bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Regeringen beräknar att den totala utbildningsinsatsen kommer att omfatta ca 5 400 helårsstudenter inom ramen för ovan angivna resurser. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakt kommer verksamheten att bedrivas t.o.m. . Utskottet ser mycket positivt på de satsningar som genomförs och kan inte se något skäl att föregripa beredningen av pågående utredningar. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Kr285 yrkande 5, 2011/12:Ub246 yrkande 2, 2011/12:Ub309, 2011/12:Ub406, 2011/12:Ub457 yrkande 4 och 2011/12:Ub482 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kunskaper i vissa ämnen, bl.a. moderna språk. Jämför reservationerna 43 (S), 44 (MP), 45 (SD) och 46 (S, MP). utvecklar i partimotion 2011/12:Ub359 yrkande 1 sin syn på kunskap som grund i samhällsutvecklingen samt vilken syn på kunskap som krävs i en global och komplex värld. I samma motion yrkande 2 anförs att kunskapssynen i skolans kursplaner behöver förändras. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 10 vikten av att stimulera elevernas vilja till kreativitet. I samma motion yrkande 11 anför motionärerna att undervisningen bör innebära en utmaning för duktiga elever. I samma motion yrkande 12 framhålls vikten av att utveckla elevernas läsförmåga. I samma motion yrkande 13 anförs att språkkunskaper är viktiga. I samma motion yrkande 16 anförs att en fortsatt satsning på är viktig. I den enskilda motionen 2011/12:Ub472 (S) anförs att trafikundervisning behövs i liksom kunskaper för ökad trafiksäkerhet i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub292 (MP) anförs att satsningar på läsfrämjande i skolan också bör innefatta lässtrategier för årskurserna 46. I den enskilda motionen 2011/12:Ub487 (SD) anförs i yrkande 2 att möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4 bör utredas. Utskottet vill påminna om att en utgångspunkt i arbetet med en ny skollag var inriktningen på åtgärder som ska stärka kunskapsuppdraget för att fler elever ska nå målen. Utbildningen inom skolväsendet syftar enligt den nya skollagen bl.a. till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden samt till att främja alla barns och elevers utveckling och lärande och ge en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utskottet vill understryka att det är av yttersta vikt att elever får ett individuellt utformat stöd utifrån sina behov för att tillägna sig de grundläggande färdigheterna läsa, skriva och räkna i och noterar därför med tillfredsställelse att en läsa-skriva-räkna-satsning om har genomförts . har beslutat att avsätta för detta ändamål (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). har i uppdrag att sprida information till huvudmännen och andra berörda om statsbidraget som bl.a. kan användas till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, införskaffande av läromedel och stöd till arbetet med individuella utvecklingsplaner. ska redovisa arbetet med statsbidraget i årsredovisningen. ska även driva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Genom centrumet ska stimulera huvudmän och skolor att aktivt arbeta med språk-, läs- och skrivutveckling. Utskottet vill framhålla att alla elever har rätt att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling, även de elever som redan ligger långt framme. För att skolorna ska kunna utveckla sitt arbete med att stimulera och utmana elever som utvecklas snabbt inleddes en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Utskottet välkomnar detta initiativ. Med spetsutbildning avses en utbildning inom årskurser 79 som inrymmer särskild fördjupning och breddning inom ett eller flera ämnen. får inför vart och ett av läsåren 2012/132014/15 besluta att huvudmän för får delta i försöksverksamheten. Utskottet ser mycket positivt på satsningen Skapande skola, som omfattar hela . Satsningen syftar till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och få möjlighet till eget skapande. Bidraget beviljas av . Alla utom två av landets kommunala skolhuvudmän har ansökt om bidraget , då bidraget infördes, vilket avspeglar ett stort nationellt intresse. Utskottet vill påminna om att moderna språk kan läsas både inom språkval och som elevens val. Enligt skolförordningen (2011:185) ska huvudmannen som språkval erbjuda minst två av språken franska, spanska och tyska. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram att det av skolförordningen framgår att huvudmannen ska sträva efter att därutöver erbjuda andra språk som språkval. Om minst fem elever väljer ett språk som har erbjudits som språkval, är huvudmannen skyldig att anordna undervisning i det språket. Som elevens val får ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Även här gäller att huvudmannen inte är skyldig att anordna undervisning i ett nybörjarspråk som har erbjudits som elevens val om färre än fem elever väljer språket. Det är i årskurs 6 som språkval i allmänhet introduceras. /11 var det av eleverna i årskurs 6 som hade språkval. Högst andel elever som läste moderna språk inom språkval fanns i årskurs 7, där av eleverna hade moderna språk som språkval. Av dem som läser ett modernt språk läser fler än hälften spanska (lägesbedömning 2011, Del 1 Beskrivande data, rapport 363, 2011). För innebar den nya läroplan som infördes bl.a. att nivågrupperingen av matematikundervisningen i allmän och särskild kurs avskaffades. Utskottet vill betona att elevers olikheter inte i första hand är en organisationsfråga, utan en utmaning för undervisningen. Undervisningen ska anpassas efter elevernas behov och förutsättningar. Verksamheten bör bygga på en genomtänkt pedagogisk planering så att varje elev har möjlighet att nå målen för utbildningen och förverkliga sina möjligheter. Mot bakgrund av vad som ovan har anförts avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub292, 2011/12:Ub359 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub457 yrkandena och 16, 2011/12:Ub472 samt 2011/12:Ub487 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om modersmål i . Jämför reservationerna 47 (MP) och 48 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub519 (MP) anförs att rätten till modersmålsundervisning bör utökas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub322 (FP) anförs att möjligheterna för barn som tillhör nationella minoriteter att tillägna sig minoritetsspråk bör förbättras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub504 (SD) anförs att den obligatoriska modersmålsundervisningen, de nationella minoritetsspråken undantagna, bör avskaffas. Av språklagen (2009:600) följer att den som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska och att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk, t.ex. genom rätten till modersmålsundervisning enligt skolförfattningarna. I den nya skollagen (2010:800) regleras rätten till modersmålsundervisning. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Med nationella minoritetsspråk avses finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden är huvudmannen enligt skolförordningen (2011:185) skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Utskottet vill dock påpeka att en elev ska erbjudas modersmålsundervisning om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. Utskottet ser inte något skäl att ändra skolförfattningarnas reglering på detta område och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub322, 2011/12Ub504 och 2011/12:Ub519. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om teckenspråk och punktskrift. Jämför reservationerna 49 (S, V), 50 (V) och 51 (V). I den enskilda motionen 2011/12:Ub227 (S) anförs att en översyn bör göras av förutsättningarna för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk. I den enskilda motionen 2011/12:Ub231 (S) anförs att en översyn bör göras av behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås med den döva föräldern. I den enskilda motionen 2011/12:Ub261 (FP) anförs att hörselskadades lagliga rätt till teckenspråksundervisning bör stärkas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub391 (S) anförs i yrkande 1 att en översyn bör göras av hur rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan kan tillgodoses. I samma motion yrkande 2 anförs att en översyn bör göras över vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. Specialskolans målgrupp omfattar elever med dövhet eller hörselskada, grav språkstörning, dövblindhet och synskada kombinerat med ytterligare funktionsnedsättning. En särskild utredare har haft i uppdrag att föreslå hur en flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp ska kunna förverkligas. I betänkandet Med rätt att välja flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) föreslås ett antal åtgärder som syftar till att öka valfriheten, höja kvaliteten i undervisningen och förbättra resultaten. Betänkandet har remissbehandlats, och regeringen avser att lämna en proposition i frågan. Vidare har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 52) aviserat sin avsikt att, med utgångspunkt i betänkandets förslag, genomföra en tidsbegränsad satsning för att förbättra måluppfyllelsen för elever i behov av teckenspråk. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen avser att jämställa teckenspråk med de nationella minoritetsspråken i skolförfattningarna. I finns ämnet teckenspråk endast för hörande elever och kan läsas inom ramen för språkvalet. I specialskolan kan elever med dövhet, hörselnedsättning eller språkstörning läsa ämnet teckenspråk. I språklagen (2009:600) finns en bestämmelse om att den som är döv eller hörselskadad och den som av andra skäl har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda det svenska teckenspråket. Vid bedömningen av vem som ska ha möjlighet till detta är behovet avgörande. I regeringens proposition 2008/09:153 Språk för alla förslag till språklag anges vilka personkategorier som närmare avses. De som har ett sådant behov är personer med en funktionsnedsättning, såsom döva, dövblinda, hörselskadade, vuxendöva och personer med språkstörning, de närmast anhöriga till teckenspråkiga personer, såsom föräldrar och syskon, och andra personer med en speciell anknytning till den som är teckenspråkig. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ger specialpedagogiskt stöd i frågor som rör pedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar. SPSM erbjuder även en specialpedagogisk utredning för barn och ungdomar med bl.a. synnedsättning och medfödd eller tidig dövblindhet. Syftet med en sådan utredning är att bidra till en förbättrad situation för enskilda barn och ungdomar. I utredningen beskrivs den pedagogiska närmiljöns och barnets eller ungdomens förutsättningar. Målet är att reda ut de pedagogiska frågeställningarna genom att belysa och tydliggöra hur närmiljön kan utvecklas för att tillmötesgå barns och ungas behov. I fråga om undervisningsstöd till synskadade elever gäller att SPSM ansvarar för att anpassa förlagsutgivna tryckta läromedel för bl.a. synskadade elever i för-, grund- och gymnasieskolorna. Utskottet ser inte något skäl att föregripa beredningen av ovan nämnda betänkande (SOU 2011:30) och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub227, 2011/12:Ub231, 2011/12:Ub261 samt 2011/12:Ub391 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om timplan för . Jämför reservation 52 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub267 (M) anförs att möjligheten att öka antalet idrottstimmar i skolan bör ses över. I den enskilda motionen 2011/12:Ub328 (M) anförs att skolans timplan bör avskaffas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub487 (SD) föreslås i yrkande 1 att timplanen i matematik för delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. I den enskilda motionen 2011/12:Ub364 (KD) anförs i yrkande 2 att den nationella timplanen bör avskaffas. Den nationella timplanen är fortfarande i den nya skollagen (2010:800) för att alla elever ska få sin lagstadgade rätt till en likvärdig utbildning (se bilaga 1 i den nya skollagen). Den nationella timplanen anger det minsta antal timmar undervisningstid som varje elev ska vara garanterad , dels totalt, dels för varje ämne och ämnesgrupp. I den nya skollagen har det införts en bestämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter som innebär undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen för offentliga och enskilda huvudmän. Av skolförordningen (2011:185) framgår att Skolinspektionen efter ansökan får besluta att en huvudman får bedriva utbildning i utan att tillämpa timplanen om huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för att bedriva sådan utbildning och eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i samtliga ämnen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Medgivandet ska avse en eller flera bestämda skolenheter och får förenas med villkor. Skolinspektionen får enligt förordningen återkalla ett beslut om medgivande. Utskottet anser att bemyndigandet möjliggör för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov även när det gäller fördelningen av undervisningstiden och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub267, 2011/12:Ub328, 2011/12:Ub364 yrkande 2 och 2011/12:Ub487 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter och frukost i . Jämför reservationerna 53 (S), 54 (MP), 55 (V), 56 (MP) och 57 (V). framhåller i kommittémotion 2011/12:So658 yrkande 19 att utbildningen i ska vara helt avgiftsfri och att det endast i undantagsfall ska få tas ut avgifter. I samma motion yrkande 21 anförs att det bör utformas rekommendationer att grundskoleelever ska erbjudas frukost i skolan. framhåller i kommittémotion 2011/12:So569 yrkande 8 att ett förbud mot avgifter i skolan bör införas. I samma motion yrkande 9 anförs att det bör införas införa en skyldighet för skolorna att erbjuda kostnadsfri frukost för elever i . Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 22 att Skolinspektionen måste se till att förbudet mot skolavgifter efterlevs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör enligt Socialdemokraterna ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Av den nya skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Trots reglerna om avgiftsfrihet får det enligt skollagen förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i skollagen, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska enligt lagen vara öppna för alla elever, och ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Skolinspektionen bedömer avgifter i skolan i samband med tillsynen. I ett informationsblad från 2011-12-07 som finns tillgängligt på inspektionens webbplats redogör myndigheten för sin praxis och vilka regler som man utgår från i sina bedömningar. När en huvudman inte följer reglerna om avgifter i skolan kan Skolinspektionen ingripa, t.ex. genom att förelägga huvudmannen att vidta åtgärder. Skolinspektionen följer upp dessa beslut till dess att huvudmannen kan visa att avgiftsbestämmelserna tillämpas korrekt. Om huvudmannen inte vidtar åtgärder som Skolinspektionen godtar kan det bli aktuellt att förena ett föreläggande med vite. I frågan om avgifter i skolan har utskottet tidigare uttalat att det anser att skolresor och utflykter är en naturlig del av utbildningen som ger värdefulla kunskaper, erfarenheter och upplevelser för eleverna (bet. 2010/11:UbU7 s. 26). Utskottet gör nu samma bedömning. Av skollagen (2010:800) framgår att skolmåltider i ska vara näringsriktiga och kostnadsfria. När det gäller frågan om frukost till elever i har utskottet tidigare uttalat att det enligt utskottets uppfattning är en fråga för huvudmannen vilka måltider som ska serveras i skolan (bet. 2011/12:UbU1 s. 4243). Utskottet framhöll i betänkandet att det inte finns något i skolförfattningarna som hindrar kommunerna att servera frukost till eleverna, vilket ett antal kommuner och skolor har gjort. Utskottet har samma uppfattning . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:So569 yrkandena 8 och 9, 2011/12:So658 yrkandena 19 och 21 samt 2011/12:Ub457 yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om betyg i . Jämför reservation 58 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:Ub507 (SD) yrkande 1 föreslås att regeringen ska återkomma med ett omarbetat förslag där det framgår att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval fr.o.m. årskurs 4 i . I samma motion föreslås i yrkande 2 att möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 ska tas bort. I betänkande 2010/11:UbU3 har utskottet behandlat regeringens proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i . När det gäller frågan om betyg från årskurs 6 delade utskottet regeringens bedömning att en rad faktorer talar för tidigare betyg i . Utskottet ansåg att det är viktigt att betyg införs redan i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg ges) och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. Att införa betyg i årskurs 7 ger enligt utskottets uppfattning inte samma kraft i den tidiga uppföljningen av elevernas resultat och inte heller samma möjlighet att tidigt fånga upp elever i behov av särskilt stöd. Före årskurs 6 är enligt utskottets mening övriga metoder för information och uppföljning tillräckliga för såväl elevernas och föräldrarnas som skolans behov. När det gäller frågan om sammanfattande betyg ansåg utskottet att det finns starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i NO- och SO-ämnena i årskurs 6 i . Medan många skolor bedriver undervisning i årskurserna F6, är skolundervisningen i andra skolor organiserad från årskurs 6 till årskurs 9. Den sjätte årskursen kan alltså organiseras med antingen lägre årskurser eller högre årskurser. Utskottet ansåg därför att det är rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och skolans arbetssätt ska besluta i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Utskottet har samma uppfattning och avstyrker därmed motionen 2011/12:Ub507 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om erbjudande av fritidshem samt om kvalitet och elevgruppernas storlek. Jämför reservationerna 59 (MP), 60 (S) och 61 (MP). Miljöpartier framhåller i kommittémotion 2011/12:So658 yrkande 22 att barn vars föräldrar blir arbetslösa eller sjukskrivna bör ha rätt till en plats på fritidshem. I den enskilda motionen 2011/12:Ub397 (S) anförs att konsekvenserna av att barn till arbetslösa inte har rätt att gå på fritidshem bör ses över. framhåller i kommittémotion 2011/12:So658 yrkande 23 att barngruppernas storlek på fritidshemmen och fritidsklubbarna bör ses över. I samma motion yrkande 24 anförs att tydligare kvalitetskriterier bör anges och mer regelbunden tillsyn av fritidshemmens verksamheter bör ske. I samma motion yrkande 25 anförs att barn bör få möjlighet till lov med aktiviteter. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 28 vikten av lärande . I den enskilda motionen 2011/12:Ub213 (S) anförs att satsningar på och kvalitetsskärpningar av verksamheten i skolbarnsomsorgen behövs. I den enskilda motionen 2011/12:Ub513 (KD) anförs att fritidsverksamheten bör ses över utifrån de förbättringsbehov som anges i motionen. Utskottet vill inledningsvis påminna om att elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan samt i särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras, ska erbjudas fritidshem under den del av dagen då de inte är i skolan och under lov. Utskottet vill understryka att fritidshem ska erbjudas i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Som exempel på vad som kan utgöra en elevs eget behov av fritidshem nämns i proposition 2009/10:165 (s. 407) elever vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och elever vars föräldrar är långtidssjukskrivna, sjuk- eller förtidspensionerade. Utskottet vill upplysa om att bestämmelsen skollag om gruppernas sammansättning och storlek i skolbarnsomsorgen har införts i den nya skollagen (2010:800). I bestämmelsen sägs att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek (se 14 kap. 9 §). I paragrafen har det dessutom gjorts ett tillägg om att eleverna även i övrigt ska erbjudas en god miljö. Utskottet delade i betänkande 2010/11:UbU7 (s. 69) regeringens bedömning att det inte finns skäl att närmare ange gruppstorleken i den nya skollagen (se prop. 2009/10:165 s. 405 f.). Enligt utskottet kan bestämmelsen användas i kommunernas övergripande planeringsarbete som riktmärke för en flexibel resurstilldelning till olika verksamheter. Utskottet hänvisade i sammanhanget till att det i Statens skolverks allmänna råd för kvalitet i fritidshemmet anges att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. Utskottet delade även regeringens uppfattning att elevgruppernas sammansättning och storlek bör tillgodose den enskilda elevens och gruppens behov i relation till fritidshemmets uppdrag, att detta täcks av bestämmelsen och att det därför inte behöver sägas i lagen. Utskottet har samma uppfattning och avstyrker därmed motionerna 2011/12:So658 yrkandena , 2011/12:Ub213, 2011/12:Ub397, 2011/12:Ub457 yrkande 28 och 2011/12:Ub513. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.