bet · GZ01UbU18 · 2012-03-28 00:00:00 — 2011/12:UbU18 Forskning, forskarutbildning och rymdfrågor Forskning, forskarutbildning och rymdfrågor Utskottet behandlar i detta betänkande 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser övergripande frågor om forskning såsom forskningspolitikens inriktning och internationalisering, förhållanden inom forskarutbildningen, rymdfrågor samt forskning inom vissa områden. Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt till i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 8 samt 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 3. Reservation 3 (S) 2011/12:Ub321 av Per och (båda M) och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 4 (MP) Forskning i kommuner och regioner m.m. 2011/12:Ub251 av (FP), 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 911 samt 2011/12:Ub420 av (KD). Reservation 5 (MP) 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 6 (S) 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 7 (MP) 2011/12:Ub210 av och (båda FP) yrkande 2, 2011/12:Ub250 av (S), 2011/12:Ub315 av och (båda S), 2011/12:Ub421 av (KD) och 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 8 (S) Fördelning av resurser till forskning 2011/12:Ub295 av m.fl. (S), 2011/12:Ub332 av (M), 2011/12:Ub366 av m.fl. (S), 2011/12:Ub379 av m.fl. (S), 2011/12:Ub433 av och (båda FP), 2011/12:Ub443 av m.fl. (S), 2011/12:Ub449 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 9 (S) Forskare och utbildning på forskarnivå 2011/12:Ub245 av (S) och 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 10 (S, V) 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 11 (S, V) 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 12 (S, V) 2011/12:Ub252 av (FP), 2011/12:Ub270 av (M), 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:Ub465 av Finn och (båda M). Reservation 13 (S, SD) 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 14 (S) 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 15 (S, V) Forskning inom vissa områden 2011/12:C244 av (MP) yrkande 5, 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:So409 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2011/12:So621 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2011/12:Kr202 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 3, 2011/12:Ub272 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub275 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub282 av (M), 2011/12:Ub416 av m.fl. (FP), 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:Ub471 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub501 av (SD). Reservation 16 (S) Reservation 17 (MP) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (V) 2011/12:Ub323 av (FP), 2011/12:Ub330 av (M), 2011/12:Ub331 av (M), 2011/12:Ub333 av (M) och 2011/12:Ub422 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (KD), (V), (MP) och (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. forskningspolitikens inriktning och om forskning i kommuner och regioner m.m. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (S), 4 (MP) och 5 (MP). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub461 yrkande 1 att forskningspolitikens inriktning är av största betydelse. Forskningspolitiken måste ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. I motionen framhålls att det behövs mer forskning och att kontaktytorna mellan olika forskningsfält och forskningsområden måste öka. Kunskapsutvecklingen måste innehålla fler perspektiv för att rätt kunna tackla både grundforskningens och den tillämpade forskningens utmaningar. En god forskningspolitik ska säkerställa excellens, kvalitet och långsiktighet. I samma motions yrkande 6 anförs att regeringen bör återkomma med förslag till hur rörligheten för forskare kan öka mellan den akademiska världen, näringslivet och den offentliga sektorn. I motion 20011/12:Ub321 (M) anförs att ett forsknings- och innovationsråd bör införas. Rådet ska ha som uppdrag att löpande utvärdera den förda svenska forskningspolitiken. I kommittémotion 2011/12:Ub359 yrkande 3 framhålls vikten av konsekvensanalyser och forskningsöversikter inför beslutsfattande. Kunskap behövs inte endast för att styra verksamheten, fatta beslut och implementera dem, utan kunskap behövs också för att bedöma genomslagskraften i politiken, besluten och åtgärderna. ser ett behov av förstärkta konsekvensanalyser från flera perspektiv, såsom folkhälsan, miljön och barnets rätt. I samma motions yrkande 4 begärs ett tydligare uppdrag för de statliga forskningsråden att främja tvärvetenskaplighet. Många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade samhällsutvecklingen. I samma motions yrkande 8 framhåller forskningscirklar som metod för att stimulera det tvärvetenskapliga mötet. Forskningscirklar är en beprövad metod för att bryta barriärerna mellan forskare och praktiker. De kan enligt med fördel användas för att utveckla och forskningsanknyta verksamhet i exempelvis skolor. Enligt samma motion yrkandena 7 och 911 bör forskningsråden få ett tydligare uppdrag, genom regleringsbrev, att lyfta fram samverkan mellan kommuner, regioner och akademi i stödprogram och uppföljningsarbete. vill också stimulera att fler av kommuner ska kunna erbjuda forskarstudenter att bli kommundoktorander eller erbjuda kommunanställda med akademisk examen att forska på deltid. Regeringen bör därför återkomma med en plan för hur kommundoktorandsprogrammet kan fortleva och utvecklas. anser vidare att nätverk och partnerskap mellan forskningen och praktiker i samhällsutvecklingen ska stimuleras. Staten bör ta större ekonomiskt ansvar för FoU-miljöerna men också i större utsträckning säkerställa att välfärdsfrågorna får plats där genom att säkerställa att det finns medel att söka genom de statliga forskningsstiftelserna (under ärendets beredning har det framgått att det är de statliga forskningsråden som avses i motionen). Behovet av ett statligt offentliga sektorn bör utredas. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub251 (FP) bör en uppföljning göras av erfarenheterna som Expertgruppen för oredlighet i forskning vid () gjort. I den enskilda motionen 2011/12:T249 (FP) yrkande 3 framhålls betydelsen av att premiera forskning i samverkan mellan företag och universitet i klusterorganisationer. Enligt den enskilda motionen 2011/12: Ub420 (KD) bör regeringen initiera en nationell funktion med fokus på forskningskommunikation till nytta för samhället och medborgarna. I första hand bör som myndighet också fortsättningsvis ha det ansvaret. I andra hand måste ett organ skapas eller utvecklas från något av dem som finns för att ombesörja att den viktiga funktionen forskningskommunikation verkligen får ta den plats som krävs. Regeringen angav genom proposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation att det övergripande målet för forskningspolitiken är att stärka ställning som forskningsnation och därmed den svenska konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. Forskningen ska vara av högsta internationella klass och den ska till stor del bedrivas inom områden som har, eller har förutsättningar att få, betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen avsåg att förverkliga målet genom tre viktiga preciseringar av politikens inriktning: stärkt fri forskning, forskning av högsta kvalitet och relevans samt forskning som i högre utsträckning än kommer till nytta. Regeringen angav att två grundläggande insikter hade varit utgångspunkten för dess arbete med propositionen. För det första att mänsklighetens största utmaningar, t.ex. klimatpåverkan, energikrisen, fattigdomen och demografiska förändringar inte kan hanteras på ett framgångsrikt sätt utan ny kunskap. För det andra att konkurrenskraft till stor del måste bygga på ett högt kunskapsinnehåll i svenska exportprodukter. Regeringen angav genom propositionen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning och presenterade en satsning på forsknings- och utvecklingsmedel (FoU-medel) på . Utskottet behandlade och tillstyrkte forsknings- och innovationspropositionen i betänkande 2008/09:UbU4 (rskr. 2008/09:160). I utskottets betänkande 2010/11:UbU12 om forskning vid förra instämde utskottet i vad regeringen anfört om att stärka den fria inomvetenskapligt motiverade forskningen, vikten av att forskningen har högsta kvalitet och relevans samt att forskningsresultat ska komma till nytta i högre utsträckning än (s. 7). Regeringen planerar att överlämna nästa forsknings- och innovationsproposition till . för arbetsliv och socialvetenskap (Fas), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , Rymdstyrelsen, Verket för innovationssystem () och har haft i uppdrag att lämna en gemensam rapport i fråga om svensk forskning och forskningsbaserad innovation, utifrån sina respektive ansvarsområden. Universitet och högskolor har lämnat in sina forskningsstrategier. Andra myndigheter och organisationer har likaledes inbjudits och gett förslag på satsningar och synpunkter på inriktningen på statens satsningar på forskning, innovation och forskningens infrastrukturer. Dessa strategier utgör ett viktigt underlag för regeringens arbete med den kommande propositionen (budgetpropositionen , prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 77). Många av de viktiga frågeställningar som lyfts fram i motionerna kommer att få ett svar i den kommande forsknings- och innovationspropositionen, som kommer att ange övergripande forskningsfrågor, prioriteringar och särskilda satsningar. Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående arbetet. Utskottet vill också erinra om arbetet med den s.k. kunskapstriangeln, som var en av prioriteringar på utbildningsområdet under det svenska ordförandeskapet i . Inom EU har ministerrådet i flera konstellationer beslutat att sträva efter att ett fungerande samspel mellan utbildning, forskning och innovation kallat kunskapstriangeln ska byggas upp. Begreppet kunskapstriangeln avser ett systematiskt och kontinuerligt samspel mellan utbildning, forskning och innovation och det mervärde av investeringar i dessa områden som kan skapas genom ett sådant samspel. Regeringen tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att stödja genomförandet av kunskapstriangeln (U2010/5005/). Arbetsgruppen ska i sitt arbete med att utveckla en strategi utarbeta underlag för utvecklingen av frågor i skärningspunkten mellan forskningspolitiken, utbildningspolitiken, näringspolitiken och politiken för regional tillväxt. Arbetsgruppen ska bl.a. utarbeta förslag till uppdrag till myndigheter inom utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet om hur det systematiska och kontinuerliga samspelet mellan utbildning, forskning och innovation ska utvecklas och implementeras. Gruppen ska sedan aktivt följa genomförandet av uppdragen. Arbetsgruppen ska också utarbeta förslag riktade till och om hur förutsättningarna för kunskapstriangelsamarbete kan förbättras, särskilt med beaktande av de olika reglerna och arbetssätten regionalt, nationellt och på europeisk nivå. Arbetsgruppens arbete utgör underlag inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Utskottets uppfattning är att såväl samverkan som forskarrörligheten mellan den akademiska världen, näringslivet och den offentliga sektorn gynnas positivt och kommer att fortsätta att utvecklas och öka med hjälp av bl.a. kunskapstriangeln. Forskning i kommuner och regioner m.m. utlyste Kommuner och Landsting (SKL) ett stöd till kommundoktorander, dvs. anställda som skulle genomgå forskarutbildning med koppling till den egna verksamheten och med ekonomiskt stöd av sin arbetsgivare. Utlysningen drogs dock in av besparingsskäl innan några medel hade fördelats. Erfarenheterna från ansökningsomgången har förts in i SKL:s fortsatta arbete med att stärka kopplingen mellan forskningen och skolan. Finansiering av forskning och forskarutbildning kan också beslutas av enskilda kommuner. Vad gäller möjligheten för kommunanställda med akademisk examen kan nämnas att på regeringens uppdrag utlyst medel för s.k. forskarskolor för lärare och förskollärare (dnr U2011/1201/F). Satsningen syftar till att erbjuda dessa yrkesgrupper möjlighet att delta i utbildning på forskarnivå, så att de inom en sammanlagd tid av högst och ska kunna uppnå en licentiatexamen. Statsbidrag utgår och motsvarar tre fjärdedelar av huvudmannens kostnader för lön läraren respektive förskolläraren deltar i utbildningen. Totalt omfattar satsningen , varav för utbildningsdelen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 132). När det gäller beslutsunderlag för forsknings- och innovationspolitiken instämmer utskottet i vikten av att regeringen har tillgång till ett kvalificerat offentligt utredningsväsen och rådgivning i forsknings- och innovationspolitiska frågor men anser att den befintliga organisationen och myndighetsstrukturen tillgodoser behoven. Regeringen utsåg en ny forskningsberedning. Forskningsberedningen är ett rådgivande organ till regeringen i forskningsfrågor och består av företrädare från olika delar av forskarvärlden och näringslivet. Forskningsberedningens diskussioner fokuseras kring den forsknings- och innovationsproposition regeringen planerar att lägga . Angående behovet av en funktion med ansvar för forskningskommunikation vill utskottet erinra om att enligt sin instruktion (förordning [2009:975] med instruktion för ) bl.a. ska ansvara övergripande för samordning av kommunikation om forskning och forskningsresultat (1 §). Av årsredovisning framgår bl.a. att fokus låg på att införa ett arbetssätt som gör kommunikationsarbetet ännu mer effektivt och stöder myndighetens verksamhet och uppdrag. val av kommunikationsinsatser beror på vilka målgrupper som bör nås av insatsen och deras behov. Forskare är ofta en prioriterad målgrupp. Andra målgrupper är forskarsamhället i stort, beslutsfattare och allmänheten. Av regleringsbrev framgår att rådet ska redovisa en analys av vilka målgrupper som har nåtts av respektive kommunikationskanal och en bedömning av insatsernas resultat. Vad gäller övriga frågeställningar i motionerna hänvisar utskottet åter till den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Med detta avstyrker utskottet motionerna 20011/12:Ub321, 2011/12:Ub359 yrkandena 34, 7 och 911, 2011/12:Ub251, 2011/12: Ub420, 2011/12:Ub421, 2011/12:Ub461 yrkandena 1 och 6 samt 2011/12:T249 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om strategiska forskningsområden. Jämför reservation 6 (S). I kommittémotion 2011/12:Ub461 yrkande 4 anför Socialdemokraterna att det visserligen är viktigt att kraftsamla forskningsresurser där har särskilt goda möjligheter att nå eller befästa en position i absolut världsklass och inom områden som har starkast potential att skapa innovationer på kort, medellång och lång sikt. Däremot har regeringen, enligt Socialdemokraterna, gått för långt i att detaljstyra vilka delområden inom medicin, teknik och klimat som ska omfattas av de strategiska satsningarna. Forskningsfinansiärerna bör få ett betydligt större utrymme att prioritera inom de utpekade strategiska huvudområdena. Regeringen förde i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) fram ett nytt inslag i systemet för forskningsfinansiering i form av strategiska satsningar. Den enskilt största satsningen i forsknings- och innovationspropositionen var satsningen på strategiska forskningsområden. Regeringen menar att koncentrerade satsningar på högkvalitativ forskning och forskning av stor betydelse för samhället och näringslivet, inklusive en utvecklad forskningsinfrastruktur, behövs för att stärka konkurrenskraften inom svensk forskning och svenskt näringsliv. Strategiska satsningar görs främst inom tre övergripande områden: medicin, teknik och klimat. I den förra forsknings- och innovationspropositionen angavs att strategiska områden valts utifrån strategier som lämnats in av myndigheter, näringslivets organisationer och företag. Regeringen hade också överläggningar med och om valet av områden. Utskottet ansåg vid riksdagsbehandlingen av forsknings- och innovationspropositionen (bet. 2008/09:UbU4) att forskningens frihet och utveckling inte begränsas av de strategiska satsningar som regeringen redovisar inom medicin, teknik och klimat. Utskottet har samma uppfattning . Inom ramen för respektive område kan och bör den nyfikenhetsstyrda forskningen ges utrymme. Utskottet påminner också om att jämfört med andra framstående forskningsnationer har haft en liten andel större strategiska forskningssatsningar. Regeringen har gett , Fas, Formas, och i uppdrag att genomföra årliga uppföljningar av de strategiska områdena och svara för genomförandet av en utvärdering som ska redovisas 2015. I uppföljningsrapporten (U2011/2225/F, ) har det första årets (2010) verksamheter inom de miljöer som ingår i de strategiska forskningsområdena (SFO) följts upp. Totalt omfattar enkätsvaren 20 områden som inkluderar 43 miljöer. Av rapporten framgår bl.a. att myndigheternas gemensamma bedömning är att lärosätena visar höga ambitioner att uppfylla målsättningarna med initiativet och sammantaget ser positivt på utvecklingen av SFO-miljöerna . SFO-medlen har gjort det möjligt för lärosätena att genomföra åtgärder som inte hade kunnat genomföras med ordinarie fakultetsmedel. De har t.ex. skapat bredare forskningsteman som bättre svarar mot behoven i samhället och näringslivet. Många miljöer har utnyttjat möjligheten att köpa utrustning för att stärka den lokala infrastrukturen. I uppföljningen beskriver lärosätena forskningsområdenas relevans för industrin och samhället i varierande grad. Företag eller offentliga aktörer har ofta medverkat i problemformuleringen i forskningen. Många miljöer har utbildat aktörer från det omgivande samhället. Resultaten från miljöernas första år ska dock ses som startvärden. I övrigt vill utskottet som ovan hänvisa till den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Med detta avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub461 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fritt tillgängliga forskningsresultat. Jämför reservation 7 (MP). begär i sina kommittémotioner 2011/12:Ub359 yrkande 6 och 2011/12:Kr329 yrkande 12 att regeringen i samverkan med högskolebiblioteken och ska följa upp de initiativ som tagits för att all offentligt finansierad forskning i ska vara tillgänglig för allmänheten och återkomma till med förslag på en vidare utveckling. Med fritt tillgängliga forskningsresultat eller s.k. open access menas att vetenskapliga resultat görs fritt tillgängliga på internet. När det gäller frågan om fritt tillgängliga forskningsresultat vill utskottet nämna att det finns en trend i och internationellt att forskningspublikationer ska vara så tillgängliga som möjligt, vilket även är regeringens linje. Allt fler forskningsfinansiärer kräver att resultaten från den forskning de stöder ska vara fritt tillgängliga. Svenska forskare berörs av sådana krav både från internationella och svenska forskningsfinansiärer. Forskningsfinansiär med krav på publicering i open access är bl.a. . Utskottet anser att vetenskapliga resultat bör vara så tillgängliga som möjligt och delar således regeringens inställning. Med detta avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub359 yrkande 6 och 2011/12:Kr329 yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningens internationalisering och forskning inom den arktiska regionen. Jämför reservation 8 (S). Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub461 yrkande 8 angående forskningens internationalisering att ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer upprättas. Socialdemokraterna anser att målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt och att mer av EU:s statliga forskningsmedel tilldelas projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Socialdemokraterna vill också att regeringen utreder former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Socialdemokraterna anser även att svenskt forskningsutbyte också bör intensifieras med länder utanför EU. Bland annat ska svensk forsknings- och biståndspolitik samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från och åtgärder vidtas för att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub250 (S) bör förutsättningarna att inrätta ett svenskt arktiskt centrum ses över. Ett sådant centrum skulle enligt motionären vara betydelsefullt och kunna finnas i som har en relevant forskningsmiljö. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub315 (S) är det internationella samarbetet ett viktigt instrument inom klimatforskning och bör därför utvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub210 (FP) anförs att kunskap om nordisk och arktisk miljöutveckling vid forskningsstation och de arktiska utbildningarna vid måste tas till vara och knytas till . Dessutom behöver ett svenskt deltagande i internationella forskningsinsatser uppbackning även i fortsättningen genom att den uppbyggda infrastrukturen för forskning värnas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub421 (KD) anges att en fond bör inrättas för att säkra finansieringen av egenavgiften i samband med forskningsprojekt inom EU. Utskottet har tidigare uttalat (senast i bet. 2010/11:UbU12 s. 8) att internationella samarbeten är avgörande för den svenska forskningens utveckling. Enligt den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) ska en internationell strategi för forskningspolitiken tas fram. Strategin är under utarbetande inom . Ett viktigt inslag kommer att vara formerna för hur samarbetet med de länder som har ett bilateralt avtal om forskningssamarbete med ska förstärkas. Det arbetet har inletts med särskild betoning på att förstärka samarbetet med . Regeringen gav ett antal forskningsfinansierande myndigheter (, , Formas, Fas, , Rymdstyrelsen samt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser) i uppdrag att gemensamt utforma och genomföra aktiviteter i syfte att långsiktigt stärka det svensk-kinesiska forsknings- och innovationsarbetet och därigenom främja svensk kunskapsutveckling och förutsättningar för tillväxt (U2012/907/F). Samtliga lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter hade också i uppdrag i regleringsbreven att beskriva sina respektive samarbeten med forskningsaktörer i fyra av de länder som har ett bilateralt forskningsavtal med (, , och ). Regeringen har även inlett närmare samarbeten med några länder inom EU med strategisk betydelse för svensk forskning. Enligt utskottet finns det inte behov av ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering av EU-projekt. Utskottet utgår från att universitet och högskolor tar sitt ansvar för medfinansiering så att svenska forskare kan delta i EU-projekt. Liksom vid föregående (bet. 2010/11:UbU12) vill utskottet understryka vikten av att samtliga lärosäten och forskningsfinansiärer har en strategi för internationell samverkan. Här kan också nämnas att inom flertalet av de strategiska områden som angavs i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) görs internationella satsningar, vilket skapar möjligheter för samarbeten.