bet · GZ01AU11 · 2012-06-05 00:00:00 — Utskottet anser att repressalieförbudet även bör avse anmälningar m.m. som gjorts med anledning av det nya förbudet mot att använda sig av olika försäkringspremier eller försäkringsersättningar för kvinnor och män om de är baserade på kön. I enlighet med detta bör den nya 2 kap. 12 a § finnas med i den uppräkning som finns 2 kap. 19 §. Förslag om detta läggs fram i utskottets lagförslag i bilaga 3. De nya reglerna bör träda i kraft med de övergångsbestämmelser som föreslås i propositionen. Propositionens och utskottets lagförslag bör antas av . Därmed tillstyrks proposition 2011/12:122 och motion A4 (SD) avstyrks. Utskottets beslut i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden från den allmänna motionstiden respektive 2011 om diskriminering och ålder. bör avslå samtliga motionsyrkanden. Diskrimineringslagen och lagen om trädde i kraft . Diskrimineringslagen ersatte jämställdhetslagen och sex andra lagar, vilket medfört bl.a. att skyddet mot diskriminering i stort sett är lika för de olika diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck, har tillkommit. Ålder definieras i lagen som uppnådd levnadslängd. Huvudregeln om förbud mot åldersdiskriminering kan i princip tillämpas i förhållande till alla åldrar. Genom diskrimineringslagen har skyddet mot diskriminering för samtliga diskrimineringsgrunder, utom ålder, utökats till nya samhällsområden, som allmän sammankomst och offentlig tillställning, värnplikt och civilplikt och offentlig anställning. Dessutom har förbudet mot diskriminering på grund av kön respektive funktionshinder utökats till att fullt ut gälla inom hälso- och sjukvården och inom . Socialförsäkringen med anslutande bidragssystem och arbetslöshetsförsäkringen är också nya områden för diskrimineringsgrunden funktionshinder. Förbudet mot åldersdiskriminering är dock begränsat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i vid mening. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på de samhällsområden utom värnplikt och civilplikt som saknar ett sådant skydd i diskrimineringslagen (dir. 2009:72). Utredaren överlämnade sitt slutbetänkande Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering (SOU 2010:60) till regeringen . I utredningen föreslås att ålder får samma grundskydd som övriga diskrimineringsgrunder i diskrimineringslagen. En utgångspunkt för utredningens förslag har varit att de ska vara förenliga med det förslag till antidiskrimineringsdirektiv som Europeiska kommissionen lämnade 2008.2[ KOM(2008) 426 slutlig.] Utredningen har också kartlagt vilka åldersgränser som tillämpas inom de olika samhällsområdena och analyserat om och i vilka avseenden som undantag från ett förbud behövs. Enligt utredningen visar kartläggningen att många åldersgränser, både författningsreglerade och sådana som används i praktiken, är berättigade. För att inte sådana ska träffas av förbudet föreslår utredningen att ett generellt undantag införs för befogad särbehandling på grund av ålder. Undantaget innebär att sådan särbehandling ska vara tillåten om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Undantaget medför att en avvägning måste göras. Det syfte som identifieras ska vara värt att skydda i sig, och det ska vara tillräckligt viktigt för att motivera avsteg från likabehandlingsprincipen. Åtgärden användandet av en åldersgräns måste också vara både lämplig och nödvändig för att uppnå syftet. Finns det andra mindre ingripande handlingsalternativ ska handlandet utgöra diskriminering i strid med lagen. Utredningens förslag bereds i . (S) anför i motion 2010/11:A373 att de nuvarande tjänstepensionsreglerna är ett hinder för anställning av äldre som börjar närma sig pensionsåldern. Eftersom arbetsgivaren måste överta tidigare åtaganden när den anställde byter mellan statlig, eller privat sektor blir det dyrare att anställa äldre än yngre. Därför avstår många företag att anställa äldre. och regeringen måste agera för att förhindra fortsatt diskriminering av äldre på arbetsmarknaden. Dessutom är informationen om tjänstepensionen svårtillgänglig. Detta måste åtgärdas i samband med en reform av övergångsreglerna för olika tjänstepensionsavtal. (M) begär i motion A242 ett tillkännagivande om åldersdiskriminering. Motionären anför att ålder inte ska vara ett hinder för att få ett arbete eller ett uppdrag, oavsett om det gäller den reguljära arbetsmarknaden och föreningslivet eller en företagsstyrelse. Äldre människors ställning på arbetsmarknaden bör stärkas och en översyn göras av den nuvarande diskrimineringslagstiftningen. Finn (M) framhåller i motion A353 att åldersdiskriminering fortsätter att vara ett problem i det svenska samhället. Sedan diskrimineringslagens tillkomst har DO mottagit drygt 700 anmälningar om åldersdiskriminering. Den nuvarande diskrimineringslagen bör ses över för att bättre än motverka en negativ åldersfixering i det svenska samhället. (KD) begär i motion A345 ett tillkännagivande om en klassificering av restauranger, barer och nattklubbar. I klassificeras inrättningar som dessa på samma sätt trots att verksamheterna kan skilja sig åt. Detta synsätt får återverkningar på de åldergränser som sätts. har andelen äldre ökat kraftigt i . Människor blir allt friskare och många får uppleva en lång och aktiv ålderdom. I takt med att levnadsförhållanden blir allt bättre och med att medicinska framsteg görs kommer andelen äldre att öka ytterligare . Mot denna bakgrund är det angeläget skapa ett samhälle som är anpassat också för en äldre befolkning. En viktig del i detta arbete är att motarbeta åldersdiskriminering. En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. är skyddet mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller könsuttryck, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning mer omfattande än skyddet mot diskriminering på grund av ålder. Resultaten från den nationella folkhälsoenkäten visar emellertid att ålder tillsammans med kön är de vanligaste grunderna för upplevd diskriminering i Sverige.3[ SCB, Hälsa på lika villkor, 2011.] Anmälningarna till DO om diskriminering på grund av ålder ökar trots att förbudet mot åldersdiskriminering endast gäller för arbetslivsområdet och utbildningsområdet. Enligt utskottets mening bör utgångspunkten vara att skyddet mot diskriminering ska vara så lika som möjligt på alla samhällsområden oavsett diskrimineringsgrund. Skyddet mot åldersdiskriminering behöver därför utvidgas till att omfatta ytterligare samhällsområden. Åldersdiskriminering uppstår när de fördomar, attityder och förväntningar som finns beträffande olika åldrar utgör hinder för att uppnå lika rättigheter och möjligheter. En utvidgning av skyddet mot åldersdiskriminering är viktig för att motverka fördomar och stereotypa föreställningar som utgår från en människas ålder och kan leda till förändrade attityder i samhället. Ett starkare skydd mot åldersdiskriminering är ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper och förutsättningar och efter sin egen förmåga. Utgångspunkten bör vara att den enskilde ska bemötas utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån sin ålder. På förslag av alliansregeringen infördes ett förbud mot åldersdiskriminering inom arbetslivs- och utbildningsområdet . Som framgått har frågan om ett bredare förbud mot åldersdiskriminering utretts. Utskottet välkomnar att regeringen i en lagrådsremiss föreslår att förbud mot åldersdiskriminering införs på de områden i samhället där det saknas ett sådant skydd i diskrimineringslagen. Utskottet anser att det fortsatta beredningsarbetet i bör avvaktas och avstyrker därför motionerna 2010/11:A373 (S), A242 (M) och A353 (M). I frågan om klassificering av restauranger noterar utskottet att krogar även i fortsättningen ska kunna ha olika åldersgränser enligt den nämnda lagrådsremissen. Även i denna fråga bör det fortsatta beredningsarbetet avvaktas. Motion A345 (KD) bör därför avslås. Utskottets beslut i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden från den allmänna motionstiden respektive 2011 gällande diskriminering och etnicitet. bör avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (V). Enligt diskrimineringslagen (2008:567) ska diskriminering motverkas och lika rättigheter och möjligheter främjas oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. framhåller i kommittémotion A324 yrkande 2 av m.fl. att barn- och äldreomsorgen måste utformas så att den inte i praktiken missgynnar grupper av medborgare på grund av etnicitet eller ursprung. Det framhålls vidare att invandrade kvinnor är överrepresenterade bland dem som beviljas vårdnadsbidrag, vilket är ett skäl till att avskaffa bidraget. Utan fast förankring på arbetsmarknaden väljer de hellre vårdnadsbidrag för att få en försörjning än att stå utan inkomst. En konsekvens av detta är att kvinnor riskerar att isoleras i hemmet, vilket leder till ett ekonomiskt beroende av makar och släktingar, och att barnen hålls borta från förskolan och viktig pedagogisk verksamhet. och (båda SD) anför i motion A384 yrkande 1 att en utredning bör tillsättas med uppdrag att dels kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär, dels föreslå åtgärder i syfte att motverka svenskfientligheten. Enligt motionärerna tar sig svenskfientligheten uttryck på olika sätt, exempelvis i form av trakasserier, kränkningar och nedsättande attityder kopplade till svenskarnas härkomst eller utseende. I yrkande 2 föreslås att befintliga lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar ses över och ändras. I yrkande 3 föreslås att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet. ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Diskrimineringslagstiftningen har här en stor betydelse. Denna lagstiftning har till syfte att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Ytterst är lagstiftningen ett uttryck för det fria, demokratiska samhället och de värderingar som ligger till grund för samhällsordningen. Med anledning av motion A324 yrkande 2 om utformningen av barn- och äldreomsorgen och dess effekter för olika grupper kan utskottet konstatera att det råder stora skillnader när det gäller sysselsättning mellan utrikes födda kvinnor och män. Sysselsättningsnivån bland utrikes födda kvinnor är lägre än bland utrikes födda män. Den genomsnittliga tiden från invandring till arbete är också längre för kvinnorna än för männen.4[ Av regeringsrapporten födda kvinnor hinder och barriärer för etablering (dnr A2011/72/IU) framgår att nyanlända utrikes födda kvinnor i flera avseenden har sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden än nyanlända utrikes födda män. Faktorer som lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivserfarenhet, sämre hälsa liksom stort ansvar för hem och familj och uttag av föräldrapenning lyfts fram som möjliga förklaringar.] Enligt utskottets mening är en av de stora integrations- och jämställdhetsutmaningarna att fler utrikes födda kvinnor ska kunna försörja sig själva. I den nuvarande situationen riskerar många av dessa kvinnor att fastna i såväl långtidsarbetslöshet som en ekonomiskt utsatt situation. Även om den genomförda etableringsreformen har tydligt jämställdhetsfokus måste betydligt mer göras för att utrikes födda kvinnor ska få makt över sin vardag genom en egen lön att leva på. I sammanhanget kan utskottet konstatera att regeringen (dir. 2011:88) tillsatte en utredning om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Utredningen ska undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen och analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar deras arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser. Undersökningen ska också kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män och föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för dem att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet kan med detta konstatera att regeringen uppmärksammar problemen. Något ytterligare initiativ av kan inte anses behövligt. Utskottet avstyrker motion A324 (V) yrkande 2. När det gäller och (båda SD) förslag i motion A384 yrkandena 13 att om att motverka svenskfientligheten vill utskottet hänvisa till gällande lagstiftning mot diskriminering. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Diskriminering är förbjuden. är berättigad till alla de fri- och rättigheter som omfattas av förklaringen utan åtskillnad av något slag såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Förbudet mot diskriminering finns också inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Principen om alla människors lika värde kommer i svensk rätt till uttryck bl.a. i det s.k. program- och målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen. Lagstiftningen är etniskt neutral. kan man inte bortse från att det finns ett skydd för minoriteter i grundlagen (RF 2:12). Diskriminering med hänvisning till någon nedsättande beteckning som syftar på personer med utländsk eller svensk bakgrund ingår enligt förarbetena i vad som menas med annat liknande förhållande i den definition av begreppet etnisk tillhörighet som finns i 1 kap. 5 § 3 diskrimineringslagen (prop. 2007/08:95 s. 496 f.). Utskottet avstyrker följaktligen motion A384 (SD) yrkandena 13. Utskottets beslut i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden från den allmänna motionstiden respektive 2011 som berör diskriminering av hbt-personer. bör avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 4 (MP, V) och 5 (MP). Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen ska det allmänna motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. gäller ett utökat grundlagsskydd mot diskriminering. Detta innebär att skyddet i 2 kap. 12 § nu även omfattar missgynnande med hänsyn till sexuell läggning. Enligt diskrimineringslagen ska diskriminering motverkas och lika rättigheter och möjligheter främjas oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Av de sju diskrimineringsgrunderna i diskrimineringslagen kan vid en tolkning tre bli aktuella att tillämpa för s.k. hbt-personer, nämligen kön, könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning. Kön definieras som att någon är man eller kvinna. Enligt lagen omfattas även den som avser att ändra eller har ändrat sin könstillhörighet av diskrimineringsgrunden kön (1 kap. 5 § andra stycket). Med könsöverskridande identitet eller uttryck menas enligt lagen att någon inte identifierar sig som kvinna eller man eller att någon genom sin klädsel eller på annat sätt ger uttryck för att tillhöra ett annat kön. Sexuell läggning kan vara homosexuell, bisexuell eller heterosexuell läggning (1 kap. 5 §). I sammanhanget kan det nämnas att det i diskrimineringslagen finns ett förbud mot repressalier och en skyldighet för arbetsgivare och utbildningsanordnare och för vissa myndigheter och organisationer inom totalförsvaret att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier eller sexuella trakasserier (2 kap. 3, 7 och 16 §§). Trakasserier är enligt lagen ett uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med någon av de sju diskrimineringsgrunderna medan sexuella trakasserier är ett uppträdande av sexuell natur som kränker någons värdighet (1 kap. 4 §). Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan upphävdes i samband med att diskrimineringslagen trädde i kraft . Av diskrimineringslagen framgår att den som bedriver verksamhet som avses i skollagen (2010:800) eller annan utbildningsverksamhet inte får diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten. Anställda och uppdragstagare i verksamheten ska likställas med utbildningsanordnaren när de handlar inom ramen för anställningen eller uppdraget (2 kap. 5 § första stycket). I kommittémotion U204 yrkande 7 av m.fl. anför att det förts diskussioner i EU om ett antidiskrimineringsinitiativ som även skulle omfatta sexuell läggning. framhåller dock att inom EU måste agera för att antidiskrimineringsinitiativet ska omfatta diskriminering på grund av såväl sexuell läggning som könsidentitet. m.fl. (MP) framhåller i motion 2010/11:Ju400 yrkande 4 att till stor del är anpassat efter en homogen befolkning. En statlig utredning bör därför tillsättas för att granska de rättspolitiska, socialpolitiska och familjepolitiska områdena ur ett normkritiskt perspektiv. (FP) föreslår i motion 2010/11:Ub311 yrkande 3 att den nya diskrimineringslagens effekter för hbt-personer i utbildningsväsendet följs upp. Enligt motionären ger den nya lagstiftningens utformning ett bredare och mer enhetligt skydd mot diskriminering än tidigare lagstiftning. Regeringen bör följa upp lagstiftningens effekter och återkomma till om det visar sig att förändringar behöver göras. I motion 2010/11:A287 anför (FP) att det är tillfredsställande att det finns lagstiftning mot diskriminering som omfattar könsöverskridande identitet eller uttryck. Transpersoners situation i samhället är dock något som inte kan reduceras till en fråga om diskriminering. Det behövs därför en utredning som ur ett helhetsperspektiv belyser transpersoners situation i det svenska samhället. (FP) framhåller i motion So289 yrkande 2 att regeringen gjort flera satsningar för att förebygga hedersrelaterat våld, men att dessa insatser inte nått gruppen hbt-personer. Enligt motionären måste alla organisationer som beviljas medel för arbete mot hedersrelaterat våld ha ett tydligt hbt-perspektiv i sitt arbete. Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) utsätts fortfarande för diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället. Detta är oacceptabelt, och arbetet med att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck måste intensifieras. Utskottet välkomnar att frågan om hur hbt-personers rättigheter och möjligheter bäst främjas bereds av . arrangerades en utfrågning där organisationer som arbetar för hbt-personers rättigheter fick tillfälle att diskutera problem som de uppmärksammat och framföra synpunkter på vilka åtgärder som borde vidtas. En arbetsgrupp inom har fått i uppdrag att lämna förslag om hur hbt-personers rättigheter kan stärkas. Resultatet av detta arbete beräknas vara klart . Utskottet vill i sammanhanget understryka att arbete för att främja hbt-personers rättigheter och möjligheter kräver insatser i många sektorer och på många plan. Utskottet noterar att flera verksamheter och projekt pågår med denna inriktning inom såväl den offentliga som den privata och ideella sektorn. () har ett brett uppdrag som är fastlagt i diskrimineringslagen, lagen om och förordningen med instruktion för . En tydlig uppgift är att DO ska verka för att diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunderna i lagen inte förekommer på några områden i samhällslivet. DO ska också informera, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter, företag, enskilda och organisationer och ta initiativ till andra lämpliga åtgärder. Forum för levande historia är en myndighet vars mål är att främja arbetet för demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. En prioriterad fråga är arbetet mot homofobi. Syftet är att fylla de historiska kunskapsluckorna från bl.a. Förintelsen och göra kopplingar till dagens arbete med frågor som rör homosexuella, bisexuella eller transpersoner. Inventering av forskning och metoder för ungdomsorganisationer att motverka heteronormativitet är exempel på myndighetens verksamhet. Arbetet genomförs i samarbete med bl.a. DO, högskolor och ideella organisationer. Homo- och bisexuellas och transpersoners rättigheter och möjligheter uppmärksammas även i mer avgränsade uppdrag till olika myndigheter. hanterar tre olika bidragssystem i syfte att stödja verksamhet mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. fördelade till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Nio organisationer sökte och fem beviljades bidrag. Bidraget har medverkat till att fler homo- och bisexuella samt transpersoner har fått möjlighet att delta i organisationslivet, vilket stärkt dessa personers rättigheter. Utskottet noterar även att fått i uppdrag av regeringen att ta fram ett metodmaterial riktat till yrkesverksamma inom fritidsverksamhet för unga. Materialet blev klart och avser att underlätta för existerande lokala mötesplatser att tydligare inkludera unga homo- och bisexuella och transpersoner i sin verksamhet. Eftersom det är viktigt att kompetensen hos personer som arbetar inom fritidsverksamheter för unga ökar och att det skapas öppna och fördomsfria miljöer för unga homo- och bisexuella och transpersoner har även fått i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för detta ändamål. I fråga om hbt-frågor inom EU kan utskottet konstatera att Europeiska unionens råd enligt artikel 19 i EUF-fördraget har möjlighet att vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering bl.a. på grund av sexuell läggning. antogs rådets direktiv /78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, vilket bl.a. innefattar ett förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Det gemenskaprättsliga skyddet mot diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung är mer långtgående än motsvarande skydd för t.ex. sexuell läggning. Utskottet kan konstatera att ett nytt direktiv är under beredning, som omfattar förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Förbudet ska gälla på flera samhällsområden, t.ex. social trygghet, hälso- och sjukvård och utbildning. arbetar aktivt i EU för att ett nytt antidiskrimineringsdirektiv ska vara så brett som möjligt. Syftet är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund (prop. 2011/12:1 utg.omr. arbetar även aktivt inom för hbt-rättigheter. antog en rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. ska medlemmar, däribland , rapportera hur rekommendationen genomförts nationellt. Utskottet välkomnar att frågan om hur hbt-personers rättigheter och möjligheter bäst främjas bereds såväl inom som inom EU. Utskottet anser att beredningsarbetet inte bör föregripas och avstyrker följaktligen motionerna 2010/11:Ju400 (MP) yrkande 4, 2010/11:Ub311 (FP) yrkande 3, 2010/11:A287 (FP), So289 (FP) yrkande 2 och U204 (V) yrkande 7.