bet · GZ01SoU10 · 2012-02-15 00:00:00 — Stimulansbidraget omfattade ursprungligen sju prioriterade områden: rehabilitering, socialt innehåll, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förebyggande arbete, kost och nutrition samt läkartillgång. fick medlen en mer prestationsinriktad utformning som ett led i ambitionen att stimulansbidrag ska kopplas till prestationsbaserade mål, och området läkartillgång utgick varför områdena blev sex stycken. Därefter har ytterligare medel avsatts och sammanlagt har avsatts . Satsningen har avslutats i och med utgång, och ska utvärdera och slutredovisa stimulansmedlen . Av detta arbete ska det bl.a. framgå hur verksamheterna har utvecklats inom de prioriterade områdena i förhållande till de mål som regeringen antagit, de lokala mål som angivits och de riktlinjer som regeringen ställt upp samt hur de insatser som finansierats av stimulansbidraget har bidragit till denna utveckling. ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om inriktningen på arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i , Plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik inom . Avsikten är att arbetet ska konkretiseras i årliga överenskommelser, och målet är att stödja huvudmännens arbete inom området. Inom ramen för arbetet med en evidensbaserad praktik slöt regeringen och SKL en överenskommelse om ett utvecklingsarbete, Program för god äldreomsorg, och inom ramen för detta har bl.a. satsningar gjorts för att stimulera entreprenörskap och ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. slöt regeringen och SKL en överenskommelse om ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Det handlar bl.a. om utvecklingsledare, gemensamma för kommuner och landsting, som ska ge stöd och driva utvecklingen i olika verksamheter. De ska bl.a. arbeta för att öka registreringen i kvalitetsregistren och . I överenskommelsen ingår också stöd till försöksverksamheter som bygger på sammanhållen vård och omsorg och helhetslösningar kring de mest sjuka äldre. Försöksverksamheterna kan exempelvis utveckla och prova olika former för vägledning, bl.a. i form av äldrelots. Enligt överenskommelsen har SKL ansvar för nationell samordning av det långsiktiga och systematiska förbättringsarbetet för de mest sjuka äldre som sker. träffade regeringen och SKL en ny överenskommelse för 20122014 som syftar till att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Målet med överenskommelsen är även att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i högre grad går till de mest sjuka äldres behov. Överenskommelsen omfattar följande punkter: sammanhållen vård och omsorg, god läkemedelsbehandling, god palliativ vård, preventiv vård och god demensvård. När det gäller god läkemedelsbehandling ingår resultatbaserat stöd till kommuner och landsting som minskar användningen av olämpliga läkemedel, olämpliga läkemedelskombinationer och läkemedel mot psykos i särskilda boenden för äldre. För att påskynda utvecklingen och förbättringsarbetet när det gäller vården och omsorgen om personer med demens ges prestationsbaserat stöd till de verksamheter som registrerar i kvalitetsregistren Svedem och BPSD. De åtgärder som nämns i stycket ovan fortsätter inom den nya överenskommelsen och fasas ut . Medel till Program för god äldreomsorg upphör efter 2012 och ingår därefter i den nya överenskommelsen. har en högnivågrupp inrättats i . Gruppen har till uppgift att lämna förslag på hur staten kan främja att kommuner och landsting bättre än kan samordna vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. I gruppen finns representanter för regeringen, och . Till gruppen hör en projektgrupp som leds av en äldresamordnare. Målet är att få omsorgen och vården i form av hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentraler och sjukhusvård att samverka bättre i dessa frågor. fick i uppdrag att utreda om det förekommer några systematiska skillnader i kvalitet i vård och omsorg om äldre som bedrivs av offentliga respektive enskilda utförare. Styrelsen ska även undersöka om det finns några skillnader mellan kommunala och enskilda utförare vad gäller riskerna för allvarliga misstag. Uppdraget ska redovisas . trädde föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete i kraft. Tillämpningsområdet för föreskrifterna är verksamhet som omfattas av bl.a. HSL och SoL. I föreskrifterna ingår grunderna för systematiskt kvalitetsarbete, t.ex. ledningssystemets ändamål och användning. Ett ledningssystem ska leda till att man systematiskt och fortlöpande utvecklar och säkrar verksamheten så att den uppfyller ställda kvalitetskrav, och det ska anpassas till verksamhetens inriktning och omfattning. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att göra en översyn av avgiftsstrukturen för hälso- och sjukvård, läkemedel, äldre- och handikappomsorg m.m. (dir. 2011:61). redovisades utredningen (2012:2). I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga och analysera de sammantagna effekterna av befintliga avgiftssystem och högkostnadsskydd samt de nivåer som gäller inom dessa system och att utvärdera förutsättningarna för och konsekvenserna av att öka avgiftsuttaget i syfte att stärka vårdens finansiering på . När det gäller framtida finansiering av avgifterna inom äldre- och handikappomsorg gör utredaren bedömningen att det behövs en närmare översyn av hur kommunernas samlade uttag av avgifter påverkar enskilda personers ekonomi och möjligheter att klara andra normala levnadskostnader samt att ett sådant uppdrag lämpligen kan läggas på . Utredningen bereds i och har remitterats med en remisstid till . Enligt uppgift pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en utredning om morgondagens vård och omsorg om äldre personer. har och sammanställt öppna jämförelser för vård och omsorg om äldre. presenterades den första gemensamma rapporten och den andra. Rapporten innehåller 31 indikatorer som speglar kvalitet från sju områden: de äldres egna uppfattningar, tillgänglighet, vård och omsorg vid särskilda behov, riskförebyggande arbete, riskförebyggande användning av läkemedel, personal och kompetens samt kostnader. För jämförelser som underlag för äldres och anhörigas val av äldreomsorg finns Äldreguiden publicerad på webbplats. Den innehåller uppgifter om hemtjänstverksamheter, särskilda boenden och dagverksamheter på enhetsnivå. har Nationellt Anhöriga och Svenskt demenscentrum i uppdrag att samla in, strukturera och sprida kunskap på sina respektive sakområden samt stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. Centrumen ska vara en länk mellan forskning, praktik och beslutsfattare och genom sin verksamhet bidra till högre kvalitet och produktivitet i vården och omsorgen om äldre. gäller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Här regleras vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd och vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt lagen är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. är det obligatoriskt för landstingen att tillämpa LOV i primärvården, medan lagen inte är obligatorisk när det gäller verksamhet inom kommunernas socialtjänst. Intresset för att ordna valfrihetssystem hos kommunerna har, enligt (), varit stort med hänsyn till att förutsättningarna ser olika ut. hade 153 kommuner beslutat att införa valfrihetssystem enligt LOV och 68 av dessa hade valfrihetssystem i drift. Merparten av de kommuner som infört valfrihetssystem har gjort det inom . Det framgår vidare att valfrihetssystemet har bidragit till nyföretagande och till att utveckla befintliga småföretag i landsortskommuner. I mer än varannan kommun finns det företag som profilerat sin verksamhet. Vanligast är att erbjuda personal som utöver svenska talar andra språk. Även olika religions- och kulturprofiler erbjuds. Löfte om personalkontinuitet, tidspassning och flexibel tidsanvändning är andra exempel. har i uppdrag att följa upp valfrihetssystemen ur ett befolknings- och patientperspektiv, och detta ska slutredovisas . I uppdraget ingår att följa hur valfrihetssystem påverkar tillgänglighet, kontinuitet och kvalitet i vård och omsorg. För att ta reda på vilken betydelse införandet av LOV har för utvecklingen av kostnader och effektivitet i kommunernas verksamheter fick Statskontoret regeringens uppdrag att undersöka detta. Uppdraget ska redovisas . Statskontoret ska i undersökningen beakta både den omställningsprocess som kommunerna har genomgått och utvecklingen i ett längre perspektiv. Eventuella skillnader som kommunstorlek och andra faktorer som kan påverka förutsättningarna att införa LOV ska också belysas. fick regeringens uppdrag att utvärdera konkurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem enligt LOV. I uppdraget ingår det att analysera om det faktum att kommunerna kan agera både som beställare och utförare av tjänster inom LOV påverkar konkurrensförhållandena på denna marknad. Även etableringsmöjligheter för nya utförare kommer att utgöra en viktig del samt utvecklingen av utförare inom äldreomsorgen ur ett mångfaldsperspektiv. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2011/12:195) uttalade statsrådet följande. har frågat mig om jag har för avsikt att ta fram en särskild lagstiftning för valfrihetssystem i särskilt boende. Enligt uppgifter från Kommuner och Landsting har över 90 kommuner ett valfrihetssystem i drift enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) och ytterligare ett drygt sjuttiotal kommuner har fattat beslut om att införa ett valfrihetssystem. De flesta kommuner har valt att göra det inom . När det gäller frågan om tvingande lagstiftning är regeringens ambition att alla kommuner i landet ska ha beslutat om valfrihet för den enskilde enligt LOV , i annat fall bör tvingande lagstiftning övervägas. Det är för tidigt att ha någon bestämd uppfattning om såväl behovet av lagstiftning som inom vilka områden en tvingande lagstiftning bör tillämpas. Jag kommer därför att noga följa den fortsatta processen med införandet av LOV i kommunerna. Värdigt liv i äldreomsorgen har ett regeringsuppdrag att stödja kommuner som avser att inrätta lokala värdighetsgarantier. Styrelsen har för det ändamålet tagit fram en vägledning som är tänkt att förmedla idéer och ge inspiration om hur lokala värdighetsgarantier kan utformas. Styrelsen ska också ge stöd när det gäller hur lokala värdighetsgarantier kan följas upp. Därutöver har styrelsen i uppdrag att betala ut prestationsersättning till kommuner som har för avsikt att inrätta lokala värdighetsgarantier. Syftet är att stimulera kommunerna i arbetet med att tydliggöra för äldre personer, anhöriga och allmänhet vad de kan förvänta sig av äldreomsorgen. Av styrelsens första redovisning framgår att 230 kommuner hade ansökt om bidrag till förberedelsearbete. har vidare i uppdrag att i samråd med bl.a. SKL ta fram underlag till en utbildning i den nationella värdegrunden för lämpliga personalkategorier, t.ex. biståndshandläggare och arbetsledare inom kommunalt och enskilt bedriven äldreomsorg, och att därefter genomföra upphandling av sådan utbildning. Slutrapport ska lämnas . fick ett regeringsuppdrag att ta fram ett vägledande underlag för upphandling enligt , förfrågningsunderlag enligt LOV samt en vägledning för uppföljning av insatser, inklusive insatser som en annan utförare än kommunen utför. Uppdraget gäller omsorg om äldre personer enligt SoL och hälso- och sjukvård enligt 18 § HSL. Uppdraget ska redovisas (S2011/11073/FST). Kammarkollegiet har ett pågående uppdrag att utveckla en vägledning för upphandling inom vård och omsorg i syfte att underlätta upphandlingsprocessen för upphandlande myndigheter och leverantörer. Av en rapportering framgår att vägledningar för kravspecifikationer för vård och omsorg som utförs enligt SoL och HSL kommer att tas fram . överlämnades utredningsbetänkandet Kommunaliserad hemsjukvård (SOU 2011:55). Utredningens uppdrag har varit att stödja landsting och kommuner i processen att överföra ansvaret för hemsjukvård från landstingen till kommunerna. Syftet har varit att på frivillig väg få ett kommunalt huvudmannaskap för hemsjukvården i landet, att utreda frågan om kommunerna ska ges befogenheter att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare samt i övrigt belysa frågan om kommunernas faktiska förutsättningar att bedriva hemsjukvård. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . Psykisk ohälsa bland äldre lanserades en nationell webbaserad kunskapsportal för området vård och omsorg om äldre och verksamhet inom psykiatriområdet (). Målet med portalen är att den ska bidra till att vård- och stödinsatser är trygga, säkra och av god kvalitet samt att de utgår från evidensbaserade metoder och arbetssätt. Syftet är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och inhämtande av kunskap om evidensbaserade metoder och arbetssätt. Målgruppen är personal på alla nivåer inom vården och omsorgen. ska utvärdera hur kunskapsportalen används. fick ett regeringsuppdrag att genomföra en studie av hur behov av psykiatrisk vård och stöd bland äldre personer med psykisk ohälsa tillgodoses. Uppdraget ska redovisas . har ett regeringsuppdrag att ta fram en vägledning för ökat stöd till äldre personer med psykisk ohälsa. Syftet är att utveckla ett nationellt stöd i form av en vägledning för att stärka huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande. Stöd behövs för samarbete och gemensamt ansvarstagande, för att utveckla personalens kompetens inom psykisk ohälsa och för att utveckla former för samarbete. Inom ramen för uppdraget har bl.a. ett häfte tagits fram, Psykisk ohälsa hos äldre, som ett stöd för fördjupning i ämnet psykisk ohälsa hos äldre. Uppdraget ska redovisas . Nationella riktlinjer för demensvården presenterade Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Bland rekommendationerna märks bl.a. att all vård, omvårdnad och omsorg för personer med demenssjukdom bör bygga på ett personcentrerat förhållningssätt och ett multiprofessionellt teambaserat arbete att hälso- och sjukvården och alltid bör utreda de bakomliggande orsakerna till beteendemässiga och psykiska symtom hos personer med demenssjukdom (BPSD) att bör erbjuda personer med demenssjukdom dagverksamhet som är specifikt avpassad för gruppens behov och att yngre personer bör erbjudas plats i dagverksamhet som specifikt avpassats för deras behov att bör erbjuda personer med demenssjukdom plats i ett småskaligt särskilt boende specifikt anpassat för personer med demenssjukdom samt verka för att boendets miljö är personligt utformad, hemlik och berikad och att de personer som har behov av utevistelse ges möjlighet till detta. fick i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom, t.ex. för bemanning. redogjorde i en skrivelse till regeringen för det fortsatta arbetet. anser att det behövs en tydligare reglering av socialnämndens ansvar för bemanning och har påbörjat ett arbete med att ta fram föreskrifter och allmänna råd. Arbetet beräknas vara klart . lämnades utredningsbetänkandet Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom (SOU 2006:110). Utredaren föreslår två nya lagar för att reglera nödvändiga tvångsåtgärder i vård och omsorg av personer med nedsatt beslutsförmåga på grund av demenssjukdom inom socialnämndens ansvarsområde. Utredningen har remissbehandlats och bereds i . Regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen på olika sätt. Det sker bl.a. genom satsningen Omvårdnadslyftet som är en satsning . har fått i uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp satsningen och fördelar statliga medel enligt en prestationsbaserad modell. är det möjligt att inom Omvårdnadslyftet också genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar med specialiserade uppgifter. Satsningen innebär att det på nationell nivå anges vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Styrelsen ska vidare ta fram underlag till en utbildning i den nationella värdegrunden för personal inom kommunalt och enskilt bedriven äldreomsorg. Styrelsen har redan, på regeringens uppdrag, tagit fram förslag till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. I strategin för de nationella minoriteterna Från erkännande till egenmakt (prop. 2008/09:158) har regeringen lyft fram behovet av att kunna få äldreomsorg på nationellt minoritetsspråk. trädde även lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk i kraft (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). I en rapport som lämnades redovisar hur äldre från de nationella minoriteterna uppfattar kvaliteten på äldreomsorgen, se Nationella minoriteter och äldreomsorgen. Av rapporten framgår att anser att det är viktigt att kommunerna uppfyller minoritetspolitikens krav att erbjuda äldreomsorg på minoritetsspråken och att äldreomsorgen bör ses i en minoritetskontext med de rättigheter det innebär att tillhöra en nationell minoritet i . Resultaten tyder vidare på att kommunerna kan göra mer för att uppfylla minoritetspolitikens krav. publicerades allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. De allmänna råden, som gäller personal som i sin yrkesutövning ger äldre personer stöd och hjälp efter beslut enligt 4 kap. 1 och 2 §§ SoL, innehåller rekommendationer för tolkningen av 3 kap. 3 § andra stycket SoL och de grundläggande kunskaper som behövs för att arbeta som t.ex. vårdbiträde eller undersköterska i omsorg om äldre. lämnades utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83). Utredningen har kartlagt och analyserat hur nuvarande reglering, finansiering och tillsyn av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet fungerar inom olika samhällsområden. Utredningen ger förslag i syfte att skapa en mer brukarorienterad modell, en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation och ett tydligare, mer förutsägbart och mer lättöverskådligt regelverk. Ärendet bereds i . Ett antal motioner likalydande eller liknande de som behandlas nu behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2010/11:1, rskr. 2010/11:124 och 125). I samtliga fall följde utskottet. I fråga om motioner om äldre hbt-personer uttalade utskottet följande (s.56, res. S + V). En ökad valfrihet inom äldreomsorgen är viktig för att äldre människor ska kunna få sina behov och önskemål tillgodosedda. Ett syfte med LOV är att verka för en ökad mångfald av utförare. I en rapport från framgår att det i varannan kommun där valfrihetssystem har införts finns utförare med särskild inriktning verksam. Lagen kan således bidra till att utförare inom äldreomsorgen kan profilera sig genom att erbjuda exempelvis särskild hbt-kompetens. Utskottet vill även erinra om att det inom ramen för programmet för god äldreomsorg bl.a. har gjorts satsningar för att stimulera en ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. I fråga om motioner om förbättringar i äldresjukvården liksom om en mer sammanhållen vårdkedja för äldre uttalade utskottet följande (s. 18, res. S om förbättringar i äldresjukvården). Utskottet noterar att regeringen har deklarerat sin avsikt att fokusera på förbättringar av vården av och omsorgen om äldre. Utskottet välkomnar den särskilda satsning som kommer att göras så att vården i större utsträckning utgår från patientens behov genom att kontinuiteten förbättras och så att vård- och omsorgsinsatser samordnas av ansvariga vårdgivare. Det är även positivt att regeringen kommer att överväga om primärvården kan få ett preciserat äldreuppdrag. När det gäller motioner om psykisk ohälsa bland äldre uttalade utskottet följande (s. 59 f., res. S, MP, V). Psykisk ohälsa bland äldre personer är vanligt förekommande. Det finns kunskap om äldres psykiska ohälsa och vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsan, men kunskapen är inte tillräckligt spridd. Det saknas en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre personer som har psykisk ohälsa inte har tillgång till en god och säker vård, och det delade huvudmannaskapet kan innebära att inte någon av huvudmännen tar ett samlat ansvar. Utskottet erinrar om de åtgärder som regeringen har vidtagit inom området, bl.a. införandet av bestämmelser om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelse om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Utskottet noterar att har fått flera uppdrag, bl.a. att ta fram en vägledning som stärker huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande. När det gäller motioner om bemanningen i demensboenden beslutade utskottet om ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för bemanning i demensvården. Utskottet uttalade följande (s. 58 f., res. M + FP + C + KD). Utskottet anser att man ska åldras under trygga och värdiga former och kunna känna sig säker på att få den vård och omsorg som man har behov av på ålderns höst. I publicerade Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom 2010 föreslås inte någon bemanningsnivå. Av rapporten bemanning i boende särskilt avsett för personer med demenssjukdom (2010:10) från Stiftelsen framgår dock att det går att fastställa riktlinjer för lämplig bemanning för en god vård och omsorg om demenssjuka. Äldrecentrum visar inte bara på en lämplig bemanning utan även hur den kan anpassas till lokala förhållanden. Det hävdas att det är för komplicerat att fastställa nationella riktlinjer för en lämplig bemanning, att de lokala förhållandena är för olika. Det finns också en rädsla för att den föreslagna bemanningen skulle bli ett tak och inte ett golv. Verkligheten visar att dessa argument inte håller längre. Bemanningen inom svensk demensvård är ofta otillräcklig. När det sparas på äldreomsorgens personal drabbas kvaliteten i äldreomsorgen. Det finns en gräns där äldre människor far direkt illa, människors närvaro och omsorg kan inte ersättas av larm, larmmattor och låsta dörrar. Utskottet anser att det inte bör fastställas riktlinjer för en miniminivå, utan riktlinjer för en god äldreomsorg med en personaltäthet som låter äldre människor följa sin egen dygnsrytm, där tid finns för både varje enskild person och för gemensamma aktiviteter. Regeringen bör därför ge i uppdrag att komplettera sina nationella riktlinjer för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Rörande motioner om äldreomsorg på det egna språket uttalade utskottet följande (s. 59, res. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Ett sätt för kommunerna att tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen är att utforma lokala värdighetsgarantier. Att som äldre få omsorg på sitt modersmål ger en ökad trygghet och möjlighet att uttrycka önskemål och behov. Utskottet konstaterar att kommunerna nu är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. När det gäller motioner om personal- och kompetensförsörjning m.m. uttalade utskottet följande (s. 58, res. S, V). God tillgång till personal med lämplig utbildning och erfarenhet är en viktig förutsättning för att kunna erbjuda vård och omsorg av god kvalitet.