bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — grundsyn enligt förslagen till riktlinjer för den ekonomiska politiken i motion 2011/12:Fi15, är att skattemedel i första hand ska användas till en god välfärd för svenska medborgare. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna. Regeringen har fört en alltför passiv finanspolitik genom krisen, och för att komma till rätta med den höga arbetslösheten, inte minst för ungdomarna, förordas en storsatsning på lärlingsjobb, förenklade turordningsregler och en återställning av regeringens besparing på gymnasieskolan. Genom en bättre matchning skapas förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. För att förhindra att de strukturella problemen på arbetsmarknaden ökar ytterligare föreslås att mer ansvarsfulla regler för såväl arbetskraftsinvandring som asyl- och anhöriginvandring införs. Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften och sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar ska återställas. För att förbättra för småföretagen bör arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag sänkas. Restaurang- och cateringmomsen ska återställas och den s.k. pensionärsskatten avskaffas. Under förutsättning att finansieringen av ett femte jobbskatteavdrag sker genom en besparing på den enligt kostsamma massinvandringspolitiken är man beredd att diskutera frågan med regeringen. De betydande medel som invandringen tar i anspråk kan i stället användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Det svenska biståndet ska effektiviseras och hållas på FN:s rekommenderade nivå på av BNI. presenterar förslag om ett effektivare rättsväsen och en upprustning av det svenska försvaret samt förslag till en aktiv gruvpolitik. Dessutom vill man återförstatliga skolan, förbjuda friskolor att ta ut vinst och återreglera järnvägen. Ett utträde ur EU förespråkas också. För , som presenterar sitt förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken i motion 2011/12:Fi17, är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Mitt i en konjunkturavmattning bedriver regeringen en åtstramande finanspolitik, trots att statsfinanser är bland de starkaste i världen. Den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet som stora investeringar måste till. Investeringar i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik behövs för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna behöver byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. För att utveckla välfärden behövs stora satsningar på personal. ning inom äldreomsorgen med prioritet för demensvården ska åstadkommas genom en öronmärkt satsning motsvarande 10 000 fler heltidstjänster. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras. Den ekonomiska politiken ska bidra till minskade ekonomiska och sociala skillnader. Arbetslöshets- och socialförsäkringarna ska förstärkas. vill höja ambitionerna i utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken och på så sätt bryta med regeringens strategi att sätta press på de lägsta lönerna. Arbetsförmedlingens verksamhet ska ha en inriktning som innebär att kompletterande aktörer och jobbcoacher avvecklas. Målsättningen med skattepolitiken är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa en hållbar utveckling. Jobbskatteavdraget ska stegvis avskaffas liksom den sänkta krogmomsen. HUS-avdraget ska rivas upp och ersättas med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus som det får en ny inriktning mot energieffektiviseringsåtgärder. Den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga ska tas bort. vill införa en engångsskatt för de fyra storbankerna 2013 som ska användas till en särskild satsning på utbildning för ungdomar. Regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att utarbeta en bankdelningslag. i vård, skola och omsorg ska förbjudas och järnvägen återregleras. Överskottsmålet och kommunernas balanskrav ska ersättas av mål om en budget i balans över en konjunkturcykel, och värdet av investeringar bör tydliggöras i budgetprocessen. (2011/12:SkU6y) och arbetsmarknadsutskottet (2011/12: AU6y) har yttrat sig över propositionerna och motionerna. och arbetsmarknadsutskottet tillstyrker regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avstyrker oppositionspartiernas motioner. I båda yttrandena tillstyrker respektive oppositionsparti i var sin avvikande mening sitt förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Tillväxten i svensk ekonomi dämpades kraftigt . BNP-tillväxten bedöms falla från 2012. Den statsfinansiella krisen i vissa euroländer har medfört en svagare global efterfrågan, vilket gav ett kraftigt fall i svensk export. Enligt finns tecken på att svensk ekonomi återhämtar sig och stabiliseras 2012. Även nationalräkenskaperna indikerar detta med en BNP-tillväxt på jämfört med . Även den globala utvecklingen återhämtar sig, även om den bedöms som skör enligt och ekonomisk information som rör är motsägelsefull. Trots vissa tecken på en återhämtning både i och globalt kvarstår osäkerhet om framför allt den fortsatta utvecklingen i flera skuldtyngda sydeuropeiska länder och , vilket gör konjunkturutvecklingen svårbedömd även i fortsättningen. Prognoserna indikerar dock en återhämtning i svensk ekonomi, som bedöms stabiliseras för att därefter möjliggöra för BNP att växa med i genomsnitt 20132016. Den viktigaste drivkraften för tillväxt 20132016 blir sannolikt den inhemska efterfrågan. Utvecklingen i den europeiska och svenska ekonomin återspeglar sig på arbetsmarknaden, som utvecklas svagt. Enligt nationalräkenskaperna ökade sysselsättningen . Internationell ekonomi och de finansiella marknaderna Oron på de finansiella marknaderna avtog under inledningen av 2012. Enligt regeringen har stödåtgärder från () motverkat den finansiella stressen i banksektorn och därigenom har riskerna för en kraftig kreditåtstramning minskat betydligt. Omfattande åtstramnings- och reformprogram har antagits i euroländer med statsfinansiella problem. EU har beslutat om finansiella stabilitetsmekanismer, som Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), och ett fördjupat ekonomiskpolitiskt samarbete. införs även en permanent stabiliseringsmekanism, Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som ska ersätta de tillfälliga lånefaciliteterna EFSF och EFSM. Enligt regeringen skapar åtgärderna förutsättningar för en fortsatt stabilisering av de finansiella marknaderna och ökad framtidsoptimism bland hushåll och företag. Trots att oron på de finansiella marknaderna har avtagit och åtgärder har vidtagits för att motverka den statsfinansiella krisen är den internationella konjunkturutvecklingen fortfarande osäker. Euroområdet bedöms befinna sig i en mild recession 2012 till följd av en åtstramande finanspolitik, en svag inhemsk efterfrågan och en dämpad omvärldsefterfrågan. väntas återhämtningen ta fart i euroområdet. I finns det tecken på att konjunkturuppgången har inletts, t.ex. fallande arbetslöshet. I euroområdet och i är penningpolitiken fortsatt mycket expansiv. Regeringens sammantagna bedömning är att den penningpolitik som förts av centralbankerna i euroområdet och har bidragit till att hålla marknadsräntor och ränteförväntningar på på mycket låga nivåer. Svensk efterfrågan och produktion Efter en stark återhämtning och bromsade svensk ekonomi in kraftigt , och för bedöms tillväxten bli svag. Inbromsningen beror framför allt på en minskad efterfrågan på svenska exportprodukter i spåren av de akuta statsfinansiella problemen i euroområdet. Även hushållens konsumtion dämpades . Dessutom har arbetsmarknadsläget försämrats, vilket ger en svag utveckling av de disponibla inkomsterna . Tillväxtpotentialen i svensk ekonomi är emellertid god. Utvecklingen drivs dels av stigande produktivitet i näringslivet, dels av en ökning av den varaktiga sysselsättningen till följd av regeringens reformer på arbetsmarknadsområdet och den demografiska utvecklingen. blir tillväxten i gradvis starkare. Återhämtningen i omvärlden dämpas dock av bl.a. en åtstramande finanspolitik, vilket medför att efterfrågan på svenska exportvaror bedöms vara lägre än vad som varit normalt i tidigare konjunkturnedgångar. I stället bedöms en stark ökning av hushållens konsumtion och investeringarna vara den viktigaste drivkraften bakom tillväxten 20132016. När sysselsättningen stiger och arbetslösheten minskar ökar hushållens disponibla inkomster, vilket tillsammans med ett gradvis minskat sparande medför att konsumtionen ökar starkt 20132016. Inbromsning i produktionen och det osäkra konjunkturläget leder till att företagen ökar investeringarna i långsam takt 2012. Förändringar i lagerinvesteringarna förstärker konjunkturavmattningen 2012. När det gäller den offentliga konsumtionen bedöms tillväxttakten bli svag 20122013, vilket huvudsakligen förklaras av en mer återhållsam utveckling av konsumtionen i kommunsektorn när de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut och då återhämtningen på arbetsmarknaden tillfälligt avbryts. tillväxten i kombination med en svag inhemsk efterfrågan leder till att importen ökar svagt 2012. Till följd av en stark krona ökar importen snabbare än exporten 2012, vilket minskar bytesbalansöverskottet 2012. Den svaga efterfrågan i och omvärlden har slagit mot produktionen i alla näringslivets branscher. Vissa indikatorer som t.ex. orderingång pekar på en svag ökning av produktionen i näringslivet . Till skillnad från de flesta tidigare konjunkturuppgångar i väntas inte exportefterfrågan, och därmed inte industriproduktionen, vara en lika dominerande drivkraft . I stället väntas en stark utveckling av den inhemska efterfrågan, vilket leder till att tjänstesektorn blir mer betydelsefull än i tidigare konjunkturuppgångar. Tabell 1.1 Nyckeltal 20112016 -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 -0,1 -0,3 1.Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2.I procent av arbetskraften, . 3.Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: ekonomiska vårproposition. Procentuell förändring, fasta priser -0,1 -0,7 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: ekonomiska vårproposition. Inbromsningen i svensk ekonomi leder till att företagens behov av att öka antalet anställda minskar. Sysselsättningen bedöms sjunka marginellt och i princip vara oförändrad . Företagen möter den tillfälligt svagare efterfrågan 2012 i stor utsträckning genom att dra ned på antalet arbetade timmar bland de som är anställda snarare än att minska antalet anställda, varför medelarbetstiden faller 2012. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms vara lågt . Den svaga faktiska utvecklingen av sysselsättningen 2012 i kombination med den stigande potentiella sysselsättningen medför att resursutnyttjandet fortsätter att minska 2012, vilket möjliggör att sysselsättningen kan öka starkt 20132016 när arbetskraftsefterfrågan tar fart, utan att det uppstår någon brist på arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta bedöms stiga med ca 190 000 personer som en följd av konjunkturåterhämtningen, regeringens politik och ökningen av antalet personer i arbetsför ålder. Efterfrågan på arbetskraft skiljer sig åt mellan branscher . En allt större andel arbetar inom tjänstebranscherna och bemanningspersonal blir en allt viktigare del av arbetsmarknaden. Personer i arbetskraften har ökat kraftigt sedan finanskrisen . bedöms antalet personer i arbetskraften öka betydligt långsammare. Sammantaget bedöms antalet personer i arbetskraften stiga med 80 000 personer . Arbetslösheten bedöms stiga till 2012. I takt med att sysselsättningen stiger börjar även arbetslösheten åter att minska. Den väntas därefter avta i snabb takt till 2016, vilket motsvarar 270 000 personer. Regeringens sammantagna bedömning är att strukturreformer som jobbskatteavdraget och förändringen av arbetslöshetsförsäkringen sänker jämviktsarbetslösheten . Löner, inflation och reporänta Det fortsatt låga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och konjunkturavmattningen bidrog till måttliga löneökningar i industrins centrala avtal. Den relativt svaga produktivitetstillväxten bidrar till att företagens möjligheter att klara kraftiga löneökningar är begränsade. I takt med att arbetsmarknaden förbättras stiger lönerna gradvis snabbare 20142016. Det låga resursutnyttjandet i ekonomin som helhet 2012 medför ett lågt inflationstryck. Ett stigande resursutnyttjande, högre oljepriser och ökade enhetsarbetskostnader bedöms emellertid öka den underliggande inflationen (mätt som KPIF med fast ränta) 2015 och 2016. Inflationen mätt som KPI, väntas stiga kraftigare och 2016 till följd av stigande räntor. Det låga inflationstrycket bedöms möjliggöra en låg reporänta . Inbromsningen i den svenska ekonomin bedöms leda till att sänker reporäntan till 2012. I takt med att ekono- min återhämtar sig bedöms höja reporäntan. bedöms reporäntan nå normala nivåer på , vilket är innan resursutnyttjandet i ekonomin som helhet normaliseras. Osäkerheten är stor när det gäller den framtida konjunkturutvecklingen, och det finns tydliga risker för både en sämre respektive en bättre utveckling. Sammantaget bedöms dock riskerna för en sämre utveckling överväga. En risk som dock avtagit under inledningen av 2012 är oron kring de europeiska bankernas möjlighet att finansiera sig på de finansiella marknaderna. Regeringen redovisar två alternativa scenarier för ekonomins utveckling (Tabell 1.3). Tabell 1.3 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling BNP, procentuell förändring Alt. 1 Svagare internationell efterfrågan Alt. 2 Högre potentiell produktivitet Sysselsättning, procentuell förändring Alt. 1 Svagare internationell efterfrågan -0,2 Alt. 2 Högre potentiell produktivitet -0,1 -0,1 Arbetslöshet, % av arbetskraften Alt.1 Svagare internationell efterfrågan Alt.2 Högre potentiell produktivitet Offentligt finansiellt sparande, % av BNP Alt. 1 Svagare internationell efterfrågan -0,3 Alt. 2 Högre potentiell produktivitet -0,3 -0,3 Källa: ekonomiska vårproposition. I alternativ 1 analyseras hur svensk ekonomi skulle påverkas av en svagare exportmarknad 20132014 än i huvudscenariot. Analysen bygger på att världsmarknadsefterfrågan antas öka långsammare 2013 och 2014, kronan apprecieras 2013 och 2014 samt att bankerna får högre finansieringskostnader. Den lägre exportefterfrågan och växelkursapprecieringen bidrar båda till en lägre exportutveckling. Den svagare exportutvecklingen medför att resursutnyttjandet i ekonomin som helhet minskar. Till följd av det låga resursutnyttjandet är inflationen låg under hela prognosperioden. Penningpolitiken blir därmed mer expansiv och förväntas sänka reporäntan. Hushållens konsumtion dämpas av den svagare arbetsmarknadsutvecklingen. Den lägre inflationen i konsumentpriserna bidrar till att hushållens reala disponibla inkomster och därmed även konsumtionen endast utvecklas marginellt svagare än huvudscenariot 20132016. Både antalet arbetade timmar och produktiviteten blir lägre 2013. Sammantaget bedöms en svagare världsekonomi innebära en mer utdragen lågkonjunktur i , framför allt till följd av den svaga exportutvecklingen. I takt med att omvärldsefterfrågan tar fart ökar BNP snabbt 2015 och 2016. I alternativscenario 2 analyseras effekterna på ekonomi av en genomsnittlig potentiell produktivitetsutveckling på 2012 2016. Den högre produktiviteten i näringslivet innebär att en högre nivå på kapitalstocken kan öka företagens vinster. Exporttillväxten blir starkare. leder högre produktivitet till att reallönen ökar snabbare, vilket leder till att konsumtionen växer starkt. Den starkare efterfrågan leder till en bättre arbetsmarknadsutveckling och arbetslösheten sjunker. Högre privat konsumtion och högre vinster i företagen ökar statens skatteintäkter. Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP blir därför högre 20132016. I partimotion 2011/12:Fi18 av m.fl. (S) framhålls att väg genom den globala krisen har präglats av tvära kast i bl.a. BNP- tillväxten. har dock lyckats upprätthålla starka offentliga finanser på ett sätt som få industriländer kan mäta sig med. Däremot anser motionärerna att den totala återhämtningen inte är exceptionell ur ett internationellt perspektiv utan ansluter sig i allt väsentligt till den breda mittklungan bland industriländer när det gäller tillväxt och sysselsättning perioden 20082011. I motionen framhålls att stora globala obalanser utgjorde motorn till den kreditexpansion i väst som fick ett abrupt slut i samband med att den globala finanskrisen inleddes . Gemensamt för de länder som är indragna i den europeiska skuldkrisen är att den totala upplåningen har varit för hög. Enligt motionärerna har risken för en oordnad upplösning av den europeiska krisen påtagligt minskat under inledningen av 2012. Konjunkturutvecklingen är emellertid enligt motionärerna svårbedömd. En tydlig och oroande tendens på arbetsmarknaden är att de med riktigt långa arbetslöshetstider ökar snabbt, vilket enligt motionärerna tyder på att det skett en försämring i matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. I motionen framhålls också att ungdomsarbetslösheten i är en av de högsta i . I partimotion 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) framhålls att den globala ekonomin fortfarande befinner sig i ett mycket osäkert läge och att det finns en risk för att EU och IMF tvingas besluta om ytterligare stödpaket. framhålls att det finns vissa ljusglimtar i världskonjunkturen. Sammantaget bedöms dock de negativa riskerna dominera. Enligt motionärerna är det av stor vikt att den europeiska banksektorn tar ansvar för den pågående skuldkrisen och agerar ansvarsfullt gentemot såväl privata som offentliga låntagare för att undvika framtida skuldkriser. Motionärerna framhåller vidare att ungdomsarbetslösheten är hög och att antalet unga som varken arbetar eller studerar har ökat dramatiskt från 85 2007 till 127 2009. Vidare framhålls i motionen att de svenska hushållens privata skuldsättning stigit dramatiskt och att riktar skarp kritik mot . Enligt partimotion 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) är den svenska ekonomin i ett europeiskt perspektiv tämligen stabil. Motionärerna ser ett antal tecken på att ekonomin vänder åt rätt håll. Exporten till euroområdet har blivit lidande, vilket enligt motionärerna är ett stort hot mot den svenska ekonomin. Den stora utmaningen för svensk ekonomi är dock att få bukt med arbetslösheten och då i synnerhet ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Det enskilt största hotet mot svensk ekonomi är enligt motionärerna situationen i euroområdet. Lågkonjunkturen i bedöms sannolikt bli långvarig medan de strukturella obalanserna kvarstår. I partimotion 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) framhålls att den ekonomiska utvecklingen har präglats av följderna av finanskrisen . Eurokrisen är fortfarande akut och konjunkturutsikterna för euroområdet bedöms som mycket svaga. Sammantaget beräknas global BNP växa och . Den globala efterfrågan på svenska produkter är fortsatt relativt svag och den inhemska efterfrågan kommer därmed att spela en större roll än vanligt för hur den svenska konjunkturen utvecklas. Bostadsprisernas utveckling och hushållens skuldsättning är enligt motionärerna ett potentiellt hot mot den finansiella stabiliteten och för den reala makroekonomiska utvecklingen. I motionen framhålls begynnande strukturproblem i den svenska ekonomin med stagnerad produktivitet, för låga investeringar och tappade exportmarknadsandelar. Långtidsarbetslösheten är enligt motionärerna det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden. 1.3 Kompletterande information om den ekonomiska utvecklingen IMF:s World Economic Outlook, Till följd av en svag aktivitet i ekonomin och början av 2012 beräknas tillväxten i världsekonomin minska från 2012. För de flesta ekonomier inklusive euroområdet förväntas en starkare tillväxt än med de bedömningar som gjordes . förväntas tillväxten i världsekonomin åter växa till . beräknas dock euroområdet gå in i en svag nedgång till följd av statsskuldskrisen, den generella förtroendekrisen, effekterna av bankernas skuldavveckling på den reala ekonomin och effekterna av budgetkonsolidering. En förbättrad aktivitet i och en politik i euroområdet som svar på den allt djupare ekonomiska krisen har dock minskat hotet om en kraftig global nedgång. Förbättringarna bedöms emellertid som mycket bräckliga. Den största oron är utvecklingen av eurokrisen. Andra risker som nämns är geopolitiska osäkerheter som driver upp oljepriset. En alltför stram makroekonomisk politik anses kunna leda till en varaktig deflation eller av mycket svag ekonomisk aktivitet. Vidare nämns latenta risker som störningar i de globala obligations- och valutamarknaderna som följd av höga budgetunderskott och skulder i och . Men tillväxten kan också bli bättre än beräknat om t.ex. politiken förbättras ytterligare, de ekonomiska förutsättningarna fortsätter att utvecklas positivt och de geopolitiska spänningarna minskar. Osäkerheten kring utvecklingen bedöms vara stor. IMF:s artikel IV-konsultation, IMF har avslutat sin årliga översyn av det ekonomiska läget i . Enligt IMF:s uttalande har som ett resultat av robusta politiska ramar och hållbara reformer länge säkrat en stark tillväxt, låg inflation, en nedåtgående arbetslöshet, stigande inkomster och en stark bytesbalans. Tillväxtutsikterna ser emellertid dystra ut enligt IMF. Detta mot bakgrund av att är en liten öppen ekonomi där 2/3 av exporten går till . IMF bedömer att BNP-tillväxten blir mellan . Nedåtriskerna för dessa prognoser bedömer IMF vara betydande. har satt reporäntan på en lämplig nivå på med tanke på inflationsutsikterna, blygsamt kostnadstryck och tillfällig nedgång i efterfrågan. IMF anser att det finns flera utmaningar för bl.a. när det gäller finansiell stabilitet där olika finansiella sårbarheter är uppenbara. IMF pekar bl.a. på att har ett stort finansiellt system i förhållande till BNP, ett banksystem som är direkt exponerat mot många europeiska ekonomier, hög skuldsättning bland hushållen och en hög andel amorteringsfria lån. prognostiserar att världsekonomin växer och 2013 (Economic Outlook, .) OECD- ländernas BNP väntas öka och 2013. I är det den privata sektorns efterfrågan som förväntas öka aktiviteten i ekonomin. BNP-tillväxten bedöms till och 2013. I förväntas BNP-tillväxten uppgå till och 2013. är det återuppbyggnaden efter naturkatastrofen som förklarar tillväxten. När återuppbyggnaden avtar 2013 sjunker tillväxten något och exporten bedöms vara det som bidrar till tillväxten. I euroområdet väntas BNP krympa och öka . Enligt bedöms aktiviteten vara fortsatt stark i de flesta tillväxtekonomier. Det finns emellertid politiska utmaningar som varierar mellan länderna, bl.a. inflationen. En lägre inflation ger ett politiskt utrymme i vissa länder som skulle kunna användas för att upprätthålla aktiviteten i ekonomin. Krisen i euroområdet anses emellertid fortfarande vara den enskilt största nedåtrisken mot utsikterna för världsekonomin. En annan allvarlig nedåtrisk som nämns är försämring av utbudsförhållandena på oljemarknaden som skulle kunna leda till ökade oljepriser på kort sikt. tillväxtprognos för är och 2013. Tillväxten väntas bli måttlig men starkare 2013 när världshandeln återfår styrka. Med gott om ledig kapacitet bör enligt den underliggande inflationen i förbli dämpad. Vidare anser att inriktningen på penningpolitiken bör vara ackommoderande. Enligt visar deras kalkyler på att en nedgång av den inhemska efterfrågan får större återverkningar på de offentliga finanserna än ett fall i exportefterfrågan. Rådets beräkningar tyder på att de svenska offentliga finanserna inte allvarligt skulle påverkas vid en temporär minskning av exporten. Däremot skulle en allvarlig fördjupad europeisk kris kunna få omfattande negativa konsekvenser för svensk ekonomi. Regeringens prognos jämfört med () och