bet · GZ01KU4 · 2012-01-09 00:00:00 — Det rättsliga regelverket inom EU har tillerkänt unionen en betydande beslutskapacitet inom transportområdet, vilket till stora delar även gäller inom post-, tele- och it-områdena. Utskottet anser denna ordning naturlig och konstaterar att de internationella transporternas och kommunikationernas växande roll i en globaliserad värld förstärker betydelsen av att viktiga delar av det övergripande regelverket inom beredningsområdet lämpligen läggs fast på EU-nivån. Inte minst målet om ett hållbart transportsystem för att bemästra miljömässiga gränsöverskridande konsekvenser talar för att en bred internationell samsyn bör råda när det gäller transportsystemets fortsatta utveckling. Det betyder också enligt den transportpolitik som har utformats i i bred parlamentarisk samsyn att trafikbeslut ska fattas så nära medborgarna och företagen som möjligt. bör administrativa beslut i så stor utsträckning som möjligt fattas decentraliserat, dvs. på eller regional nivå. anser mot denna bakgrund att det är viktigt med fortlöpande uppföljning så att inte subsidiaritetsprincipen överträds i den fortsatta utvecklingen av EU-samarbetet inom utskottets beredningsområde. konstaterar att uppföljning, vilket också nämns i promemorian, innefattar såväl en formell del som en del som gäller utfallen av de genomförda subsidiaritetskontrollerna. , som bedömer att båda inriktningarna är angelägna, anser att tyngdpunkten efter hittillsvarande inledningsskede i än högre grad bör kunna läggas på själva utfallen och graden av måluppfyllelse. Det kan, menar utskottet, också vara av intresse med en generell återrapportering om hur andra nationella parlament har bedömt tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i viktigare lagstiftningsärenden. pekar också på behovet av ett löpande centralt stöd till utskotten och deras kanslier i subsidiaritetsprövningen, inte minst för att söka åstadkomma mer likartade bedömningar av principiellt slag. Ett exempel på detta behov, vilket också har berörts i den remitterade promemorian, gäller förekomsten av utkast som inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen överträds men som sammantagna kan innebära att den är i fara. På motsvarande sätt kan ett enstaka utkast i ett paket bedömas strida mot subsidiaritetsprincipen men kommissionen hävda att paketet är odelbart. På transportområdet är det inte ovanligt att utkast till lagstiftningsakter presenteras i paketform, t.ex. när det gäller järnvägs- och sjösäkerhetsfrågor. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet redogör i sitt yttrande för ett antal förslag om livsmedel till de sämst ställda där kommissionen inte motiverat sina förslag trots återkommande påpekanden från bl.a. miljö- och jordbruksutskottet. Utskottet anför att kommissionen inte tycks ha tagit märkbart intryck av den kritik som , några övriga nationella parlament och vissa medlemsstater har framfört i subsidiaritetshänseende. Det är därför angeläget att i framtida uppföljningar uppmärksamma frågor som rör kompetensöverföring i syfte att få fram ett underlag som gör det möjligt att dra slutsatser i detta avseende. Slutligen anser utskottet att i kommande uppföljningar bör uppmärksamma de svar som kommissionen avger med anledning av de utlåtanden som de nationella parlamenten lämnar. Enligt utskottets mening kan analyser av kommissionens svar bidra till värdefull kunskap om såväl lagstiftning som kompetensöverföring. har riksdag på förslag av utskott i 3 ärenden av 49 funnit att förslag från kommissionen stått i strid med subsidiaritetsprincipen. Två av dessa ärenden var på finansutskottets politikområden och ett ärende på miljö- och jordbruksutskottets politikområden. Utskottet anförde i förra årets uppföljning, som var den första, att underlaget inte var tillräckligt för att göra några uttalanden om den sammantagna utvecklingen . Det är fortfarande för tidigt att dra några långtgående slutsatser i fråga om den sammantagna utvecklingen . Det handlar än så länge om att samla in iakttagelser. En iakttagelse är att flest utkast som är aktuell för uppföljningen har innehållit förslag om tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden, men i vitt skilda frågor. En annan är att miljö- och jordbruksutskottet har haft många subsidiaritetsprövningar inom området för jordbruk och fiskeri. En ytterligare iakttagelse är att finansutskottet haft en stark ökning av subsidiaritetsprövningar och att flera av dessa förslag lagts fram som en följd av den globala finansiella krisen . Om man ser till utvecklingen fr.o.m. Lissabonfördragets ikraftträdande t.o.m. kan konstateras att av de totalt 71 subsidiaritetsärendena har allra flest förslag lagts fram på området för frihet, säkerhet och rättvisa. kommer tyngdpunkten i utskottets uppföljning att i högre grad än vad som varit fallet gälla utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar. Såsom tidigare anfört är utskottets uppgift att anlägga ett helikopterperspektiv och att på bevaka hur utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar påverkar kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna samt att uppmärksamma om det finns flera förslag som visserligen inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen träds för när men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. Detta innebär att utskottet måste utveckla metoder för att även kvalitativt kunna bedöma utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar och hur detta påverkar förutsättningarna för måluppfyllelse på olika områden. anför i sitt yttrande att ett enstaka utkast i ett lagstiftningspaket kan bedömas strida mot subsidiaritetsprincipen men kommissionen hävda att paketet är odelbart. Såsom exempel nämns att det inte är ovanligt att utkast till lagstiftningsakter presenteras i paketform när det gäller järnvägsfrågor. Av protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följer att varje nationellt parlament från det att ett utkast till lagstiftningsakt översänds får lämna ett motiverat yttrande med skälen till att det anser att det aktuella utkastet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Uttrycket paket används inte i protokollet. Av detta följer enligt mening att varje utkast subsidiaritetsprövas för sig, oberoende av om kommissionen valt att lägga fram det i ett paket eller inte. Det är dock viktigt att om flera utkast läggs fram och de enligt kommissionen presenteras som ett paket, de översänds så att de kan subsidiaritetsprövas . pekar i sitt yttrande också på behovet av ett löpande centralt stöd till utskotten och deras kanslier i subsidiaritetsprövningen, inte minst för att söka åstadkomma mer likartade bedömningar av principiellt slag. kan årliga uppföljning förhoppningsvis komma att tjäna som ett stöd för övriga utskott i detta avseende även om det inte sker löpande under hela kalenderåret. Miljö- och jordbruksutskottet anser att i kommande uppföljningar bör uppmärksamma de svar som kommissionen ger med anledning av de utlåtanden som de nationella parlamenten lämnar. delar miljö- och jordbruksutskottets uppfattning att analyser av kommissionens svar kan bidra till värdefull kunskap om såväl lagstiftning som kompetensöverföring. kommer att överväga om det är möjligt och lämpligt att beakta kommissionens svar i kommande uppföljningar. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många, men inte alla, av kommissionens utkast finns en särskild rubrik Subsidiaritetsprincipen under vilken kommissionen lämnar sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. En genomsiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna av subsidiaritetsprincipen i de 49 ärendena. Genomgången visar att motiveringar saknas eller är bristfälliga i 16 av 49 förslag. Allra flest ärenden där motiveringar saknas har miljö- och jordbruksutskottet haft. Av miljö- och jordbruksutskottets 15 ärenden saknas motiveringar (eller är bristfälliga) i 11 ärenden. Av finansutskottets 11 ärenden saknas motiveringar i 2 ärenden. Av justitieutskottets 5 ärenden saknas motivering i 1 ärende. Av trafikutskottets 10 ärenden saknas motivering i 1 ärende. Av socialförsäkringsutskottets 4 ärenden saknas motivering i 1 ärende. I övriga fall finns motiveringar, dock inte alltid så utförliga. Motiveringar saknas eller är bristfälliga i följande ärenden indelade efter utskott. KOM(2010) 522: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott. KOM(2010) 526: Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken. I kanslipromemorian till dessa ärenden konstateras att någon uttrycklig bedömning av subsidiaritetsprincipen inte görs i dessa fall men att kommissionen dock anför att det finns ett mervärde i EU:s engagemang. KOM(2010) 376: Förslag till rådets förordning om utvidgningen av tillämpningsområdet för och rådets förordning om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdet. I en kanslipromemoria anförs att kommissionen inte särskilt motiverat förslaget avseende subsidiaritetsprincipen men att kommissionen anfört att det finns ett behov att transportera kontanter i euro i upptakten inför övergången till euron eftersom de eurosedlar som behövs för övergången normalt transporteras från befintliga lager i euroområdet och eftersom euromynt ofta helt eller delvis präglas utomlands. KOM(2010) 555: Ändrat förslag till och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [/] (omarbetad version). Förslaget saknar motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. Utskottskansliet upprättade en promemoria. Av denna och av en faktapromemoria framgår det att det är fråga om ett nytt förslag om ändringar i Eurodacförordningen. Det tidigare ändringsförslaget drogs tillbaka som en konsekvens av att Lissabonfördraget trädde i kraft och den s.k. pelarstrukturen därmed avskaffades. I en faktapromemoria från anger regeringen att kommissionen inte har gjort någon ny motivering av förslaget enligt subsidiaritetsprincipen. I tidigare förslag har angetts att principen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet och att de föreslagna åtgärderna kräver en ändring av Eurodacförordningen, vilken endast kan föreslås av kommissionen. KOM(2010) 520: Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet. I en förteckning som kansliet upprättade anfördes att förslaget innebär en förlängning av en befintlig förordning. Kansliet bedömde att förslaget var okontroversiellt ur subsidiaritetssynpunkt. Någon uttrycklig motivering av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen finns inte. I förslaget anförs dock att informations- och kommunikationsteknik är sårbar för hot som inte längre följer nationella gränser och som ändras med den tekniska utvecklingen och marknadens förändringar. Eftersom informations- och kommunikationstekniken är global, tätt sammankopplad och beroende av annan infrastruktur kan säkerhet och motståndskraft inte uppnås med enbart nationella och okoordinerade metoder, anförs det vidare. KOM(2010) 336: Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet. I en kanslipromemoria anges att förslaget innebär en förlängning av de då gällande undantagen om statligt stöd. Det noteras att motivering avseende subsidiaritetsprincipen saknas. KOM(2010) 325: Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i , Bälten och . I en kanslipromemoria anförs i fråga om förslaget att förordningen i ljuset av Lissabonfördraget endast behöver ändras för att avlägsna bestämmelser om tekniska åtgärder från den rättsliga ramen om fastställande av de årliga fiskemöjligheterna. Det noteras att motivering avseende subsidiaritetsprincipen saknas. KOM(2010) 359: Förslag till och rådets direktiv om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar (omarbetning). KOM(2010) 362: Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /68/EG vad gäller bestämmelser om motorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet. KOM(2010) 393: Ändrat förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk. I samtliga dessa ärenden har kanslipromemorior upprättats vari det noteras att kommissionens motiveringar saknas. KOM(2010) 486: Ändrat förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. I en kanslipromemoria noteras att kommissionens motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen saknas i förslaget, dock noteras att följande nämns i förslaget: Ordningen har under mer än två decennier utgjort en tillförlitlig ordning för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen och har bidragit positivt till sammanhållningen mellan EU:s regioner genom att minska ekonomiska och sociala skillnader. Vidare anförs att [m]ed tanke på den geografiska spridningen av den reducerade mängd interventionslager som finns att tillgå i medlemsstaterna kan ordningen vidare bidra till att dessa lager utnyttjas optimalt. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att inhämta regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan. I en promemoria som inkom till utskottet anförde regeringen bl.a. att kampen mot fattigdom och utslagning i samhället enligt regeringens mening bäst förs på nationell nivå och därför inte bör vara föremål för åtgärder på unionsnivå. Åtgärder av det slag som avses med det nu aktuella förslaget bör således vara varje medlemsstats eget ansvar i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Miljö- och jordbruksutskottet fann att kommissionens förslag stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle avge ett motiverat yttrande till , rådets och parlamentets ordförande (utl. 2010/11:MJU7). biföll utskottets förslag (rskr. 2010/11:3). KOM(2010) 490: Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /112/EG om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel. I kanslipromemorian till detta ärende anförs bl.a. att detta utkast är av teknisk art och bekräftar åtskillnaden mellan fruktjuice och fruktjuice som erhållits från koncentrat. Det noteras att motivering avseende subsidiaritetsprincipen saknas. KOM(2010) 498: Förslag till och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden. KOM(2010) 506: Förslag till och rådets direktiv om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (kodifiering). I kanslipromemorior i dessa ärenden anförs att motiveringar saknas. I fråga om det andra ärendet, KOM(2010) 506, anförs bl.a. att fråga är om en kodifiering och att rättsakterna inte får ändras i sak vid en kodifiering. KOM(2010) 537: Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). I en kanslipromemoria anförs att genom detta förslag anpassas kommissionens genomförandebefogenheter i förordningen till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I fördraget delas de befogenheter som delegeras till kommissionen upp mellan delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter (se artikel 290 och 291 i EUF-fördraget). Kommissionen angav som motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen att förslaget faller inom ramen för delad behörighet mellan EU och medlemsstaterna och är förenligt med subsidiaritetsprincipen. KOM(2010) 607: Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /25/EG vad gäller bestämmelser om traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet. Förslaget saknar motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I kanslipromemorian hänvisas dock till ett tidigare arbetsdokument, enligt vilket förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen eftersom direktivet endast kan ändras på EU-nivå. Medlemsstaterna kan inte ensamma ändra utsläppsgränser eller datum för dessas ikraftträdande. Yttranden från andra utskott anför i sitt yttrande att förklaringen till att kommissionens motiveringar saknades i 2 av utskottets subsidiaritetsärenden är att de aktuella ärendena ingick i ett större paket som bestod av 6 ärenden, varav 5 var föremål för subsidiaritetsprövning. Kommissionens motivering angavs i de övriga ärendena. anser att det är av värde att kommissionen i sina förslag lämnar en mer utförlig redogörelse för hur kommissionen resonerat för att komma fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller förslagens förenlighet med proportionalitetsprincipen. anför i fråga om förslaget till ändring av Eurodacförordningen att det i en faktapromemoria från regeringen angavs att kommissionen hade föreslagit en omarbetning av Eurodacförordningen. Kommissionen antog ett ändrat förslag till omarbetningen och ett nytt ändrat förslag till omarbetningen, KOM(2010) 555. Beträffande subsidiaritetsprincipen angavs det att kommissionen inte hade gjort någon ny bedömning av förslaget men att den i tidigare förslag gjort en sådan bedömning. anför i sitt yttrande att i den mån kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen har saknats eller har formulerats på ett mer schablonmässigt sätt har detta kommenterats i bl.a. promemorior. Några särskilda kontakter med kommissionen i en sådan fråga har inte tagits. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar i sitt yttrande att motiveringar saknas i merparten av utskottets förslag. I 5 av totalt 15 ärenden har kommissionen redovisat motiveringar (4 ärenden) eller uppgivit att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen (1 ärende). I övriga 10 ärenden har ingen motivering lämnats. Utskottet anser att bristen på motivering är särskilt anmärkningsvärd när det gäller det tidigare nämnda förslaget till en ändring av förordningen när det gäller livsmedel till de sämst ställda i unionen. Utskottet anför även att utskottet inte har tagit några särskilda kontakter med kommissionen när motivering till subsidiaritetskontrollen saknats i ett utkast till ett lagstiftningsärende. I kommissionens förslag har det exempelvis saknats uppgifter om ansvarig handläggare. Utskottet har i sina yttranden om utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen uppmärksammat kommissionen på att en motivering saknas i förslaget. Utskottet understryker dock att påpekandet inte har lett till att kommissionen motiverat förslaget i senare utkast där samma förslag har förts fram. kan inledningsvis konstatera att kommissionens motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen saknas helt eller är bristfälliga i drygt en tredjedel av de utkast till lagstiftningsakter som prövats under den nu aktuella perioden. Jämfört med utskottets första uppföljning som gällde perioden är andelen uteblivna eller bristfälliga motiveringar därmed nästan oförändrad. I årets uppföljning märks dessa brister särskilt i fråga om miljö- och jordbruksutskottets subsidiaritetsprövningar. I hela 11 av 15 utkast, dvs. nästan tre fjärdedelar av utkasten, som prövats av miljö- och jordbruksutskottet saknas motivering eller är motiveringarna bristfälliga. Utskottet vill mot denna bakgrund på nytt och med eftertryck betona att uteblivna eller bristfälliga motiveringar gör det svårt för att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Kommissionens och andra förslagsställares skyldighet att motivera utkast till lagstiftningsakter i fråga om subsidiaritetsprincipen regleras i ett protokoll som fogats till fördragen. Ofullständiga eller uteblivna motiveringar utgör enligt utskottet en allvarlig brist i unionens lagstiftningsprocess. Utskottet delar finansutskottets uppfattning att det är av värde att kommissionen i sina förslag lämnar en mer utförlig redogörelse för hur kommissionen resonerat för att komma fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utförliga motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen utan schablonmässiga inslag ger enligt de nationella parlamenten bättre förutsättningar att kontrollera förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Det finns även skäl att påminna om att utskottet vid förra årets uppföljning konstaterade att det i och för sig inte finns något konstitutionellt hinder mot att utskotten vid behov tar direkta kontakter med kommissionen för att begära en motivering. Utskottet anförde dock att inhämtande av upplysningar från kommissionen kan inverka menligt på den åttaveckorsfrist som enligt protokollet har på sig att behandla ett utkast, vilket ytterligare understryker vikten av att motiveringar lämnas redan i förslagen. Utskottet återkommer till kommissionens motiveringar i sitt utlåtande om kommissionens sjätte årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (utl. 2011/12:KU5). Interparlamentariskt samarbete, IPEX m.m. Enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen ska och de nationella parlamenten tillsammans bestämma hur ett effektivt och regelbundet interparlamentariskt samarbete ska organiseras och främjas inom unionen (art. 9 i protokollet). Till skillnad från det protokoll om de nationella parlamentens roll som upprättades i samband med Amsterdamfördraget nämner det nya protokollet inte Cosac (Conference of Community and of Union) uttryckligen, utan det talas endast om en konferens mellan parlamentariska organ för EU-frågor. Denna konferens får överlämna alla bidrag som den finner lämpliga till , rådet och kommissionen. Konferensen ska dessutom främja utbyte av information och bästa praxis mellan de nationella parlamenten och , och även mellan deras fackutskott. Den kan också anordna interparlamentariska konferenser om särskilda teman, särskilt för att diskutera frågor om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inklusive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Konferensens bidrag ska inte vara bindande för de nationella parlamenten eller föregripa deras ståndpunkter (art. 10 i protokollet). Vid sitt möte i enades talmännen i de nationella parlamenten och om en revidering av de riktlinjer för samarbetet mellan parlamenten i Europeiska unionen som antogs i . En del av dessa riktlinjer överensstämmer helt eller delvis med dem som beslöts i , andra är utbyggda eller helt nya. I ingressen till denna överenskommelse framhålls att de nationella parlamenten aktivt bidrar till att Europeiska unionen fungerar väl och ökar unionens demokratiska legitimitet. Medlemsstaternas regeringar, som representerar staterna i rådet, är själva demokratiskt ansvariga inför sina parlament. Det sägs också att samarbetet mellan parlamenten ska respektera alla principer och regler som Europeiska unionen antagit liksom principen att de nationella parlamenten och står på jämbördig fot (equal footing) och har komplementära roller. Det konstateras också i ingressen att Lissabonfördraget ger de nationella parlamenten, tillsammans med rådet, kommissionen och , ansvar för granskning av alla lagstiftningsinitiativ och andra initiativ.