bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om att avskaffa jordbrukssubventioner, senast i betänkande 2010/11:UU13 och 2009/10:UU10, 2010/11:UU10 (skr. 2009/10:150 och 2009/10:174, rskr. 2009/10:319, rskr. 2010/11:262). Utskottet framhöll då att regeringen verkar för att den pågående översynen av EU:s jordbrukspolitik och budget ska leda till en fortsatt reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en marknadsorienterad riktning. Utskottet fortsätter att stödja regeringens aktiva arbete för att åstadkomma detta. Utskottet konstaterar vidare att regeringen slår fast i skrivelsen att den allmänna svenska linjen är att det i fortsättningen krävs kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som leder till väsentligt lägre utgifter och en ökad marknadsorientering. Utskottet stöder regeringens uppfattning att jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta att driva frågan om att kraftigt sänka tullar och handelsstörande subventioner på jordbruksområdet samt att alla former av exportstöd avskaffas. Utskottet vill betona vikten av att , liksom tidigare, aktivt verkar för att landsbygds- och jordbruksutvecklingen prioriteras i arbetet för att bekämpa fattigdomen. Syftet måste vara att stimulera en ökad produktion, en hållbar livsmedelsförsörjning och en hållbar ekonomisk utveckling i samarbetsländerna. Utskottet betonar vidare betydelsen av en ökad export av jordbruksprodukter till samt ökade möjligheter för utvecklingsländerna att handla med varandra. Utskottet vill i sammanhanget markera att särskild flexibilitet bör ges till AVS-länderna vad gäller utformningen av jordbrukspolitiken, såsom möjligheter att genomföra mindre tullsänkningar och ha längre övergångsperioder för att kunna anpassa produktionen vid handelsliberaliseringar. Detta är särskilt relevant så länge industrialiserade länder fortsätter att subventionera jordbruksproduktion och jordbruksexport. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets uppfattning i yttrande 2011/12:MJU3y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U315 yrkande 19, 2011/12:U17 yrkande 11, 2011/12:U19 yrkandena 45, 2011/12:U18 yrkandena 57 och 63 kan avstyrkas. I skrivelsen redogör regeringen för miljöfrågor (s. 216225). I skrivelsen framhålls att EU-samarbetet ska resultera i en ambitiös miljöpolitik och leda till ett högt miljöskydd. EU-samarbetet ska vara en pådrivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling och en resurseffektiv ekonomi. Partsmötet inom klimatkonventionen i innebar framsteg för att skapa en fortsatt process för klimatförhandlingarna. I skrivelsen redogör regeringen för energifrågor (s. 200204). Regeringen lyfter fram att målen i EU-samarbetet för ökad miljömässig hållbarhet anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan för 20072009 som slogs fast för att genomföra de s.k. 20-20-20-målen . I kommittémotion 2011/12:U17 (S) yrkande 12 lyfts miljöfrågor upp. Socialdemokraterna vill bl.a. att det inom EU tas initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant och som delar oron för klimatförändringarnas konsekvenser. bör också ställa sig bakom kravet att gradera upp EU:s klimatmål till 2020 till 30 procents minskning jämfört med . bör också driva på för att EU tar fram förslag på hur EU:s ansvar för finansieringen av den gröna klimatfonden ska tas fram. I kommittémotion 2011/12:U19 (MP) yrkande 6 betonas vikten av en ökad energieffektivisering. vill att ställer sig bakom förslag om bindande mål för energieffektivisering. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 62 anförs att energifrågor ska avgöras på nationell nivå. I yrkande 65 anförs att ska verka för att en strategi för biologisk mångfald i EU inte genomförs. Detta är en fråga som ska behandlas på nationell nivå. Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att välkomnade kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU . Under förhandlingarna inför miljörådet verkade kraftfullt för så tydliga och ambitiösa rådsslutsatser som möjligt. ansåg att EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsekvent med målet att den globala medeltemperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om en utsläppsminskning på . Långsiktiga utsläppsmål skulle behövas för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Regeringen anser att EU bör befästa sin ledande roll i klimatarbetet genom att visa hur en ambitiös klimatpolitik, i överensstämmelse med det övergripande målet om att den globala medeltemperaturen ska öka med högst två grader och med EU-målet om utsläppsminskning på , också kan kombineras med ekonomisk tillväxt. Långsiktiga utsläppsmål behövs för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och styra mot långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Regeringen anser att det är hög tid för EU att staka ut vägen för klimatpolitiken bortom 2020 och anser att kommissionen bör ges i uppdrag att presentera förslag för hur EU kan minska utsläppen i tillräcklig omfattning med fokus på 2030. Utskottet stöder regeringens linje när det gäller klimatfrågorna inom EU. Sammanfattning av näringsutskottets yttrande i protokollsutdrag hänvisar, i sitt yttrande i protokollsutdrag, till tidigare behandlingar av EU:s energipolitik såsom betänkande 2011/12:NU3 Utgiftsområde 21 Energi, utlåtande /12:NU20 Energifärdplan , genomförda överläggningar med energiminister och med statssekreterare (se prot. 2011/12:4 § 12 och prot. 2011/12:10 § 1), handelspolitikens inriktning i betänkande 2011/12:NU13 Handelspolitiska frågor, EU:s sammanhållningspolitik, betänkande 2011/12:NU2 Utgiftsområde 19 Regional och genomförd överläggning med näringsminister (se prot. 2011/12:11 § 1 och prot. 2011/12:12 § 2). konstaterar att klimatförändringar och behovet av utsläppsminskningar har fortsatt att diskuteras i nämnden , dels för att följa upp partsmötet i , dels som förberedelser inför partsmötet i i novemberdecember 2011. Utskottet noterar att välkomnade kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU . Utskottet betonar att EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsekvent med målet att den globala medeltemperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om en utsläppsminskning på . Utskottet ser positivt på att regeringen har drivit på införandet av mer ambitiösa mål inom EU. Utskottet konstaterar att var ett av de första länderna att stödja målet om att minska utsläppen till 2020. Utskottet står bakom regeringens linje att EU bör besluta om bindande utsläppsmål , 2040 och 2050 (nuvarande 2050-mål är ej bindande) som inkluderar åtgärder utanför EU. Utskottet vill framhålla att långsiktiga utsläppsmål skulle behövas för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Som redovisas i budgetpropositionen bygger den svenska energipolitiken på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar således till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Arbetet med att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, stärka överföringskapaciteten mellan länderna och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom och EU är därför även fortsättningsvis angeläget. Utskottet vill erinra om tidigare ställningstaganden om finansiering av klimatrelaterade insatser och biståndets inriktning (bet. 2011/12: UU2) där utskottets har ställt sig bakom regeringens förslag. I sammanhanget betonade utskottet vikten av att klimatsäkra biståndet. I utvecklingssamarbetet bör särskild uppmärksamhet ägnas åt anpassning till klimatförändringarna, bl.a. genom bevarande av biologisk mångfald och förebyggande av naturkatastrofer samt tekniköverföring; klimatmässigt hållbar energi och energieffektivisering; miljö och säkerhet samt vattenfrågor. När det gäller den gröna klimatfonden som beslutades vid klimatmötet i välkomnar utskottet att regeringen avser att bidra till arbetet med att administrativt upprätta fonden. Frågan om eventuella bidrag till fondens kapital bör avvakta tills beslut har fattats om ett antal grundläggande arrangemang för fonden. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att fonden utformas så att den utgör ett mervärde till övriga klimatfonder, t.ex. genom att erbjuda flera olika finansieringsinstrument utöver gåvomedel, såsom lån- och garantiinstrument. Samarbete med den privata sektorn bör också ingå som ett element i fondens verksamhet. Liksom regeringen välkomnar utskottet kommissionens meddelande om en färdplan för ett resurseffektivt . Naturresurser är grundläggande för vår försörjning och en sparsam, effektiv och hållbar användning av naturresurser kan öka produktiviteten, förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen att bl.a. skapa nya jobb och därmed komma arbetstagarna till del, som det minskar klimatpåverkan och skadlig påverkan på miljön. Utskottet välkomnar att meddelandet lyfter fram konkurrensfördelar vad gäller miljöprodukter och tjänster och att miljöutmaningarna kan användas som en ekonomisk hävstång. Utskottet är vidare positivt till den tydliga strukturen med vision, milstolpar och uppföljning genom bl.a. indikatorer. Utskottet delar regeringens bedömning att förlusterna av biologisk mångfald tillsammans med klimatförändringarna är det allvarligaste miljöhotet . Det är därför nödvändigt att arbeta gemensamt på europeisk nivå med en strategi som syftar till att motverka förlusterna av biologisk mångfald. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets uppfattning i yttrande 2011/12:MJU3y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U17 yrkande 12, 2011/12:U19 yrkande 6 och 2011/12:U18 yrkandena 62 och 65 kan avstyrkas. I skrivelsen behandlas EU:s institutioner, bl.a. med avseende på öppenhet och insyn (s. 235242). Regeringen betonar att EU måste företrädas av moderna, effektiva, öppna och medborgarorienterade institutioner. I kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 53 förespråkar Socialdemokraterna att EU i grunden ska vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Det är viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Socialdemokraterna vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. EU har en viktig roll inte minst genom att vara ett föredöme för det internationella samarbetet. I yrkande 57 lyfter Socialdemokraterna fram öppenhet och insyn inom EU. Det fortsatta reformarbetet i EU måste inriktas på större öppenhet. En offentlighetsprincip i EU infördes under det socialdemokratiska svenska ordförandeskapet 2001. måste unionen få tydligare regler för fri tillgång till dokument och ett öppnare lagstiftningsarbete. I yrkande 60 menar att i alla sammanhang måste agera för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. I kommittémotion 2011/12:U19 (MP) yrkande 8 föreslås att ska ha ett säte. två möteslokaler i två olika städer medför en misshushållning av ekonomiska resurser och negativa miljöeffekter. I yrkande 9 vill att regeringen verkar för ökad öppenhet och insyn inom EU. I yrkande 10 anser att det inte är godtagbart att det skriftliga underlag som tillsänds inför kommande ministerrådsmöten i så stor utsträckning är på engelska. efterlyser ett mer aktivt engagemang från regeringens sida för att åtgärda detta. I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 1 argumenterar för att regeringen bör inleda förhandlingar om ett utträde ur EU. I yrkande 2 förordas att regeringen ska vara ytterst återhållsam med att medge möjligheten att nyttja delegerade akter och genomförandeakter. I yrkande 3 lyfts frågan om medborgarinitiativ. vill bl.a. att regeringen ska verka för att kravet om en miljon stödjare från en fjärdedel av medlemsstaterna slopas. I yrkande 58 anförs att EU inte bör överta Europeiska rymdorganisationens verksamhet (). I tider av ekonomisk kris anser utskottet att det finns särskild anledning att påminna om de stora framsteg som har gjorts och om den modell för fredligt samarbete mellan fria stater som EU därmed kunnat bli för världen. Genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet kan bäst ta till vara nationella intressen och främja universella värden. Frågor om ökad öppenhet och insyn inom EU har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2010/11:UU10. Redan när med stöd av , , , och godkände Lissabonfördraget genom betänkande 2008/09:UU8 uttalades följande om offentlighet och sekretess: När det gäller offentlighet och öppenhet inom Europeiska unionen förutsätter utskottet att regeringen i EU-sammanhang kraftfullt slår vakt om och för fram den svenska synen på offentlighet, öppenhet och insyn. Utskottet står fast vid denna uppfattning och noterar att offentligheten inom EU har förbättrats med ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Med fördraget införs en rättslig grund om god förvaltning i EU:s institutioner, organ och byråer. Det fördragsfästs att rådets sammanträden ska vara offentliga när lagstiftningsförslag diskuteras och antas. utvidgas offentlighetsprincipen till att omfatta samtliga EU:s institutioner, organ och byråer med vissa undantag för Europeiska unionens domstol, och Europeiska investeringsbanken. Utskottet konstaterar att Lissabonfördraget antogs för att EU:s institutioner skulle kunna fungera effektivare och att öppenheten och den demokratiska kontrollen skulle öka. Fördragets genomförande utmärks bl.a. av diskussionen om systemet med delegerad befogenhet eller kommittéförfarandesystemet ska tillämpas i EU-lagstiftningen. Utskottet, liksom regeringen, förespråkar en rättsligt korrekt tillämpning av de instrument som fördragen erbjuder. Utskottet anser att medborgarinitiativ inom ramen för Lissabonfördraget är en ny möjlighet för EU-medborgare att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Medborgarinitiativet ska ses som ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande. Utskottet stöder regeringens fortsatta arbete med att verka för att medborgarinitiativet utformas på ett sådant sätt att det kan användas i praktiken. Utskottet konstaterade i betänkande 2008/09:UU8 (prop. 2007/08:168, rskr. 2008/09:64) att , också med Lissabonfördraget, ska ha sitt säte i , där plenarsessioner regelmässigt hålls . Ytterligare plenarsessioner hålls i , där också parlamentets utskott sammanträder. Utskottet har tidigare tagit ställning i sakfrågan (skr. 2007/08:85, bet. 2007/08:UU10, rskr. 2007/08:176) och anser fortfarande att det inte är en bra lösning att har sitt säte på en plats men även sammanträder på en annan. Ordningen är kostsam, opraktisk och negativ för bilden av EU. Utskottet ser gärna en utveckling där denna ordning förenklas eller avskaffas. Emellertid konstaterar utskottet att den nuvarande ordningen är fördragsfäst. Utskottet noterar att artikel 189 i Lissabonfördraget anger att EU ska utveckla en europeisk rymdpolitik för att främja vetenskapligt och tekniskt framåtskridande och industriell konkurrenskraft m.m. Utskottet välkomnar steg mot att konkretisera och föra diskussionen framåt kring den europeiska rymdpolitiken. Rymdverksamhetens betydelse för centrala samhällstjänster, avancerad forskning och som innovationsdrivande industrisektor är avsevärd och växande. Utskottet konstaterar att kommissionens ambitioner med rymdpolitiken, som uttrycktes i meddelandet , kan och bör ifrågasättas mot bakgrund av utvecklingen för de offentliga finanserna i . Meddelandet är ett underlag för framtidsdiskussionen om en europeisk rymdpolitik, men det är av avgörande betydelse att inte föregripa de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. En riktig balans i rollfördelningen mellan medlemsstaterna, och EU utifrån gällande kompetens som är komplementär och inte i onödan skapar orsakar duplicering av verksamhet, är också av stor betydelse. Utskottet anser att överträdelseförfarandet spelar en nyckelroll för att garantera en korrekt tillämpning av . Utskottet noterar att KOM(2011) 588 Tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av tillämpning (2010) och åtföljande arbetsdokument, KOM(2011) 1094 och KOM(2011) 1093, ger en allmän översikt över tillämpning. Årsrapporten är inriktad på strategiska frågor och bedömning av den aktuella lagstiftningssituationen inom olika sektorer. Utskottet vill uppmärksamma faktapromemorian Direktiv om konsulärt skydd för EU-medborgare utomlands (2011/12:FPM86). Faktapromemorian behandlar meddelandet Förslag till rådets direktiv om konsulärt skydd för EU-medborgare utomlands (KOM(2011) 881). Utskottet delar regeringens uppfattning att det tydliggörande som görs i direktivet när det gäller ansvaret för icke företrädda EU-medborgare, liksom definitionen av den personkrets som ska omfattas av konsulärt bistånd i enlighet med artikel 23, bör välkomnas. Liksom regeringen poängterar dock utskottet att en grundläggande princip för det konsulära samarbetet på EU-nivå är att de konsulära frågorna är nationella angelägenheter och att samarbetsformerna följaktligen är mellanstatliga. Utskottet vill understryka vikten av att, för att samråden i ska kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt, relevanta dokument översänds i svensk översättning när sådana finns tillgängliga och att det i andra fall ges kompletterande information på svenska i lämplig form. Utskottet konstaterar att frågan om ett svenskt utträde ur EU inte är aktuell. I samband med folkomröstningen röstade svenska folket ja till medlemskap i och beslutet om ett svenskt medlemskap fattades därefter formellt av riksdag . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U315 yrkandena 53, 57, 60, 2011/12:U19 yrkandena 810 och 2011/12:U18 yrkandena 13 och 58 kan avstyrkas. Utbildning, kultur och idrott I skrivelsen behandlas utbildningsfrågor (s. 226228). I skrivelsen framhåller regeringen att EU-samarbetet på utbildningsområdet inte är bindande för medlemsstaterna, utan vilar på frivillighet. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål för utbildningen omvandlas till nationella mål som följs upp på högsta politiska nivå i . Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Skrivelsen behandlar också kulturfrågor (s. 231232) och idrottsfrågor (s.233234). I kommittémotion 2011/12:U18 (SD) yrkande 66 anförs att EU inte ska stipulera hur stor andel av medlemsländernas befolkning som ska ha en viss utbildningsgrad. I yrkande 67 anförs att EU inte ska stipulera hur stora andelar av medlemsländernas befolkningar som ska ha en viss utbildningsgrad. I yrkande 68 anförs att EU inte ska stipulera hur språkutbildningarna i de olika medlemsländerna ska vara utformade eller hur många språk som ska läras in av eleverna i de olika medlemsländerna. I yrkande 69 anförs att EU inte ska stipulera hur de olika medlemsländerna hanterar frågor som rör social sammanhållning. Det anses inte vetenskapligt underbyggt att flerspråkighet stärker social sammanhållning. I yrkande 70 vill att regeringen kompromisslöst bör arbeta för att idrottspolitiken förblir en nationell angelägenhet. I yrkande 71 menar att regeringen bör verka för att kulturpolitiken är ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala eller lokala parlamenten. Sammanfattning av kulturutskottets yttrande i protokollsutdrag framhåller att den fria och självständiga idrottsrörelsen till sin natur är internationell med egna naturliga plattformar för dialog och erfarenhetsutbyte. är idrottspolitiken enligt utskottet i första hand en nationell fråga. konstaterar att kulturpolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU ska stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. I första hand sker detta genom att främja samarbete mellan medlemsstaterna. Internationellt utbyte och samarbete är centralt för utvecklingen och förnyelsen av kultur och konst, i liksom i andra länder. Kulturen stimuleras och utvecklas i mötet mellan olikheter. Utskottet påminner om att vid behandlingen av propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) ställde sig bakom regeringens bedömning att internationalisering och interkulturellt samarbete är en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken. Utskottet konstaterar att utbildnings-, kultur- och idrottspolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. Utskottet noterar att 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Utskottet vill betona att gemensamma insatser vad gäller idrott på EU-nivå bör syfta till att stödja och komplettera åtgärder på nationell nivå. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är till sin natur internationell med egna naturliga plattformar för dialog och erfarenhetsutbyte. Utskottet stöder regeringen som har motarbetat idén om att inrätta ett särskilt idrottsprogram inom EU. Utgångspunkten är att det måste finnas mervärden för samarbete på EU-nivå. Det gäller t.ex. information om och tolkning av EU-lagstiftning som berör idrottsrörelsen samt i samarbete om vissa gränsöverskridande problem som idrotten inte kan hantera på egen hand, t.ex. arbetet mot dopning. Utskottet delar kulturutskottets uppfattning i yttrande i protokoll från utskottssammanträde /12:22. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2011/12:U18 yrkandena 6671 kan avstyrkas. Skrivelsen och övriga yrkanden Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2011/12:105 till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. , punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 812 och avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 1 i denna del, 2011/12:U204 yrkande 9, 2011/12:U229 yrkande 2 och 2011/12:U315 yrkande 54. Det kan konstateras att planerna på unionens utvidgning fortskrider. Årsberättelsen visar hur arbetet har fortskridit med att förhandla om medlemskap med såväl som flera Balkanländer.