bet · H001UU8 · 2012-11-20 00:00:00 — I de enskilda motionerna 2010/11:U255 och 2011/12:U249 av m.fl. (MP) anförs att bör arbeta aktivt inom EU för att den planerade uppgraderingen av associeringsavtalet mellan och inte kommer till stånd så länge inte uppfyller sina förpliktelser enligt såväl avtalet som internationell lag (yrkande 1 i båda motionerna). EU bör enligt motionärerna även verka för en undersökning av huruvida produkter producerade på ockuperade områden märks om av (yrkande 2 i båda motionerna). Motionärerna menar även att måste dra sig tillbaka från ockuperade områden (yrkande 3 i båda motionerna) och upphöra med all bosättningsaktivitet på och i östra (yrkande 4 i båda motionerna). Vidare kräver motionärerna i yrkande 5 i båda motionerna att upphör med det folkrättsvidriga byggandet av muren på ockuperat palestinskt område. All import av vapen från bör enligt den förstnämnda motionens yrkande 6 upphöra. bör också kalla hem den svenska militärattachén från (yrkande 7 i båda motionerna). Slutligen menar motionärerna att EU bör införa smarta sanktioner mot så länge landets brott mot folkrätten och internationella avtal fortsätter (yrkande 8 i båda motionerna). Utskottet konstaterar att , inte minst genom EU, är djupt engagerat för att bidra till en lösning på den israelisk-palestinska konflikten. antog ministerrådet för utrikesfrågor (FAC) slutsatser som anger ramarna och utgångspunkterna för en fredsöverenskommelse. EU bekräftar i slutsatserna sitt engagemang för en tvåstatslösning och sin övertygelse om att de pågående förändringarna i gör behovet av framsteg i fredsprocessen än mer brådskande. Vidare understryker rådet att förhandlingarna ska utgå års gränser och resultera i en tvåstatslösning med som huvudstad för båda stater. Det slås fast att de israeliska bosättningarna står i strid med internationell rätt och är ett allvarligt hinder för en sådan lösning. En tvåstatslösning kräver enligt slutsatserna också en rättvis och realistisk lösning på flyktingfrågan. Rådet konstaterar att grundläggande rätt till säkerhet måste tryggas och uttrycker sin förfäran över de missilattacker som genomförts från . Slutsatserna fördömer allt våld som har civila som måltavlor. Rådet understryker att båda parter måste avstå från provokativa handlingar. EU stöder kvartettens ansträngningar för att återuppta trovärdiga och resultatinriktade fredsförhandlingar. Utskottet delar i grunden det synsätt som kommer till uttryck i de ovan redovisade rådsslutsatserna och konstaterar att och EU kan fortsätta att bidra till en konstruktiv dialog mellan parterna i . Utskottet konstaterar att Europeiska unionens och grundläggande hållning är att en fullständig fred, i form av ett fredsavtal, måste uppnås på grundval av relevanta resolutioner från , Madridprinciperna, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och det arabiska fredsinitiativet. Detta är ett grundläggande intresse såväl för parterna i regionen och för EU. När det gäller frågan om att erkänna som stat vill utskottet påminna om sitt tidigare ställningstagande, nämligen att det inte ankommer på , som ett representativt organ, att göra folkrättsliga ställningstaganden. Men utskottet vill för sin del understryka vad som anförts tidigare i detta betänkande; att även andra aspekter än de strikt folkrättsliga beaktats vid tidigare beslut om svenskt erkännande av stater. Enligt utskottets uppfattning bör överväganden om erkännande av som stat främst bedömas utifrån folkrättsliga aspekter, men också utifrån om det gynnar det övergripande målet, att bidra till en lösning av den israelisk-palestinska konflikten i enlighet med de slutsatser som antagits av . Såväl staten som staten har sin grund i de historiska beslut som fattades av . För erkännandefrågan fanns och finns unika omständigheter som kräver unika lösningar. En lösning av konflikten är en förutsättning för att såväl som ska kunna få leva inom säkra och erkända gränser och i fred med sin omgivning. Detta är också en förutsättning för väl fungerande demokratiska stater. Utskottet konstaterar att har ett stort engagemang för det palestinska statsbyggandearbetet, med målsättningen att ska bli en oberoende, livskraftig och demokratisk stat som lever sida vid sida med i fred och säkerhet. totala stöd till palestinierna är omfattande och har uppgått till ca . Detta inkluderar stödet till stadsbyggnad, stödet till UNRWA (för de palestinska flyktingarna), Sidas utvecklingssamarbete och humanitära insatser. FN:s särskilde koordinator för fredsprocessen i , , konstaterade i sin rapport att den palestinska myndigheten har byggt upp de administrativa funktioner som krävs för en statsbildning och att ytterligare framsteg kräver politiska lösningar. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att stödja det palestinska statsbyggandet liksom ansträngningarna att nå en fredlig lösning på konflikten med två erkända och demokratiska stater. Regeringen har slutit ett värdlandsavtal med PLO som ger den palestinska representationen i samma status som en ambassad, med de privilegier och den immunitet som det innebär. Utskottet och kommer att behandla frågan eftersom det krävs en lagändring för att avtalet ska träda i kraft. Vad gäller frågan om palestinskt medlemskap i konstaterar utskottet att ansökte om medlemskap i . Denna ansökan ligger vilande i . För ett positivt beslut om medlemskap krävs stöd av minst nio av säkerhetsrådets femton medlemmar och att ingen av de fem ständiga medlemmarna röstar mot. förefaller det stödet inte att finnas. Den palestinska myndigheten har genom president deklarerat att man kommer att ansöka om status som observatörsstat i FN. Denna fråga kan beslutas av med enkel majoritet. Någon formell ansökan har dock ännu inte gjorts. Utskottet delar utrikesministerns uppfattning (interpellationsdebatt , prot. 2011/12:136) att inte bör ta ställning i frågan om en förhöjd status för innan man kan bedöma helheten i en eventuell ansökan. En resolution i frågan kan innehålla en mängd komponenter med bäring på konflikten mellan och . Utskottet har för egen del inte anledning att föregripa den bedömning som måste göras av den resolutionen som förväntas komma. Det finns dock skäl att understryka värdet av de strävanden till fredlig konfliktlösning som görs via de instrument som FN har skapat och att betona vikten av att hävda den internationella rättens ställning. Utskottet noterar att för mänskliga rättigheter i sina rekommendationer uppmanar att upphöra med utomrättsliga avrättningar och att säkerställa att alla andra möjligheter uttöms innan man tillgriper dödligt våld. uppmanas vidare att genomföra trovärdiga, oberoende utvärderingar av brott mot de mänskliga rättigheterna, däribland rätten till liv och förbudet mot tortyr, som är förbjudet enligt israelisk lag. Enligt UD:s rapport om mänskliga rättigheter på de ockuperade palestinska områdena hävdar människorättsorganisationer att palestinier ofta misshandlas och förödmjukas mellan gripande och förhör samt att de under förhör rutinmässigt hotas och binds på ett smärtsamt sätt. När det finns misstankar om att en person har avgörande information om en förestående terroristattack tillämpas ett visst mått av psykiskt och fysiskt våld som kan jämställas med tortyr. mot tortyr upprepade i samband med sin granskning av sin tidigare rekommendation om att ta avstånd från argument om nödvändigt försvar som motivering för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling. När det gäller den mur som byggs av konstaterar utskottet att huvuddelen av separationsbarriären byggs på ockuperad mark, vilket enligt ett uttalande från den i strider mot folkrätten. Separationsbarriären skiljer invånarna på från deras jordbruksmarker, arbetsplatser, skolor, vårdinrättningar och annan social service. Palestinier som bor på ockuperad mark på västra sidan av separationsbarriären måste ansöka om särskilt tillstånd för att vistas där de bor. Utskottet delar regeringens och EU:s uppfattning att rätt till grundläggande säkerhet måste tryggas, men detta får inte ske i strid med folkrätten. Utskottet noterar att FN:s särskilda panel om den israeliska bordningen av Ship to menar att det våld som använde var omfattande och orimligt, men att bordningen i sig inte strider mot internationell rätt, enligt den rapport som presenterades . Panelen konstaterar även att de deltagare i Ship to Gaza-aktionen som omhändertogs av israeliska myndigheter i samband med bordningen inte behandlades korrekt. De utsattes för fysisk vanvård, deras tillhörigheter konfiskerades och de fick inte tillgång till den konsulära assistans de hade rätt till. Enligt utskottets uppfattning reagerade den snabbt och effektivt på bordningen, såväl för att ge behövlig hjälp till de svenska medborgare som var inblandade som för att åstadkomma en så bred och stark internationell reaktion på bordningen som möjligt. Detta resulterade i skarpa uttalanden från såväl EU som med krav på en oberoende utredning av händelserna. EU upprepade även de krav som tidigare ställts på ett , permanent och villkorslöst öppnande av övergångarna till för humanitär hjälp, kommersiell handel och personer till och från , ett krav som upprepas i de senaste rådsslutsatserna . bordades Ship to återigen av israelisk militär, och svenska medborgare greps. Utskottet noterar att regeringen även har agerat skyndsamt för att bistå svenska medborgare och utgår från att regeringen återigen verkar för att lyfta fram de tidigare nämnda kraven på ett öppnande av övergångarna till för humanitär hjälp, kommersiell handel och personer. EU:s, och därmed , överenskommelser med på handelsområdet finns i det s.k. associeringsavtalet . Utgångspunkten är WTO:s grundläggande regler och överenskommelser, men associeringsavtalet innehåller även ytterligare bestämmelser, t.ex. om tullfrihet för vissa kategorier av varor. är den legala grunden för EU:s samarbete med och omfattar även områden som politisk dialog, ekonomiska, sociala och rättsliga frågor, energi, miljö och vetenskap. I avtalets inledning slås fast att det grundar sig på respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principer. EU har klargjort att avtalet gäller staten inom 1967 års gränser. Det gäller därmed inte för , , östra eller . Som nämnts ovan anser EU och att de israeliska bosättningarna på , inklusive i östra , är illegala enligt folkrätten. Det finns inget förbud mot att handla med produkter från bosättningar, men EU och har en skyldighet att se till att de inte ges tullfrihet eller andra tullförmåner under associeringsavtalet mellan och . En dom i (det s.k. Britafallet) bekräftar denna avgränsning. Enligt en teknisk överenskommelse mellan märks israeliska produkter med postnumret för tillverkningsorten. Vid införseln i ett EU-land kontrolleras postnumret, och produkter från bosättningar beläggs med den tull som generellt gäller för import till EU från tredjeländer. Såväl som de enskilda EU-länderna har, enligt uppgift, gjort regelbundna kontroller av att dessa tullregler följs. I är ansvarig myndighet. Det finns gemensamma EU-regler om varors ursprung och märkning som säger att informationen till konsumenterna inte får vara felaktig eller vilseledande. Det finns inga bestämmelser som talar om hur just produkter från bosättningar eller annat ockuperat område ska märkas. Utskottet konstaterar att införde icke-bindande rekommendationer för ursprungsmärkning av varor från . De klargör om en produkt kommer från en israelisk bosättning eller har palestinskt ursprung. Enligt utskottets uppfattning är det av vikt att svenska konsumenter har möjlighet att avgöra om en produkt från ockuperade områden kommer från en israelisk bosättning eller har palestinskt ursprung och välkomnar därför att utrikesministern i en interpellationsdebatt i meddelade att regeringen bereder frågan om att införa ett liknande frivilligt märkningssystem i . Inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (European Neighbourhood Policy, ENP) pågår ett arbete med att fördjupa relationerna med EU:s grannländer i syd. Processen för att uppgradera relationerna mellan och inleddes men har ännu inte nått i mål. Utskottet noterar att EU har konstaterat att uppgraderingen måste ses i ett bredare sammanhang som omfattar fredsprocessen. Den existerande handlingsplanen för samarbetet har förlängts i flera omgångar, nu senast t.o.m. . Enligt utskottets uppfattning är isolering och bojkotter inte rätt väg att gå för att lösa den israelisk-palestinska konflikten. spelar en viktig roll i relationerna mellan och och inkluderar regelbundna möten där man diskuterar mänskliga rättigheter och fredsprocessen. Utskottet anser att det vore kontraproduktivt att avsluta samarbetet och stänga denna möjlighet till dialog. är det en viktig signal till att eventuella uppgraderingar av samarbetet måste ses i ett bredare sammanhang som omfattar fredsprocessen. Utskottet noterar att de övergripande målen för utvecklingssamarbete med och enligt samarbetsstrategin är att främja fredsbyggande och fredsprocessen samt att främja ett demokratiskt palestinskt statsbyggande. Det framgår också av strategin att , i dialogen med den palestinska myndigheten och andra intressenter, även diskuterar hur biståndet kan bidra till att förebygga våld och terrorism. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna, 2010/11:U255 (MP) yrkandena 18, 2010/11:U306 (S) yrkande 73, 2011/12:U202 (V) yrkandena 114, 2011/12:U242 (S, MP, V), 2011/12:U249 (MP) yrkandena 15, 7 och 8, 2011/12:U257 (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U261 (S), 2011/12:U292 (S), 2011/12:U300 (FP), 2011/12:U315 (S) yrkande 75, 2011/12:U325 (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U210 (S), 2012/13:U227 (S), 2012/13:U261 (S) yrkande 3, 2012/13:U271 (MP), 2012/13:U322 (S), 2012/13:U306 yrkande 77, 2012/13:U332 (SD) yrkandena 13, 2012/13:U334 (C) och 2012/13:N206 (V) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om den eskalerande krisen i och dess humanitära konsekvenser. Jämför reservationerna 9 (V) och 10 (MP, SD). I kommittémotionerna 2011/12:U315 yrkande 76 och 2012/13:U306 yrkande 78, båda av m.fl. (S), välkomnar motionärerna att EU har infört sanktioner mot och understryker vikten av internationell press på regim. I kommittémotion 2011/12:U330 av m.fl. (MP) föreslås att bör ta initiativ till att stödja det syriska folkets kamp för demokrati och mänskliga rättigheter, t.ex. genom att anordna ett brett möte mellan EU-länderna och medlemmar. anför i kommittémotion 2012/13:U272 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 att bör verka för ökat humanitärt stöd till flyktinglägren samt för att grannländerna underlättar humanitära leveranser till dom som flytt från våldet i . Utskottet konstaterar att det som i började som ett folkligt och fredligt uppror i den arabiska vårens anda har utvecklats till ett fullskaligt inbördeskrig byggt på sekteristisk fragmentering som riskerar att spridas i regionen. Situationen förvärras för var dag. för behandlingen av detta betänkande räknar FN med över 30 000 döda, medan andra källor uppger ännu högre antal. Krisen i är enligt FN:s generalsekreterares rapport (S/2012/523) resultatet av en kombination av faktorer, bland dem att regimen inte har svarat mot de legitima krav på sociala, ekonomiska och politiska reformer som det syriska folket kräver, liksom läge i en geopolitiskt komplex region. har krisen blivit alltmer våldsam och militariserad. Regimens försök att med urskillningslöst och dödligt våld slå mot fredliga demonstrationer har lett till avhopp från militären och bildandet av regimfientliga beväpnade grupper. Den politiska oppositionen i finns såväl inom som utanför landets gränser. nationella råd () ses av många som en legitim företrädare för det syriska folket. Dock existerar många andra grupperingar, såväl inom som utanför landet, som förtjänar att uppmärksammas. Utskottet välkomnar att regeringen har utsett en särskild representant för den demokratiska oppositionen vars uppdrag består i att kontinuerligt ha kontakt med olika oppositionella grupper. Många av de beväpnade grupperna identifierar sig som Fria syriska armén (FSA), vars ledning befinner sig utanför , men verkar relativt självständigt på marken. De flesta av dessa grupper var från början försvarsinriktade, men har successivt övergått till mer offensiva operationer. presenterade FN:s och dåvarande sändebud, , en sexpunktsplan. Planen innehåller krav på övergång till en politisk process och att samtliga parter upphör med allt beväpnat våld. Vidare krävdes att regimen slutar använda tunga vapen i befolkningscentrum och påbörjar ett tillbakadragande av militära grupperingar i dessa områden. Planen innehåller även en mängd andra steg som regimen måste vidta, bl.a. att säkerställa humanitärt tillträde, frisläppande av fångar, rörelsefrihet för journalister samt mötes- och demonstrationsfrihet. uttalade regimen sitt stöd för planen, och fick motsvarande besked från oppositionen. Eldupphör deklarerades och FN:s övervakningsstyrka (UNSMIS) inledde sitt arbete. Vapenstilleståndet blev dock kortvarigt; återupptogs striderna och stegrades till en sådan nivå att UNSMIS var tvungna att tillfälligt avbryta sin insats. Sexpunktsplanen har inte heller genomförs. Trots UNSMIS insatser har våldet inte upphört och mänskliga rättigheter respekteras inte. Godtyckliga fängslanden sker, hundratusentals i behov av humanitärt stöd kan inte nås av hjälporganisationer och det finns ingen mötes- eller demonstrationsfrihet. utsågs till särskilt sändebud efter att valt att avsäga sig uppdraget. anordnade FN:s sändebud ett möte i med en grupp organisationer och länder med inflytande över parterna i konflikten, kallad aktionsgruppen för . Syftet med mötet var att komma överens om ett antal additionella åtgärder för att hantera krisen. Vid mötet deltog generalsekreterarna för FN och , utrikesministrarna från , , , , , , , och samt EU:s höge representant. Mötet resulterade i en kommuniké som krävde att alla parter skulle åta sig att upphöra med väpnat våld och genomföra åtagandena i sexpunktsplanen. Kommunikén innehåller också krav på tillträde för humanitära hjälpinsatser, möjlighet för journalister att komma in i landet och röra sig fritt liksom respekt för mötesfriheten. Aktionsgruppen enades också om principer och riktlinjer för en Syrienledd politisk transitionsprocess. Dessa betonar att det är det syriska folket som måste komma fram till en politisk lösning, men att tiden håller på att rinna ut och att snabba insatser krävs för att nå en uppgörelse om hur en politisk transition ska gå till. Gruppen underströk även att blodsutgjutelsen måste upphöra och att parterna måste utse effektiva företrädare som kan arbeta med sändebudet för att nå en lösning. Vidare enades gruppen om att en transition bör inkludera ett tillfälligt styrande organ, med verkställande maktbefogenheter, som kan etablera en neutral omgivning i vilken transitionen kan genomföras. Övergångsorganet kan inkludera medlemmar från den nuvarande regimen och oppositionen eller andra grupper, och bör skapas på basis av en ömsesidig överenskommelse. Samtliga medlemmar i aktionsgruppen lovade att utöva press på parterna i konflikten att genomföra innehållet i kommunikén. antog EU nya rådsslutsatser om som på nytt uttryckte starka fördömanden av regimens våldshandlingar och tydliga krav på att måste stiga åt sidan och bana väg för en politisk transition. EU antog ett beslut om förstärkta sanktioner mot i form av ett utökat vapenembargo, flygförbud för syriska flygbolag, dock med undantag för evakueringar av EU-medborgare, och listningar av personer och företag som stöder eller är associerade med den syriska regimen. EU uttryckte också oro över de effekter den syriska krisen har på grannländerna vad gäller säkerhet och stabilitet och fördömde de syriska attackerna mot turkiskt territorium. uppmanar EU alla parter att undvika en upptrappning av konflikten och konstaterar att en eskalering av krisen i är ett hot mot stabiliteten i regionen i stort. EU upprepar också sitt stöd för FN:s och särskilde sändebud och står redo att stärka samarbetet med honom. Unionen understryker vikten av att fokusera på internationella och regionala insatser för att lösa den syriska krisen genom en politisk process och uppmanar regionala aktörer och medlemmarna i säkerhetsrådet att leva upp till sitt ansvar och stödja Brahimi i hans ansträngningar. Vidare uttrycker EU oro över den humanitära situationen och uppmanar alla givarländer att öka sina humanitära bidrag till regionen. Utrikesministern konstaterade i samband med 2012 att det inte finns något alternativ till en politisk lösning på konflikten i och uttryckte stöd för FN:s och gemensamma sändebud, . Han uppmanade också regimen i att upphöra med att döda och skada sitt eget folk samt respektera sina åtaganden som medlem av FN. Vidare underströk utrikesministern att medlemmarna i säkerhetsrådet måste sätta ett globalt ansvarstagande över nationella intressen och ena sig för att kunna åstadkomma en förändring i . Det senare är enligt utskottets uppfattning inte minst viktigt för att undvika spridningseffekter av konflikter till grannländerna. har antagit en resolution om situationen i (1878/2012) där man bl.a. konstaterar att den syriska befolkningen är en mosaik av etniska, kulturella och religiösa grupper. Den parlamentariska församlingen understryker att denna diversitet, tillsammans med territoriella integritet, måste bevaras i ett kommande , post-Assad, och uppmanar oppositionsgrupperna att förena sig för att kunna verka som ett legitimt alternativ som kan erbjuda alla syrier, oavsett etnisk, kulturell eller religiös tilhörighet, ett fredligt, demokratiskt och pluralistiskt . Vidare noteras att den kristna gruppen är underrepresenterad i nationella råd och att ett framtida , post-Assad, måste garantera att kristna visas samma tolerans som . Utskottet är mycket oroat över det eskalerande våldet i och den allvarliga humanitära situationen för den syriska befolkningen. Det står alltmer klart att den regionala säkerheten hotas av en fortsatt eskalerande konflikt. Detta åskådliggörs av händelseutvecklingen i där det politiska läget har blivit alltmer spänt krisen i pågått och har resulterat i mord och våldsamma sammandrabbningar mellan olika grupper med band till olika aktörer i . Utskottet stöder EU:s slutsatser och vill därutöver understryka vikten av att det internationella samfundet lever upp till sitt ansvar att bidra till en lösning på konflikten i . Utskottet välkomnar därför att aktionsgruppen för bildats, och uppmanar medlemmarna att genom påtryckningar på parterna i konflikten verka för en politisk transitionsprocess. Utskottet beklagar också att förhandlingsläget i FN är låst och välkomnar att såväl som EU tydligt uppmanar medlemmarna i säkerhetsrådet att ta sitt ansvar för att lösa konflikten. vill underskottet betona vikten av att en politisk transitionsprocess förutom att inkludera alla delar av befolkningen, också måste innefatta konkreta mekanismer för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna för alla religiösa, kulturella och etniska grupper skyddas. Utskottet konstaterar att konflikten i lett till en humanitär katastrof. Mer än 2,5 miljoner människor är nu beroende av humanitär hjälp, varav drygt en miljon är internflyktingar inne i . Utskottet vill understryka vikten av att regimen ger biståndsorganisationer humanitärt tillträde till dessa. Omkring 300 000 personer har flytt striderna för att söka hjälp i grannländer, och antalet ökar . Enligt vissa uppgifter beräknas antalet uppgå till omkring 700 000 . Utskottet vill understryka vikten av att stödja dessa länder, som ofta kämpar med egna problem med utbredd fattigdom, när flyktingströmmarna ökar. Utskottet har fått upplysning om att bidragit med i humanitärt stöd till och välkomnar att det finns beredskap för ytterligare stöd finns enligt biståndsministern. är därmed enligt uppgift den femte största humanitära givaren till regionen.