bet · GZ01SkU17 · 2012-03-02 00:00:00 — Enligt mening kan en sådan ägas gemensamt av enskilda åkare såsom ägandet är av många större beställningscentraler (taxiväxlar). Den enskilde taxiägarens inflytande är minimalt. När det gäller mindre centraler med bara ett fåtal ägare och där det enskilda inflytandet kan vara betydande bör lagringen av taxameteruppgifterna och myndigheternas tillsyn av redovisningscentralerna bli reglerad så att enskilda taxiåkare inte har möjlighet komma åt eller ändra i lagrad information, varken i taxametern eller i redovisningscentralen. Ovanstående synpunkt på ägandet av större centraler grundar sig främst på de erfarenheter som fått när uppgifter begärts från beställningscentralerna. har den uppfattningen att så vitt kan bedömas ingen manipulation eller annan ändring skett av de uppgifter som hitintills tömts hos beställningscentralerna och som senare lämnats till detta oberoende av ägandeform av centralen. hemställer därför att obligatoriska redovisningscentraler införas för taxametrar inom taxinäringen. Härigenom säkras inte bara möjligheten för kontroll av skatter och avgifter. Dessutom uppnås en enhetlighet i möjlighet att efter begäran få fram ett mer korrekt underlag för kontroll av skatter och avgifter. En alternativ metod att angripa fusket har undersökts inom utredningen för vägtrafikregister. I utredningens betänkande SOU 2010:76 Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet integritet och effektivitet anförs bl.a. följande: De negativa effekterna av att taxifordon med brister i taxameterutrustningen används i yrkesmässig trafik bör enligt vår uppfattning motarbetas. Vi föreslår därför att uppgifter från taxameterbesiktningen, bl.a. var besiktningen har utförts och uppgifter från de ackumulerade registren, ska registreras centralt. Härigenom skapas enligt vår mening goda förutsättningar för att förebygga att uppgifter av betydelse för kontrollen av taxinäringen försvinner eller undanhålls. De uppgifter från taxameterbesiktningar som registreras ska således få användas för att utgöra stöd för polisens kontroll av taxameterutrustningens beskaffenhet och funktion samt för skattekontroll och revision av inkomst i taxirörelse och för SWEDAC:s tillsyn av de ackrediterade verkstäder som utför taxameterbesiktningar. Vi föreslår att uppgifterna ska registreras i Transportstyrelsens tillståndsdatabas. Tillgång till uppgifterna föreslår vi ska kunna ges genom direktåtkomst. Inkomstuppgift per individ och månad Utredningen om elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad har i betänkande SOU 2011:40 Månadsuppgift snabbt och enkelt föreslagit att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst ska lämnas och att den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst tas bort. Månadsuppgiften ska innehålla samma uppgifter som enligt nu gällande regler för årlig kontrolluppgift. Månadsuppgiften ska dessutom innehålla uppgift om sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Anledningen till att nya uppgifter ska lämnas är att behöver dessa i sin ärendehantering. De uppgifter som lämnats av en uppgiftslämnare under en månad kommer att ligga till grund för skattedeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet ska summera de uppgifter som lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter ska anges i den elektroniska skattedeklarationen. överför sedan underlaget till skattedeklarationen till uppgiftslämnaren som ska skriva under deklarationen. På detta sätt försvinner en del av uppgiftslämnarnas arbete med att fylla i skattedeklarationerna. Detta gäller för dem som väljer att deklarera elektroniskt. Risken för felaktigt deklarerade belopp till följd av summerings- och beräkningsfel minskar också. Detta kommer enligt utredningen att innebära minskade kostnader för såväl arbetsgivare som . Utredningen föreslår att månadsuppgifter ska lämnas till . I motion 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) anförs att en handlingsplan mot kapitalflykt bör tas fram för att tydliggöra hur kan agera både nationellt och internationellt för att begränsa kapitalflykten (yrkande 1) och att bör verka för att det kommer till stånd automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå (yrkande 3). I motion 2011/12:Sk212 av (S) anförs att det finns ett behov av en lagstiftning som mer effektivt stävjar skattefusk och den svarta ekonomin. I motion 2011/12:Sk301 av (S) yrkande 15 föreslår motionären att kravet på personalliggare utvidgas till bygg- och tvätteribranschen. bör fatta beslut om detta krav och lagändringarna kan utformas i enlighet med det förslag som lagts fram i departementspromemoria Ds 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök. I motion 2011/12:Sk302 av (S) anförs att på ett utomordentligt sätt har utrett och berett det viktiga kravet på månadsuppgift om lön. bör på eget initiativ fatta beslut om att genomföra utredningens förslag. Månadsuppgifter kan sedan läggas till grund för kontrollbesök med samma utformning som den nuvarande personalliggarkontrollen. I motion 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13 begärs att en översyn av kravet på certifierade kassaregister genomförs innan tillämpningsområdet utvidgas. Det är möjligt att kassakravet har haft en negativ effekt på näringsverksamheten inom kontanthandeln, och kvittokravet utgör ett slöseri med papper. I motion 2011/12:Sk347 av (M) anförs att torg- och marknadshandeln inte går att jämföra med vanligt affärsidkande. För att få verksamheten att gå runt saluför en betydande del av knallarna sina produkter genom att hyra ett större antal platser. Gräddbulle- eller godisförsäljare som har sex till åtta platser på en marknad är inte ovanligt. Dessa platser ligger ofta på 3 meters försäljningsyta. Det innebär att denna försäljare skulle tvingas inhandla åtta kassapparater för att täcka en försäljningsyta på sammanlagt . Det är naturligtvis orimligt och kommer att medföra effekter som kraftigt urholkar knallarnas möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Tills vi vet mer om resultatet av den nya lagen bör regeringen överväga att låta torg- och marknadshandlare slippa tvånget med kassaapparater. I motion 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2 anförs att ett problem med kassaregisterlagen är att bara fyra av tio tar kvitto vid exempelvis restaurangbesök eller blomsterköp. Vare sig kunden vill ha det eller ej så skrivs också papperskvittot ut, vilket känns som slöseri. Det bör finnas en teknik som gör det möjligt att kvittera elektroniskt och därmed göra papperskvittot obehövligt. I motion 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 15, 7 och 8 lägger motionärerna fram förslag om en rad åtgärder i syfte att skapa en enklare och bättre skattekontroll. Motionärerna vill att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller inkomster från beskattning. De vill ha en effektivare bekämpning av penningtvätt och föreslår att penningtvätt ska betraktas som ett separat brott samt att andra förändringar ska vidtas för att underlätta bekämpningen. För att förenkla föreslås att beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift vid ersättning för arbete höjs till för näringsidkare och till för privatpersoner. Personal- eller närvaroliggare och oannonserade kontrollbesök bör införas i bygg- och tvätteribranscherna för att sedan utvidgas till alla relevanta branscher. Månadsredovisning av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter bör införas i enlighet med de förslag som lagts fram av . Motionärerna vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranschen, vilket är ett första steg. För att framgångsrikt slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen föreslår motionärerna att redovisningscentraler införs. För utbetalning av avdrag för hushållsnära tjänster från bör ett krav på kvitto införas där kunden intygar att arbetet verkligen utförts. Såväl utförare som kund ska kunna lagföras om den kvitterade tjänsten inte utförts eller utförts till en annan kostnad än den uppgivna. ska göra kontroller av kvitton före sina utbetalningar. I motion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30 anför motionärerna att det måste vara enkelt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt. Möjligheterna till skatteplanering bör vara små. Skatterna bör därför vara så likformiga som möjligt, med få undantag och särregler. Reglerna bör också medverka till att det är attraktivt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt, t.ex. genom sambandet mellan taxerad inkomst och ersättning i socialförsäkringarna. Det är vidare viktigt att skattemyndigheter, tull och rättsväsen har resurser och möjligheter att kontrollera att reglerna följs samt bekämpa skatte- och bidragsfusk. Motionärerna anför vidare att det saknas en rad verktyg för att begränsa svartjobb och annat nationellt skattefusk. Systemet med personal- eller närvaroliggare och oannonserade kontrollbesök har ännu inte införts och inte heller förslaget om månadsuppgifter. Vidare har taxibranschen efterfrågat kontroll via redovisningscentraler men något förslag har inte lagts fram. Penningtvätt bör betraktas som ett separat brott och andra åtgärder vidtas för att underlätta bekämpningen. Det handlar enligt vad som anförs om ett antal viktiga förslag som i princip är färdigutredda och klara för lagstiftning. I motion 2011/12:Sk377 av (KD) anför motionären att kravet på kassaregister har skärpt situationen i många butiker, restauranger och kaféer som måste kunna lämna kvitto till kunden och att det krävs en uppföljning. Det är viktigt med en levande stadskärna, där torg- och marknadshandel är en trivsam del, både för invånarna och för besökare. Om undantaget tas bort i kassalagen för dessa verksamheter, är risken stor att merparten försvinner. Kravet på en likadan kassautrustning för dessa mobila småföretag som för butiker är fel väg att gå. I motion 2011/12:Sk390 av och (båda C) vill motionärerna göra regeringen uppmärksam på behovet av att förenkla administrationen för småföretagare vid anställning av tillfällig personal. Det finns en del mindre fåmansföretag som vid korta tider behöver ta in extra personal för att klara av tillfälliga arbetstoppar. när den arbetsintensiva tiden är över ska företagaren hålla reda på en rad olika administrativa uppgifter som rör den tillfälliga anställningen. Detta är krångligt och tidsödande och borde kunna förenklas. I motion 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 59 lägger motionärerna fram förslag som syftar till att bekämpa svartarbete och skatteflykt. Motionärerna anför att erfarenheterna av personalliggare i frisör- och restaurangbranscherna har varit mycket goda och att det finns starka skäl att utvidga kravet på personalliggare till fler branscher. Bygg- och tvätteribranscherna kan vara sådana, liksom branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Även möjligheten att genomföra oanmälda arbetsplatsbesök bör utökas. Vidare anförs det att det är en brist i dagens lagstiftning att en huvudentreprenör inte kan hållas ansvarig för villkoren hos en underentreprenör, trots att denne kan göra stora vinster på att köpa en tjänst som uppenbart är för billig för att vara laglig. Därför föreslås en nationell lagstiftning som reglerar huvudentreprenörernas ansvar för att skatter och sociala avgifter betalas in av de underentreprenörer de anlitar. förslag bör genomföras. Obligatoriska redovisningscentraler (tömningscentraler) bör införas för taxibranschen. I motion 2011/12:Sk414 av (M) anförs att de regler som gäller för den som anlitar en annan privatperson för enklare sysslor, exempelvis som barnvakt, bör ses över. Med dagens regler måste den som betalar en annan privatperson mer än rapportera detta till . En så låg summa kommer man lätt upp i om man bara anlitar barnvakten . Betalar man någon måste man betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på personens lön. Storleken på dessa summor har gällt i ett flertal år och det är därför hög tid att se över dem, kanske framför allt summan . I motion 2011/12:Sk419 av och (båda SD) föreslås att det bör tillsättas en utredning med målet att ta fram förslag på hur undantagen i kassaregisterlagen ytterligare ska begränsas. Faktorer som bör påverka möjligheten till undantag är t.ex. årsomsättning, om verksamheten är huvudsysselsättningen för en enskild person alternativt om företaget har anställd personal. Däremot bör det undvikas att alla näringsidkare omfattas av lagen. Småskalighet och möjligheten för människor att på deltid eller hobbybasis driva viss näringsverksamhet måste bevaras. Ett införande av kassaregisterkrav för samtliga näringsidkare skulle innebära att många småföretag tvingas sluta med verksamheten. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna har en utformning som stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande ska motverkas. Målet om en minskad administrativ börda för företagen måste härvid beaktas. Skattesystemet måste också uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skatter och avgifter måste ligga på en rimlig nivå. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra, rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder mot orsakerna till skattefusket. Genom att införa en avdragsrätt för hushållstjänster och ROT-tjänster och förenkla användningen av denna möjlighet har förutsättningar skapats för att bedriva verksamhet vitt inom en sektor som varit känd för svartarbete och skattefusk. Härigenom skapas trygga jobb för dem som arbetar i denna sektor. Det bör framhållas att en avgörande fördel med det förenklade HUS-avdraget, som innebär att rabatten lämnas direkt vid köpet, är att får en direktkontakt med de näringsidkare som utför arbetet och på det sättet kan informera om reglerna och även kontrollera att de följs. Möjligheterna att ingripa mot försök att missbruka systemet är därför goda. Jobbskatteavdraget har gjort att beskattningen av arbetsinkomster sänkts kraftigt för låg- och medelinkomsttagare, vilket har minskat den s.k. skattekilen. Först när samhällsmedborgarna anser att beskattningen är rimlig kan acceptansen för skattesystemet öka och skatteundandragandet minska. Förmögenhetskatten har avskaffats, och detta skapar förutsättningar för ett återflöde av stora belopp från utlandet. handlägger ett stort antal ärenden med begäran om självrättelse från personer som placerat kapital utomlands, och intresset för självrättelse ökar allteftersom nätet av avtal om informationsutbyte stärks. Det är mycket viktigt att det svenska skattesystemet slår vakt om rättvisa i beskattningen. De skattskyldiga ska kunna känna sig säkra på att de regler som beslutat gäller lika för alla. Åtgärder mot avancerade förfaranden som används i syfte att undgå skatt har vidtagits. Möjligheten att använda s.k. interna räntesnurror har stängts. Dessa beräknades enligt medföra ett minskat skatteuttag med ca , och utrymmet har använts för en sänkning av företagens inkomstskatt. följer tillämpningen av ränteavdragsbegränsningsreglerna och har även i uppdrag att bevaka frågan om huruvida skatteplanering vid t.ex. externa förvärv eller externa lån utgör ett allvarligt hot mot den svenska bolagsskattebasen. Regeringen har också tillsatt en företagsskattekommitté som ska se över reglerna om ränteavdrag. Inom området pågår fortfarande aggressiv skatteplanering som behöver åtgärdas. Det handlar om skatteupplägg med interna lån som skapas genom externa förvärv. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att se över skatteplanering med ränteavdrag i välfärdssektorn och i pågår nu ett arbete med ett förslag på skärpta regler. Även möjligheten att förpacka fastigheter i handelsbolag, det som kallas ask, har stängts. Transaktionerna beräknades för taxeringsåren 20052007 uppgå till i förluster på handelsbolagsandelar och ytterligare för nedskrivning av lagerandelar. Bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån har utvidgats till att även omfatta lån från utländska juridiska personer, lån som lämnas till juridiska personer som är delägarbeskattade i utlandet samt lån som lämnas i strid med låneförbudet i stiftelselagen (1994:1220). Möjligheten att handla med underskottsföretag har begränsats. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft med anledning av finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet kring skattefrågor. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. I sitt arbetsprogram aviserar kommissionen en skärpning av för skydd mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner utanför EU (skatteparadis och aggressiv skatteplanering). Ett förslag kommer att läggas fram . Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Efter att dragit tillbaka sin reservation mot artikel 26 i modellavtal, i vilken en internationellt accepterad standard för informationsutbyte i skatteärenden kommer till uttryck, har och kunnat inleda förhandlingar om att uppdatera skatteavtalet mellan länderna med bestämmelser om informationsutbyte enligt standard. Förhandlingarna är slutförda och ett protokoll som uppdaterar avtalet ska enligt planen godkännas . Även med har förhandlingarna om informationsutbyte i skatteärenden enligt standard slutförts och avtalet har uppdaterats. Enligt mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Sedan gjort ett ensidigt politiskt åtagande om att acceptera standard för informationsutbyte i skatteärenden, utvidgades förhandlingarna till att även omfatta direkta skatter och därtill kopplat informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. gav därför kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. G20 har vid mötet i , , begärt att påskyndar sina fas 1- och fas 2-revisioner. Antalet ingångna avtal överstiger nu 600, och revisionsprocessen väntas vid årets utgång ha resulterat i 60 landrapporter. Inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Många minde länder saknar de resurser som behövs för att ingå ett stort antal avtal. Även större länder kan ha svårt att samla de resurser som krävs för att förhandla fram avtal med många små och avlägset belägna länder. Utvecklingsländer har samma resursproblem. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar som förs i syfte att ingå bilaterala avtal. Modellen har utvecklats med det nordiska samarbetet på detta område som förebild. Tre pilotprojekt har startats och visat sig vara framgångsrika. Över 100 avtal har träffats eller är på väg att träffas som ett resultat av detta initiativ. Vidare förändrades den konvention om handräckning i skatteärenden som tillkommit på svenskt initiativ och som utarbetats av och så att den uppfyller standard för informationsutbyte i skatteärenden m.m. Konventionen har också öppnats för tillträde för länder som inte är medlemmar i eller . För att öka effektiviteten i kontrollarbete har särskilda åtgärder vidtagits. Ett krav på användning av certifierade kassaregister inom kontantbranscherna gäller . genomför kontroller, och en kontrollavgift på tas ut av dem som inte följer reglerna. riksprojekt sammanställde i en rapport sina iakttagelser och slutsatser efter den kontroll av torg- och marknadshandeln som genomförts 20082010. I rapporten anförs att avsaknaden av kassaregister inom torg- och marknadshandeln mer eller mindre omöjliggör en kontroll av de uppgifter som näringsidkarna lämnar till och att ett krav på certifierade kassaregister skulle medföra att får betydligt effektivare och enklare metoder att kontrollera och stämma av att intäktsredovisningen är korrekt. I kan skapa schysst konkurrens och minska skattefelet () uppskattas skattefelet inom kontanthandelsbranscherna, exklusive taxi, till . I rapporten framhålls att kassaregisterlagens kvittokrav är centralt och innebär att kunderna kan bidra till att reglerna om registrering av all kontant försäljning i kassaregister efterlevs. I rapporten anförs att det är för tidigt att analysera effekterna av kassaregisterlagen, men att det redan nu går att se att den redovisade omsättningen har ökat kraftigt i flera av de branscher där många företag omfattas av den nya kassaregisterlagen