bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Ett tidsbegränsat utbildningspaket för unga i syfte att förhindra att de fastnar i långtidsarbetslöshet ska genomföras. Detta ska finansieras genom en extra tillfällig bolagsskatt för de fyra storbankerna . Inkomsterna från denna extraskatt beräknas till . Det krävs en ny färdriktning. Rättvisa är produktivt, och ekonomisk jämlikhet är en framgångsfaktor för ett lands hela utveckling. Människor ska sättas i arbete med att bygga upp på lång sikt, genom ett brett program av hållbara samhällsinvesteringar i välfärd, bostäder och infrastruktur. 2011/12:FiU20 RESERVATIONER Mot bakgrund av det som anförs i reservationen bör godkänna förslagen i motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen , punkt 2 (V) (V) anför: Trots att har bland de starkaste statsfinanserna i världen har massarbetslösheten blivit vardag. bedriver regeringen just , i en lågkonjunktur, en direkt åtstramande finanspolitik. Ett argument som regeringen anför är att det i detta osäkra läge behövs säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna och att reformutrymmet därför är ytterst begränsat. Jag anser att detta argument inte håller, vilket också mycket riktigt pekar på i sin granskningsrapport men som utskottsmajoriteten väljer att inte kommentera. Det finns redan en buffert inbyggd i den nivå man har valt för överskottsmålet, och bufferten är avsedd just för att kunna möta kraftiga nedgångar i konjunkturen utan att ökningen i skuldsättningen riskerar att bli ohållbar. Det skriver till och med regeringen själv i sin skrivelse för finanspolitiken. Med dessa extra säkerhetsmarginaler skapar regeringen ytterligare regelverk i regelverket som leder till starkare statsfinanser men som inte leder till att den ekonomiska politiken kan styra mot full sysselsättning. Detta tillsammans med att budgeteringsmarginalerna också är mycket stora visar att det nuvarande finanspolitiska ramverket har nått vägs ände. Det är inte de offentliga finanserna som är problemet i , utan arbetslösheten. Därför måste ramverket för finanspolitiken moderniseras och kompletteras med ett ramverk för full sysselsättning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:100 Proposition 2011/12:100 ekonomiska vårproposition: 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Följdmotioner med anledning av proposition 2011/12: 100 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som motionen föreslår. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftigt minska invandringen. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera det svenska biståndet. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika beskattning av inkomstslagen tjänst och pension. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för ett effektivare rättsväsende. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en garanterad och gemensamt finansierad a- kassa. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet i vården. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprusta det svenska försvaret. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa restaurang- och cateringmomsen. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återförstatliga skolan. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återreglera järnvägen. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på en aktiv gruvpolitik. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska träda ut ur EU. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen beslutar om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att minska hushållens ökande skuldsättning. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergången till en ekonomi som tar hänsyn till naturresurser, klimat och miljö. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av indikatorer vid sidan av BNP som ger en mer heltäckande bild av en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för omställning till en hållbar ekonomi. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att fasa ut miljöskadliga subventioner. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av grön skatteväxling. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern och hållbar industripolitik. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att underlätta för småföretagande. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för små, forskningsintensiva företag. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av offentliga investeringar för jobben och miljön. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att säkra kvaliteten i äldreomsorgen. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kompetensutveckling för olika personalkategorier inom äldrevården. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av sänkt tjänstemoms för reparationstjänster. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på minst 15 000 traineeplatser för unga i näringsliv och välfärd. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på 5 000 nya utbildningsplatser inom yrkesutbildningen och . 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda alla unga mellan ett sommarjobb. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en klimatlag. 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en förnybar energiförsörjning. 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omedelbara åtgärder för att bygga bort flaskhalsar i järnvägssystemet. 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av klimatinsatser i syd i form av stöd till FN:s gröna fond. 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska samhällets sårbarhet för klimatförändringar. 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på kompetensutveckling för lärare. 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att minska grogrunden för brottslighet. 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. 26.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid. 27.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för ökad jämställdhet i arbetslivet. 28.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av arbetslivstrygghet. 29.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler hyresbostäder till unga och studenter. 30.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för en levande landsbygd. 2011/12:Fi17 av m.fl. (V): 1.Riksdagen beslutar att godkänna inriktningen på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 6 i motionen). 2.Riksdagen beslutar att det ska vara förbjudet med vinstdrivande bolag i vård, skola och omsorg (avsnitt 5.9 i motionen). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett alternativt ramverk för finans- och penningpolitiken (avsnitt 6.2 i motionen). 4.Riksdagen beslutar att järnvägen bör återregleras och att samhället tar ett helhetsansvar för järnvägssystemet (avsnitt 6.5.1 i motionen). 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrikta sin politik kring Arbetsförmedlingens verksamhet på ett sådant sätt att kompletterande aktörer och privata jobbcoacher avvecklas (avsnitt 6.6.1 i motionen). 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det skyndsamt ska tillsättas en parlamentarisk utredning i syfte att utarbeta ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet (avsnitt 6.8 i motionen). 2011/12:Fi18 av m.fl. (S): beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. Skrivelse 2011/12:148 Regeringens skrivelse 2011/12:148 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen . Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi238 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över löne- och anslagssystemet i staten. 2011/12:Fi255 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka kunskapen om och användandet av samhällsekonomiska analyser i sociala sammanhang. yttrande 2011/12:SkU6y Utskottet tillstyrker att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Regeringens inriktning innebär att jobben sätts främst och att fokus sätts på åtgärder som stärker förutsättningarna för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetet är inriktat på att få fler i arbete, en inkluderande arbetsmarknad, en förbättrad välfärd, stärkt konkurrenskraft, ett stabilt finansiellt system, bättre bostadstillgång och en effektiv klimatpolitik. På skatteområdet skapar regeringens politik med jobbskatteavdrag i flera steg drivkrafter att arbeta och drivkrafterna är särskilt starka för den som står utanför arbetsmarknaden eller är arbetslös. Den som fyllt har ett förhöjt jobbskatteavdrag och får på det sättet en särskild stimulans att stanna kvar på arbetsmarknaden. Den utvärdering som regeringen genomfört visar att jobbskatteavdraget har betydande positiva effekter på sysselsättningen. Som en förberedelse inför budgetpropositionen har regeringen remitterat en rad lagförslag på skatteområdet. I remissen finns förslag om en sänkning av bolagsskatten som är kopplad till ett tidigare remitterat förslag om en begränsning av rätten till ränteavdrag inom bolagssektorn. Vidare förebereds förenklingar av reglerna för egenföretagarnas nedsättning av egenavgifter. Ett klimat- och energiskattepaket har utarbetats och omfattar den framtida hanteringen av ekonomiska styrmedel för biodrivmedel, slopad koldioxidskatt för viss värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter samt fordonsbeskattningen. I vilken omfattning de aktuella förslagen kommer att läggas fram beror av det ekonomiska läget, reformutrymmet och finansieringsbehoven samt de prioriteringar som regeringen gör i det slutliga arbetet med budgetpropositionen . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 Förberedelserna inför budgetpropositionen omfattar också åtgärder som stärker utbudet av bostäder. Regeringen har för avsikt att utvidga befrielsen från fastighetsavgift vid nybyggnad, sänka fastighetsavgiften för hyreshusenheter och höja schablonavdraget vid uthyrning av bostäder. Regeringens reformambitioner för mandatperioden kvarstår och genomförs när det finns utrymme. Jobbskatteavdraget kommer att förstärkas i ett femte steg och den nedre gränsen för statlig inkomstskatt kommer att höjas för att på det sättet minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och att starta och driva företag. Regeringen har för avsikt att återkomma med ett förslag om sänkt skatt för pensionärer eller 2014 under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning förbättras, bl.a. genom den översyn av företagsbeskattningen som pågår. I fyra avvikande meningar tillstyrker S, MP, SD och V de förslag till riktlinjer som har lagts fram av respektive parti. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår förslagen om en annan Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen bedömer att den osäkerhet som den ekonomiska utvecklingen i omvärlden skapar gör att det finns ett fortsatt behov av goda säkerhetsmar- ginaler i de offentliga finanserna. Vid en kraftig försämring av konjunktu- ren måste det finnas utrymme för att vidta ytterligare åtgärder för att stötta sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. finnas för en betydligt mer besvärlig utveckling på den finansiella markna- är resursutnyttjandet lågt och arbetslösheten hög. därför ett behov av åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Det ekonomiska läget bedöms dock inte vara sådant att det finns behov av breda krisåtgärder. Det begränsade reformutrymmet bör enligt regeringen användas till åtgär- der som motverkar att arbetslösheten biter sig fast och till åtgärder som stärker ekonomins funktionssätt, som förbättrar den ekonomiska standarden för utsatta grupper och som stärker välfärden. I fokus står framför allt beho- ven att stärka förutsättningarna för utsatta grupper med svag förankring på Det handlar om unga, personer med utländsk bakgrund och andra grupper med hög arbetslöshet. I arbetet med budgetpropositio- nen läggs därför fokus på åtgärder för fler i arbete, en inklude- rande arbetsmarknad, förbättrad välfärd, förstärkt konkurrenskraft, ett stabilt finansiellt system, bättre bostadstillgång och en effektiv klimatpolitik. För att budgetpropositionen ska kunna innehålla lagförslag på skatteområdet har regeringen samlat de skatteförslag som har budgeteffek- ter i en särskild promemoria som presenterades som den ekono- miska vårpropositionen överlämnades till . ling ska förslagen beredas vidare i samt lagrådsgranskas. Huruvida skatteförslagen i promemorian kommer att presenteras i budget- propositionen beror på bedömningarna av det ekonomiska läget, reformutrymmet och finansieringsbehoven samt på de prioriteringar som regeringen kommer att göra i det slutliga arbetet med budgetpropositionen SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 Regeringens politik är även fortsättningsvis inriktad på att stärka arbetslinjen. En politik som sätter jobben främst handlar om att alla människor ska ges en chans på arbetsmarknaden. Med jobb kommer gemenskap, trygghet och känslan av att vara behövd. Genom ökad sysselsättning och minskat utanförskap minskas klyftorna och ökar sammanhållningen. Full sysselsättning är också en förutsättning för att ska förbli ett konkurrenskraftigt land med långsiktigt hållbar tillväxt. Att fortsätta att sätta jobben främst i utformningen av politiken är centralt. Politiken med ett jobbskatteavdrag i flera steg har stärkt drivkrafterna att arbeta för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Jobbskatteavdraget har sänkt genomsnittsskatten mest för dem med låga inkomster. En direkt effekt av jobbskatteavdraget är att hushållens disponibla inkomster stiger, vilket leder till att hushållens efterfrågan på varor och tjänster ökar. bidrar jobbskatteavdraget till att fler deltar på arbetsmarknaden och till en ökad benägenhet att söka arbete bland de arbetslösa. En ambition är att genomföra ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget när det finns reformutrymme, när det ekonomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. Äldre personer har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad men den minskar snabbt med stigande ålder. Enligt de analyser och utvärderingar som gjorts är det förstärkta jobbskatteavdraget den viktigaste åtgärden för att öka arbetsutbudet för personer som är över 65. För att öka efterfrågan på äldre arbetskraft har den särskilda löneskatten på lön och inkomst av aktiv näringsverksamhet avskaffats för personer . Personer i åldern kvalificerar sig för nystartsjobb . De kan få nystartsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så i förhållande till personer i åldern . Regeringen avser att återkomma med förslag som ytterligare förbättrar förutsättningarna att arbeta längre upp i åldrarna. Jobbskatteavdraget är den beloppsmässigt största skatteförändringen () i det svenska skattesystemet sedan 19901991 års skattereform och i nettotermer något större än kompensationen för den allmänna pensionsavgiften (). har uttalat att jobbskatteavdraget bör utvärderas i grunden och prövas mot andra reformer som ger liknande effekt. I vårpropositionen redovisar regeringen den begärda utvärderingen (bil. Av utvärderingen framgår att det finns flera indikationer på att jobbskatteavdraget redan har haft positiva effekter på arbetsmarknaden. har t.ex. antalet personer i arbetskraften ökat med drygt 100 000 fler än vad som förklaras av den demografiska och konjunkturella utvecklingen. Slutsatsen är att jobbskatteavdraget har betydande positiva effekter på sysselsättningen. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Politiken ska även fortsättningsvis inriktas mot att minska utanförskapet och öka egenförsörjningen i grupperna längst ned i inkomstfördelningen. En utredning har tillsatts som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner (dir. 2011:18). Ett kvarvarande problem som tas upp är att det sällan är lönsamt för personer som har försörjningsstöd att börja arbeta eller utöka sin arbetstid eftersom inkomsterna reducerar det ekonomiska biståndet i motsvarande kommer regeringen att föreslå att beräkningen av försörj- ningsstödet förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Syftet är att minska margi- naleffekterna och stärka drivkrafterna till arbete och göra det möjligt för fler att påverka sin ekonomiska situation. När det gäller företagande och investeringar är ambitionen att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. Fler och växande företag skapar nya jobb, och fler kvinnor och män behövs som ser entreprenörskap och företagande som ett självklart val. En god anpassningsförmåga hos företagen och arbetskraften är central för återhämtningen i ekonomin, konkurrenskraften och den långsiktiga eko- Det ställer i sin tur krav på ett gott företagsklimat som främjar företagande, innovation och investeringar. arbetet med att förbättra förutsättningarna för redan existerande företag och med att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. området har ett antal viktiga åtgärder genomförts. Några av de viktigaste besluten var att avskaffa förmögenhetsskatten och att sänka bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Vidare har skatten sänkts för kva- lificerade ägare av fåmansföretag och för enskilda näringsidkare. åtgärder som är av betydelse för företagandet är jobbskatteavdraget som tillsammans med andra åtgärder gjort det mer lönsamt att jobba. randet av RUT- och ROT-avdrag samt sänkningen av momsen på restau- rang- och cateringtjänster har förbättrat förutsättningarna för företagande. Därutöver har regeringen också genomfört reformer i syfte att minska den administrativa bördan för företagen, bl.a. förenklade redovisningsregler på momsområdet och frivillig revision för mindre aktiebolag. bolagsformen aktiebolag mer tillgänglig har kravet på aktiekapital sänkts. En viktig del av arbetet med att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning sker i Företagsskattekom- mittén (dir. 2011:1). Kommitténs huvuduppdrag är att minska beskatt- ningen av eget kapital i bolagssektorn och göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. Uppdraget ska ses mot bakgrund av att ett antal länder har sänkt eller planerar att sänka sina bolagsskattesat- Den globala skattekonkurrensen gör att skatteplaneringen ökar när internationellt verksamma företag och andra institutioner utnyttjar de olik- formigheter som finns mellan olika länders skattesystem. uppdrag ingår också att ta fram förslag som breddar skattebasen och möj- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 liggör en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. I propositionen framhålls att det inom ramen för goda skattemässiga villkor för företaganden och investeringar är angeläget att begränsa sådan skatteplanering som eroderar de svenska skattebaserna. har presenterat en promemoria (Fi 2012/1349) med förslag till åtgärder som ytterligare ska begränsa möjligheten till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Förslagen innebär att villkoren mellan internationellt verksamma koncerner och andra företag jämnas ut. Bland annat föreslås att de regler som gäller utvidgas till att gälla ränteutgifter för alla skulder inom en koncern. Även villkoren mellan helt svenska koncerner där något av skattesubjekten är föremål för särskilda skatteregler (t.ex. kommuner) och andra företag jämnas ut. Därmed stärks förutsättningarna för beskattning på lika villkor för företagen inom bl.a. vårdsektorn. Tanken är att den budgetförstärkning som begränsningen av ränteavdragen ger upphov till ska komma företagssektorn till del, t.ex. genom sänkt bolagsskatt. I fråga om företags- och kapitalbeskattningen gäller förslagen i promemorian sänkt bolagsskatt och expansionsfondsskatt. I syfte att öka utbudet av bostäder och utnyttjandet av befintliga bostäder föreslår regeringen sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter, att befrielsen från fastighetsavgift vid nybyggnation av bostäder utsträcks till samt att schablonavdraget vid uthyrning av privatbostäder höjs från nuvarande till . En ökad användning av biodrivmedel bidrar till måluppfyllelsen till 2020 och är viktig för de mer långsiktiga ambitionerna inom energi- och klimatpolitiken och bidrar till att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Långsiktigheten och stabiliteten för de aktörer som producerar och handlar med biodrivmedel bör förbättras genom att omfattningen av skattebefrielsen för hållbara motorbränslen som framställs av biomassa regleras direkt i lagen om skatt på energi. Dagens möjlighet för regeringen att ge skattelättnader genom dispensbeslut för sådana bränslen slopas. innebär att en skattebefrielse för biodrivmedel inte får medföra överkompensation. Risken för överkompensation har varit störst för låginblandade biodrivmedel varför en viss beskattning av dessa biodrivmedel bedöms vara nödvändig.