enligt motionären utformas på ett sådant sätt att det inte tränger ut resenärer. Motionärerna framhåller att det finns möjlighet att ta med sig cykeln på vissa regionala tåg och på pendeltåg. Men det finns enligt motionären tågoperatörer som inte tillåter cykel på tåg vilket leder till problem om man behöver byta operatör för att genomföra sin resa. I kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 43 i denna del framför (S) m.fl. att cykeln är ett mycket miljövänligt transportmedel som främjar folkhälsan. Ökad cykling innebär även en avlastning av kapaciteten för andra transportslag. För att främja cykling är det därför viktigt med bl.a. större cykelparkeringar med tak och åtgärder som underlättar att använda cykel till och från kollektivtrafiken. Frågan om möjligheterna att kombinera cykeltrafik med kollektivtrafik har varit uppe till behandling i . Utskottet har i de sammanhangen betonat vikten av att cykeltrafik kan utgöra en del av hela resan. Det förutsätter först och främst att det är tillåtet och möjligt att ta med cykeln på olika kollektiva färdmedel såsom tåg och buss. Ytterligare en förutsättning är attraktiva, säkra och trygga cykelparkeringar i anslutning till järnvägsstationer och resecentrum. Utskottet välkomnar därför de initiativ som har tagits i frågan. Den tidigare nämnda cykelutredningen har bl.a. haft i uppdrag att se över de regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkering och möjligheterna att ta med cykel på tåg och buss. Utredaren föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samråd med Transportstyrelsen ta fram en idékatalog inom området. När det gäller cykelparkeringar framhåller utredaren bl.a. att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas. Enligt uppgifter från kommer remissbehandling av cykelutredningens betänkande att påbörjas . Utskottet konstaterar även att har tagit fram en karta som visar linjer där det går att ta cykeln på tåget samt en tabell som visar de villkor som gäller för cyklar på ifrågavarande linjer. Det kan konstateras att möjligheterna att ta med cykel på tåg har ökat och att allt fler trafikhuvudmän och järnvägsföretag tillåter cyklar ombord. Utskottet vill även påminna om att hänsyn måste tas till att det finns EU-reglering på området vilket har betydelse för eventuell svensk reglering. När det gäller cykelparkeringar framhåller regeringen i propositionen att utformningen och funktionen på bytespunkten är av avgörande betydelse för hur resenären upplever sin resa. Valet av färdsätt kan påverkas av i vilken utsträckning den som reser kan använda bytespunkten smidigt, effektivt och enkelt. Exempel på faktorer som nämns i propositionen är hur plattformar och planskildheter är organiserade, parkeringsmöjligheter för cykel och bil, bagagehantering, trafikinformation osv. Det är flera aktörer (, , kommunen, privata fastighetsägare m.fl.) involverade i bytespunkterna, och det krävs enligt regeringen en aktiv samverkan mellan dessa. Utskottet vill lyfta fram de lokala initiativ som har tagits när det gäller cykelparkeringshus. I finns ett cykelparkeringshus och öppnade första cykelparkeringshus i . Det finns plats för 370 cyklar och parkeringen är kostnadsfri. På två våningsplan finns det cykelställ med utrymme för två cyklar på höjden. Med hjälp av en gasfjäder skjuter man enkelt in och upp cykeln på sin rätta plats. Parkeringshuset är kameraövervakat. Vid Hyllie station i invigdes Malmös första Bike and Ride-anläggning. Anläggningen erbjuder kameraövervakade cykelparkeringsplatser, tillgång till dusch, yta för enklare reparationer och anslutning till kundcenter där man kan köpa kollektivtrafikbiljetter. Bike and Ride Hyllie var finalist i fördubblingsprojektets tävling . En ytterligare Bike and Ride-anläggning öppnade vid Triangeln i och ytterligare en anläggning ska öppna 2013 eller 2014 vid . Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de målkonflikter som ökade krav på kollektivtrafiken kan leda till. Krav på både den allmännyttiga trafik som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna organiserar och kommersiell kollektivtrafik kan bidra till ökade kostnader för kollektivtrafiken och därmed också en dyrare kollektivtrafik för resenärerna. Det i sin tur kan inverka negativt på människors vilja att välja kollektivtrafik. Utskottet anser dock att det finns starka skäl att tro att det arbete som pågår med att öka och förbättra kollektivtrafiken också kommer att leda till en ökad investeringsvilja i de fordon, exempelvis bussar och tåg, som används av kollektivtrafikföretagen och är anpassade till olika resekategorier som bl.a. cykelresenärer. Utskottet vill även peka på att enligt kollektivtrafiklagen är det den regionala kollektivtrafikmyndigheten som ansvarar för kollektivtrafiken i länet. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna tar fram trafikförsörjningsprogram, som omfattar all kollektivtrafik i respektive län. Programmen har sin utgångspunkt i de transportpolitiska målen och beaktar även andra nationella, regionala och lokala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling och tillväxt. I samband med upprättandet av planerna förs även en dialog med bl.a. operatörer, kollektivtrafikföretag och övriga intressenter. Utskottet anser det vara en lämplig ordning och är av uppfattningen att det också är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är mest lämpliga att göra en avvägning av vilka krav som bör ställas på den offentligt organiserade kollektivtrafiken i länet. Utskottet välkomnar de olika initiativ som har tagits för att förbättra möjligheterna att kombinera cykeln med övriga transportmedel och möjligheterna till cykelparkering. Genom dessa och andra pågående och planerade åtgärder förutsätts berörda motionsförslag kunna bli helt eller delvis tillgodosedda. Med anledning av detta och mot bakgrund av att beredning pågår av cykelutredningens förslag anser inte utskottet att det finns skäl för att ta något initiativ varför utskottet avstyrker motionerna 2012/13:T249 (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:T335 i denna del (FP), 2012/13:T398 (S) yrkandena 3 och 4, 2012/13:T472 (MP) yrkande 8 och 2012/13:T477 (S) yrkande 43 i denna del. I motion 2012/13:T225 framför (S) att förutsättningarna för att underlätta cykeltrafik på bör studeras i infrastrukturplaneringen. Motionären anför att ju fler som cyklar desto bättre miljö, folkhälsa och trafiksituation får vi. Trots det är cykeln på många platser i inte det alternativ den skulle kunna vara. Motionären pekar på att cykeltrafik är förbjuden på . Det enda sättet att ta sig mellan och är med färja som kostar enkel resa. Motionären framför också att som ett led i de nationella miljö- och hälsomålen samt för upplevelseturismen satsas på en nationell cykelled på . Men detta rimmar illa med att det är omöjligt att ta sig till på cykel. Att cyklister kan ta sig över antingen genom att cykla över bron eller genom en avgiftsfri cykelbuss eller färja skulle öka tillgängligheten för alla till , öka cyklandet och minska fossilbränsleanvändningen. I motion 2012/13:T324 yrkar och (båda MP) att cyklister ska kunna ta sig över utan kostnad. Motionärerna framför att cyklister inte kan ta sig till utan att betala avgifter trots att det finns en bro till ön. Cykeltrafik är förbjuden på och en gratisbuss som tidigare tagit cyklister över bron är indragen. Det går enligt motionärerna tvärsemot våra nationella miljö- och hälsomål. Det strider även mot övergripande transportpolitiska mål som även inkluderar folkhälsa. Tillgängligheten till är vidare viktig för alla som vill kunna ta del av de rika miljöerna och landskapet samt för att ön ska kunna nyttjas till fullo som en rekreationsplats för turister från hela världen. Enligt motionärerna har en liten och enkel insats, som gav stort mervärde för turister, invånare och miljö, prioriterats bort. Motionärerna menar vidare att går emot fyrstegsprincipen enligt vilken steg två klart fastställer att man bör bevara åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur och fordon. Motionärerna anser att möjligheterna att cykla inte får tas bort när bygger två-plus-ett-vägar utan att man måste kunna ta sig kostnadsfritt över . Utskottet anser att det är viktigt att förbättra för cyklingen såväl som vid rekreation och instämmer med motionärerna i att det är mycket positivt att cykelturismen utvecklas även på . Cykelturism är ett miljövänligt och hälsosamt alternativ, och utskottet föreställer sig att ökad cykelturism också kan komma att bidra till ökad användning av cykeln som transportmedel . Utskottet har fått information om att det mellan och var möjligt att kostnadsfritt ta med sig cykeln på färjan mellan och . Biljettpriset för en vuxen person var tur och retur. Enligt uppgifter som utskottet tagit del av kommer färjan att starta igen . Det finns även möjlighet att ta med cykeln på länsbussarna som går mellan och till ett pris av . Kostnaden för en vuxenbiljett är . Mot den bakgrunden finner utskottet att syftet med motionerna delvis får anses vara tillgodosett. Utskottet finner ingen anledning för att ta något initiativ i ärendet varför motionsförslagen 2012/13:T225 (S) och 2012/13:T324 (MP) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fyrstegsprincipen, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 14. Fyrstegsprincipen är en planeringsmetod för att hushålla med resurser och minska vägtransportsystemets miljöpåverkan. Det har förutsatts att förslag till åtgärder i transportsystemet ska analyseras och prioriteras utifrån denna princip. granskningar har påvisat att det finns tydliga brister i hur fyrstegsprincipen har tillämpats, se bl.a. Fyrstegsprincipen Infrastrukturplaneringens nya Potemkinkuliss? (2005:11), och vår bedömning är att det alltjämt kvarstår brister i efterlevnaden. Principen nämns ofta men alltför lite tid och kraft läggs på steg 1- och steg 2-åtgärder. Även regeringen lyfter fram vikten av fyrstegsprincipen i propositionen, vilket är positivt, men dessvärre tillämpas principen alltför sällan i praktiken. Politiker och andra har ofta redan i förväg ställt in sig på att bygga en ny väg eller järnväg, och fyrstegsprincipen tas följaktligen inte på allvar i planeringen. Den sexfiliga motorvägen , Södertörnsleden, E22 i och nedmonteringen av järnvägssystemet är aktuella exempel som vi anser går stick i stäv med fyrstegsprincipen. Det är angeläget att tillämpningen av fyrstegsprincipen förbättras. Åtgärder som kan påverka transportbehovet och valet av transportsätt ska alltid prioriteras i första hand. Andra metoder att lösa transportproblem måste få en seriös prövning innan byggandet av ny infrastruktur beslutas. Vi anser därför att regeringen i regleringsbrev bör skärpa tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg 1 och 2, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader. För att säkerställa tillämpningen av fyrstegsprincipen anser vi också att denna princip ska upphöjas till lag. bör därför uppmana regeringen att utreda och föreslå en sådan lagändring. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Styrmedel och avgifter, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 9.