bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — 2012/13:1 utg.omr. 13 punkterna 13). Tabell 2 Regeringens förslag till bemyndiganden inom utgiftsområde 13 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (punkt 1) Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare (punkt 2) Särskilda jämställdhetsåtgärder (punkt 3) Motioner som rör anslagen I detta avsnitt redovisas de fyra oppositionspartiernas respektive förslag till fördelning på anslagen inom utgiftsområdet. En jämförelse mellan regeringens och respektive partis förslag till medelsanvisning finns i tabellerna 3ad nedan. Socialdemokraternas förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 3a nedan. Tabell 3a Socialdemokraternas förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (S) Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Socialdemokraterna föreslår enligt vad som anförs i motion 2012/13:A367 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag (yrkande 1 och 10). Socialdemokraterna anser att det är hög tid att utvärdera och åtgärda bristerna i etableringsreformen. Partiet föreslår att från sfi-bonusen (anslaget 1:1) och från lotsverksamheten (anslaget 1:4) överförs till ett nytt anslag för insatser i Arbetsförmedlingens regi som är avsett att öka samverkan med kommunerna för att åstadkomma högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. Enligt partiet är sfi-bonusen ineffektiv och orättvis. Den gynnar ensidigt personer med goda förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisningen, som personer med sämre förutsättningar inte ges möjlighet att ta del av bonusen trots relativt stora framgångar i sin språkinlärning. De som regeringen har avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden vill Socialdemokraterna använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Medel för detta ändamål överförs därför till utgiftsområde 16. Att ansvaret för att hjälpa nyanlända att få ett arbete har överförts till Arbetsförmedlingen innebär att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i flera kommuner inte tas till vara. Socialdemokraterna föreslår följaktligen att även kommuner genom avtal med Arbetsförmedlingen ska kunna komma i fråga för att bedriva verksamhet inom ramen för etableringsreformen. Socialdemokraterna föreslår vidare att kvinnors arbetsmiljö måste förbättras (yrkande 8). Kvinnor dubbelarbetar genom att de både yrkesarbetar och tar det största ansvaret för hem och barn och får därmed sämre chanser till återhämtning jämfört med män. Dubbelt så många kvinnor som män får dessutom belastningsskador på jobbet, bl.a. på grund av ensidiga arbetsuppgifter och svårigheter att bestämma sin egen arbetstakt. Ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö är en förutsättning för att skillnaderna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden ska minska. Socialdemokraterna föreslår därför att resurser utökas med . förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 3b nedan. Tabell 3b förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (MP) Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. föreslår enligt vad som framgår av motion 2012/13:A387 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag (yrkande 1). Skillnaden beror framför allt på att partiet vill satsa på kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet och att de som regeringen låter utsatta områden tävla om används till förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena och flyttas till utgiftsområde 16 (yrkande 3). Partiet vill även öka resurserna till antidiskrimineringsbyråerna med . Med hjälp av dessa extra resurser skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna inrätta en processfond, ur vilken enskilda och föreningar skulle kunna söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Med förbättrade villkor skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna vara den resurs som saknas för enskilda individers upprättelse. Syftet med fonden skulle vara att både påskynda utvecklingen inom rättspraxis inom diskrimineringsområdet och att ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. Partiet vill därutöver öka anslaget till med . Enligt partiet ska DO ges ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar och främjandefunktionen återinrättas. DO:s ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste också stärkas. I motion 2012/13:A388 yrkande 4 av m.fl. föreslår att uppdrag förtydligas. Partiet vill att DO ska ges ett förstärkt och förtydligat tillsyns- och främjandeansvar. Myndighetens ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste också stärkas. Främjandefunktionen för jämställdhets- och mångfaldsarbete måste också återinrättas. I motion 2012/13:A393 yrkande 13 av m.fl. väcker ett förslag om att avskaffa den s.k. sfi-bonusen. Enligt partiet gynnar bonusen bara elever som redan är studiemotiverade och attraktiva på arbetsmarknaden. De elever som bäst skulle behöva motivation att bli färdiga och som kanske har studerat sfi i flera omgångar och har en familj att försörja har ingen chans att få bonusen. De resurser och den energi som kommunerna lägger ned på sfi-bonusen behövs bättre i den ordinarie verksamheten eller riktat till dem som är i behov av särskilt stöd. I yrkande 17 föreslås att villkoren för antidiskrimineringsbyråerna förbättras. Enligt partiet skulle antidiskrimineringsbyråerna med förändrade villkor kunna vara den resurs för enskilda individers upprättelse som saknas . Byråerna har en stark lokal förankring, och vid sidan om DO kan de också arbeta med främjandeinsatser på strukturell nivå. I yrkande 25 föreslås en särskild satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. Partiet vill ha en statlig satsning, förslagsvis genom ett uppdrag till DO. I yrkande 26 föreslås en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och rasism i skolan. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 3c nedan. Tabell 3c förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (SD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. föreslår i sin motion 2012/13:A332 av m.fl. en ram som ligger ca under regeringens förslag . vill skära ned på flera områden inom utgiftsområdet i takt med att partiets restriktiva invandrings- och integrationspolitik genomförs. Anslagen 1:1 Integrationsåtgärder, 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare och 1:5 Hemutrustningslån avskaffas i sin helhet. Enligt partiet är utgifterna inte effektiva, och det är inte heller rimligt att staten ställer ut lån till nyanlända invandrare för inköp av möbler och köksutrustning för att sedan efterskänka en stor del av dessa lån. Vidare avskaffas anslagen 2:1 och 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism. Partiet anser att har blivit en politisk myndighet som utövar starka påtryckningar på småföretagare och enskilda personer. Enligt partiet behövs ingen särskild myndighet för att diskrimineringslagstiftningen ska kunna tillämpas. Även anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder avskaffas i sin helhet. En ökad jämställdhet kan inte uppnås genom mer eller mindre ineffektiva satsningar på jämställdhetsprojekt. Sammanlagt innebär avskaffandet av dessa anslag en anslagsminskning på ca fr.o.m. . väljer att inte avbryta ersättningen till kommuner utan vill låta redan ingångna avtal löpa till deras naturliga slut, men redovisar en minskning på ca . Etableringsersättningen minskas med ca . och (båda SD) föreslår i motion 2012/13:A204 att den s.k. sfi-bonusen slopas . Enligt motionärerna sänder det ut fel signaler att dela ut en bonus bara för att en person åstadkommit vad som kan förväntas eller till och med krävas av honom eller henne. Ett normalt företag delar inte ut bonus till en anställd för att denne kommit till jobbet. På samma sätt är det både olämpligt och orimligt att dela ut en bonus till någon för att denne presterar vad som anses vara förväntat eller för att denne fullgjort sina skyldigheter. Om människor ges möjlighet till livslång försörjning på svenska skattebetalares bekostnad borde man kunna kräva att de lär sig språket. och (båda SD) anser i motion 2012/13:A353 att det s.k. hemutrustningslånet ska avskaffas. Enligt motionärernas mening är det ett svårt ekonomiskt åtagande för ungdomar att ta lån för att ha råd att flytta hemifrån och inreda sitt första hem. Att staten har ett särskilt lån för nyanlända som omfattas av flyktingmottagande är därför såväl orättvist som stötande för dem som inte omfattas av möjligheten, inte minst dem som lever under knappa omständigheter. Det är dessutom anmärkningsvärt att staten i en stor del av fallen väljer att efterskänka lånen. och (båda SD) föreslår i motion 2012/13:A354 att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund avvecklas senast i statsbudgeten . Motionärerna anser att det inte borde vara förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att fördela skattemedel till organisationer på basis av medlemmarnas etniska ursprung. Det innebär i praktiken att staten bestraffar föreningar där en majoritet av medlemmarna har svensk bakgrund och att infödda svenskar diskrimineras. Motionärerna anser vidare att mångkulturella och identitetsmässigt splittrade samhällen generellt fungerar sämre än samhällen där befolkningen delar en gemensam identitet, ett gemensamt språk och en gemensam kultur. Det aktuella statsbidragets målsättning, dvs. att stärka olika invandrargruppers identitet, språk och kultur i , riskerar således att få en direkt negativ inverkan på samhällsutvecklingen. m.fl. (SD) föreslår i motion 2012/13:A394 yrkande 21 en omfördelning motsvarande från generella jämställdhetssatsningar till ett riktat arbete för att stoppa hedersförtrycket. Motionärerna anför att det är oacceptabelt att förtryck, våld och mord äger rum i hederns namn. Hederskulturen står för raka motsatsen till det svenska och västerländska samhällets syn på varje människas egenvärde och rätt till en fri vilja. Problemet med dess växande utbreddhet i måste därför tas på största allvar och åtgärdas. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 3d nedan. Tabell 3d förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (V) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare föreslår i sin motion 2012/13:A330 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som ligger över regeringens förslag . beräknas partiets ram vara lägre än regeringens. vill förstärka anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande med sammanlagt i syfte att höja kvaliteten och ambitionsnivån på mottagandet, som man avvisar det prestationsbaserade ersättningssystemet till kommuner som har avtal om flyktingmottagande. Partiet vill även förlänga ansökningstiden för anhöriginvandrare att få rätt till introduktion och därmed omfattas av den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagandet. Anslaget för etableringsinsatser för vissa flyktingar förstärks därför med . är starkt kritiskt till att privatisera delar av introduktionen för nyanlända och avvisar därmed regeringens modell, dvs. att lotsar ska skaffa fram arbeten mot en prestationsbaserad ersättning. Anslaget 1:4 för ersättning till etableringslotsar minskas därför med . Vidare avvisas regeringens sfi-bonus liksom regeringens medel för urbant utvecklingsarbete, och anslaget 1:1 Integrationsåtgärder minskas med sammanlagt . Däremot ges riksorganisationer bildade på etnisk grund en förstärkning på . Även för anslaget till föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag för ett förstärkt arbete med aktiva åtgärder i arbetslivet. I motion 2012/13:Sf352 yrkande 16 föreslår att en regeländring genomförs i 3 § 4 stycket förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Enligt partiet bör kommuner ges rätt till ersättning för personer som anhöriginvandrat upp till efter det att anknytningspersonen fått en kommunplacering. Propositionen om en utvidgad målgrupp för etableringslagen De grundläggande bestämmelserna om anhöriginvandring avseende make, sambo och barn till en person som är bosatt i (anknytningspersonen) eller till hans eller hennes make eller sambo finns i 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716). Bestämmelserna ger rätt till uppehållstillstånd om det inte finns särskilda skäl att inte bevilja tillstånd. Huvudregeln är att det är den person som vill ha ett uppehållstillstånd som ska ansöka om det. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd ska som regel ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan till . Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) innehåller bestämmelser om insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet och om ansvaret för att genomföra insatserna. Lagen innehåller också bestämmelser om kommunernas uppgifter i fråga om nyanländas etablering. Av 2 § etableringslagen framgår vilken målgrupp som omfattas av lagen. Av 2 § första stycket framgår att lagen omfattar nyanlända som har fyllt men inte och som har beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring enligt 5 kap. 1, 2, 4, eller 6 § utlänningslagen, enligt 12 kap. 18 § utlänningslagen eller enligt 21 eller 22 kap. utlänningslagen. Av 2 § andra stycket etableringslagen framgår att anhöriga som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en flykting eller annan skyddsbehövande också omfattas av lagen. Ett villkor för att anhöriga ska omfattas av etableringslagen är dock att den anhörige har ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun (den s.k. tvåårsregeln). Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt men inte när ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring beviljats enligt 2 § första eller andra stycket, förutsatt att han eller hon saknar föräldrar i . Enligt 6 § ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. Planen ska omfatta högst 24 månader och innehålla minst svenskundervisning för invandrare, samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Förordningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar I förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar finns bestämmelser om statlig ersättning till kommuner, landsting och av och insatser för vissa utlänningar. Den statliga ersättningen lämnas för samma målgrupp som gäller för etableringslagen, dock utan avgränsning till den nyanländes ålder. Kommuner och landsting är därmed berättigade till ersättning även för barn samt personer . Förordningen reglerar kommunens rätt till bl.a. schablonersättning, ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd, ersättning för ekonomiskt bistånd, stöd och service samt hälso- och sjukvård och ersättning för mottagande av ensamkommande barn. En utgångspunkt för att ett uppehållstillstånd ska kunna beviljas är att den sökandes identitet kan klarläggas. Med hänvisning till ett par av Migrationsöverdomstolens avgöranden meddelade ett rättsligt ställningstagande om kraven på pass och klarlagd identitet i ärenden om uppehållstillstånd (RCI 03/2010). I rättsliga ställningstagande angavs att det normala beviskravet i anknytningsärenden är att den sökande ska styrka sin identitet. Normalt skulle detta ske genom uppvisande av olika handlingar som pass, födelseattest, personbevis eller identitetskort. Ställningstagandet innebar att anhöriginvandringen från områden där det är svårt eller omöjligt att skaffa fram pass eller andra identitetshandlingar i princip upphörde. Bland annat påverkades i hög grad situationen för anhöriga från , eftersom det inte finns någon somalisk stat som kan utfärda identitetshandlingar. Med anledning av en dom i Migrationsöverdomstolen (MIG 2012:1) utfärdade ett nytt rättsligt ställningstagande (RCI 07/2012). Domen och rättsliga ställningstagande innebär att om förhållandena i sökandens hemland gör att det är svårt eller omöjligt att skaffa fram dokument som klarlägger sökandens identitet, kan kravet på klarlagd identitet i vissa fall frångås. Frågan om sökandes identitet bör enligt bedömas i förhållande till rätten till familjeåterförening och rätten till skydd för familjeliv, och då kan ett lägre beviskrav tillämpas. I propositionen (prop. 2012/13:26) föreslås att en ny regel ska införas i etableringslagen. Den föreslagna ändringen innebär att en anhörig till en flykting eller annan skyddsbehövande som har ansökt om uppehållstillstånd senare än efter det att anknytningspersonen första gången togs emot i en kommun ska omfattas av lagen, under försättning att den anhörige har ansökt om uppehållstillstånd och anknytningspersonen togs emot i en kommun efter . I propositionen anför regeringen att vissa anhöriga inte kunnat styrka sin identitet på det sätt som krävs för att ett uppehållstillstånd ska beviljas. Med anledning av den bevislättnad i fråga om identitet som har utvecklats i praxis förväntas antalet beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning till en flykting eller annan skyddsbehövande öka inom den närmsta tiden. Många av dessa anhöriga kan antas falla utanför målgruppen för etableringslagen, eftersom de inte har hunnit ansöka om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen togs emot i kommunen. Kommunerna kommer inte heller att vara berättigade till statlig ersättning för mottagandet av dessa anhöriga. Kommuner med ett stort antal anknytningspersoner som har anhöriga från områden där det kan vara svårt att få fram identitetshandlingar bedöms få ett koncentrerat mottagande av anhöriga och . För att upprätthålla etableringslagens intentioner att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet och stärka deras förutsättningar för egenförsörjning och aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet, anser regeringen att dessa anhöriga bör omfattas av etableringslagen. Detta bör gälla trots att de ansökt om uppehållstillstånd senare än efter det att anknytningspersonen togs emot i en kommun. Regeringen anser också att undantaget från tvåårsregeln i etableringslagen bör vara generellt och gälla för samtliga anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande som ansöker om uppehållstillstånd inom . På så sätt undviks svåra bedömningar i enskilda fall av om en anhörig haft svårigheter att skaffa fram pass eller andra identitetshandlingar. Den föreslagna ändringen i etableringslagen föreslås träda i kraft . Motioner som rör förslaget om en utvidgad målgrupp för etableringslagen föreslår i motion 2012/13:A11 av att propositionen avslås. Partiet ställer sig kritiskt till att kostnaderna för invandringsrelaterade åtgärder tillåts öka. Genom att föreslå ersättning till kommuner och landsting för de föreslagna åtgärderna lägger regeringen notan på skattebetalarna. Partiet motsätter sig också stora delar av etableringslagens uppbyggnad, t.ex. att nyanlända kan få generösa ersättningar och tacka nej till ett arbete, vilket rimmar illa med arbetslinjen. Att nu utvidga målgruppen för etableringslagen och öka inflödet är ett steg i fel riktning. Ett fokusskifte behövs som betonar den nyanländes personliga ansvar att göra rätt för sig och anpassa sig till det svenska samhället. förordar i motion 2012/13:A12 av m.fl. att 2 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ändras. Partiet är positivt till att fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande än ska omfattas av den föreslagna lagändringen men vill att en bredare grupp ska omfattas. Partiet vill inte ha någon tidsgräns för när den person som den nyanlända har anknytning till ska ha sökt uppehållstillstånd och inte heller ha någon bortre tidsgräns för när den anhöriga ska ha ansökt om uppehållstillstånd. Utskottet kan inledningsvis konstatera att en lyckad och väl fungerande integration är en av vår framtids stora utmaningar. Enligt statistik från arbetskraftsundersökningar () ökade antalet sysselsatta bland utrikes födda med 24 000 personer . Ökningen gällde främst åldersgruppen . Det är sjunde kvartalet i rad som antalet sysselsatta bland utrikes födda ökar. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen, var bland utrikes födda . Bland utrikes födda män var sysselsättningsgraden och bland kvinnor . Arbetslösheten var bland de utrikes födda , vilket kan jämföras bland inrikes födda. Utskottet anser att den etableringsreform som trädde i kraft är avgörande för att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Reformen bygger på att nyanlända ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och bli självförsörjande samt få kännedom om de möjligheter, rättigheter och skyldigheter de har i . Reformen utgår från individens behov men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till anslag inom området integration. Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har etableringsreformen inneburit en förändring av introduktionen av nyanlända där fokus numera är snabb etablering på arbetsmarknaden. Utformningen av etableringsreformen med Arbetsförmedlingen som samordnande myndighet har medfört att etableringsprocessen blivit mer transparent. Brister som inte synliggjorts kommer upp till ytan, och därmed ökar förutsättningarna för att långsiktigt förbättra arbetet med nyanländas integration. Det är dock ett välkänt faktum att det tar för stora reformer att hitta sina former. Utskottet välkomnar därför att regeringen redan nu påbörjat ett arbete med att förändra delar av etableringsreformen i syfte att stärka etableringsprocessen. Utskottet ser positivt på att regeringen redan nu åtgärdar problemen med de långa ledtiderna för nyanlända flyktingar att bli mottagna i en kommun. Genom en prestationsbaserad ersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande i kombination med en möjlighet för dem att få kostnadstäckning för att hålla bostäder redo, ökar kommunernas mottagningskapacitet. Utskottet kan konstatera att regeringen reviderat upp antalet kommunmottagna till följd av den förväntade ökningen av anhöriginvandring efter ändringen i rättspraxis och av antalet asylsökande främst från . Ökningen innebär att fler personer kommer att omfattas av etableringsreformen och att ett ökat medelsbehov därmed är nödvändigt. Utskottet instämmer med regeringen i att ökad sysselsättning är en avgörande faktor för att förbättra integrationen. Utskottet delar regeringens syn att det är viktigt att de insatser som erbjuds de nyanlända är effektiva och anpassade efter individernas förutsättningar och behov. Utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet är ett förstahandsalternativ för nyanlända, men kan inte förväntas leda till arbete inom rimlig tid för alla. Utskottet välkomnar regeringens förstärkning av de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen som Arbetsförmedlingen tillhandahåller med två nya insatser som är målgruppsanpassade och tydligt kopplade till arbetslivet. Genom ett praktiskt basår ska personer som är och som har högst utbildning ges introduktion till ett nytt arbete med fokus på praktisk träning. De som har behov av mer handledning än vad de kan få på en vanlig praktikplats ska ges möjlighet att få arbetsträning.