bet · GZ01AU13 · 2012-05-22 00:00:00 — 2011/12:AU13 Frågor om ledighet och anställningsformer Frågor om ledighet och anställningsformer I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet 42 motionsyrkanden om ledighets- och arbetstidsfrågor och om tidsbegränsade anställningsformer. Merparten av motionerna är väckta under den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar bl.a. om olika förändringar av de tidsbegränsade anställningsformerna i lagen om anställningsskydd, en förlängning av rätten till förkortad arbetsdag för föräldrar, en översyn av semesterlagen och rätt till heltid. Elva av yrkandena behandlas i förenklad ordning. Företrädare för Socialdemokraterna, och har lämnat totalt elva reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:A206 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 8 samt 2011/12:A271 av (M). Reservation 1 (V) Övergång till tillsvidareanställning efter rullande visstidsanställningar 2011/12:A206 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 2 (S, V) Företrädesrätt till återanställning m.m. 2011/12:A206 av m.fl. (V) yrkandena 57. Reservation 3 (V) 2010/11:Sf13 av och (båda MP) yrkande 9, 2010/11:Sf257 av (KD) yrkande 2, 2010/11:A315 av m.fl. (S), 2010/11:A370 av och (båda S), 2011/12:Sf294 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 4 (MP) Ledighet för deltagande i frivilligförsvaret 2010/11:A206 av (FP). 2010/11:A301 av och (båda S), 2010/11:A354 av och i (båda S) och 2011/12:A292 av i och (båda S). Reservation 5 (S, V) 2011/12:A201 av m.fl. (V), 2011/12:A202 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2011/12:A204 av m.fl. (V). Reservation 6 (V) Dispens för extra övertid m.m. 2011/12:A202 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:A366 av och i (båda S). Reservation 7 (S, V) Sänkt normalarbetstid i kommuner och landsting 2011/12:A302 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 8 (MP) 2011/12:A310 av m.fl. (V). Reservation 9 (V) 2011/12:A203 av m.fl. (V) och 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 10 (S) Reservation 11 (V) Motioner som beretts i förenklad ordning 2011/12:A232 av m.fl. (S), 2011/12:A243 av och (båda S), 2011/12:A248 av och (båda S), 2011/12:A264 av (KD), 2011/12:A298 av och (båda S), 2011/12:A302 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:A313 av och (båda KD), 2011/12:A327 av och (båda S), 2011/12:A330 av i m.fl. (S), 2011/12:A331 av m.fl. (S) och 2011/12:A367 av m.fl. (S) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 42 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna under riksmötena /11 och 2011/12 om ledighets- och arbetstidsfrågor och om tidsbegränsade anställningsformer. Elva av motionsyrkandena bereds i förenklad ordning. under har arbetsmarknadsutskottet behandlat vissa arbetsrättsliga frågor i betänkande 2011/12:AU9. Motioner som väckts under /12 anges i det följande utan årtal. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om bl.a. begränsningsregler för visstidsanställningar. Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner. Jämför reservationerna 1 (V) och 2 (S, V). Huvudregeln i lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS, är att en anställning gäller tills vidare (4 §). Avtal om tidsbegränsade anställningar får träffas i vissa fall som anges i lagen. En tidsbegränsad anställning måste vara särskilt avtalad mellan arbetsgivaren och den anställde. beslutade om ändringar i reglerna om tidsbegränsad anställning som skulle träda i kraft (prop. 2005/06:185, bet. 2005/06:AU8, rskr. 2005/06:282). beslutade om andra ändringar i dessa regler, vilket innebar att regler inte trädde i kraft (prop. 2006/07:111, bet. 2006/07:AU14, rskr. 2006/07:185). Från gäller följande för tidsbegränsade anställningar. Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas när arbetstagaren har fyllt . Om en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgivaren i allmän visstidsanställning i sammanlagt , eller som vikarie i sammanlagt , övergår anställningen till en tillsvidareanställning (5 §). LAS medger avvikelser från lagens regler om tidsbegränsade anställningar genom kollektivavtal (2 §). Det finns dock inga möjligheter att avtala bort LAS huvudregel om tillsvidareanställning. Avtal får också träffas om provanställning (6 §). Anställningen, som om inget annat avtalats kan avbrytas när som helst , övergår vid provanställningens slut i en tillsvidareanställning. Vid bestämmelsens tillkomst diskuterades bl.a. prövotidens längd. En arbetstagare som har anställts för begränsad tid och som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning har på motsvarande sätt som tillsvidareanställda arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där han eller hon har varit sysselsatt. En förutsättning är dock att arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren sammanlagt mer än eller, när det gäller företrädesrätt till ny säsongsanställning för en tidigare säsongsanställd arbetstagare, och att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för den nya anställningen. Företrädesrätten till återanställning gäller till dess att förflutit från det att den tidigare anställningen upphörde (25 §). Som ett led i den sociala dialogen förhandlade arbetsmarknadens parter på EU-nivå fram ett ramavtal om visstidsarbete . Avtalet hade två huvudsyften: att förbättra kvaliteten på visstidsarbete genom att garantera att principen om icke-diskriminering tillämpas och att upprätta ett ramverk för att förhindra missbruk som uppstår vid tillämpningen av anställningskontrakt eller anställningsförhållanden som följer på varandra. Avtalet genomfördes genom rådets direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete, undertecknat av EFS, UNICE och CEEP, i det följande kallat visstidsdirektivet. Klausul 5 i ramavtalet (som är bilaga till direktivet) innehåller bestämmelser för att förhindra missbruk. genomförde visstidsdirektivet i huvudsak genom att införa lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. anförde kommissionen i en s.k. formell underrättelse till att regleringen av tidsbegränsade anställningar i LAS innebär att kravet att förhindra missbruk av visstidsanställningar som följer på varandra enligt klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. I promemorian Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22) som kom finns ett förslag som syftar till att förtydliga rättsläget. Förslaget innebär att det ska framgå direkt av LAS att om en provanställning enligt LAS och tidsbegränsade anställningar kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk, ska arbetstagaren kunna få domstols förklaring om att avtalet ska gälla tills vidare. Promemorians förslag bereds i , och en proposition är aviserad. Regeringen tillsatte en utredning för att se över möjligheterna att införa en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga s.k. lärlingsprovanställning. Utredningen ska bl.a. föreslå vilka arbetsrättsliga regler som bör gälla för denna anställningsform. Regeringen har gett vissa generella utgångspunkter. Lärlingsprovanställningen ska endast kunna erbjudas en person som är och kunna pågå i längst 18 månader. Det ska dock vara möjligt att göra avsteg från regleringen genom kollektivavtal. Löne- och anställningsvillkor ska regleras på sedvanligt sätt genom avtal och är en fråga som inte omfattas av utredningens uppdrag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:87). Regeringen har även aviserat en proposition om s.k. lärlingsanställning. Avsikten är att lägga fram ett förslag om en särskild arbetsrättslig reglering så att lärlingar ska kunna kombinera utbildning inom den nya gymnasieskolan med anställning på ett företag. Socialdemokraterna vill i kommittémotion A335 av m.fl. att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå (yrkande 15). Dessutom ska allmän visstidsanställning (), vikariat och provanställning hos samma arbetsgivare räknas samman, och av 24 månader ska en övergång ske till en tillsvidareanställning. anser i kommittémotion A206 av m.fl. att en rad förändringar bör genomföras. Partiet vill att LAS kompletteras med kriterier för i vilka situationer tillåts (yrkande 1). Vidare anser att en ska övergå i tillsvidareanställning efter sammanlagt tolv månaders anställning (yrkande 3). Därtill vill partiet att det ska införas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare (yrkande 4). Dessutom anser partiet att regelverket för vikarier bör förtydligas (yrkande 8) och att säsongsanställning ska utgå som särskild anställningsform (yrkande 2). (M) vill i motion A271 att arbetet med att uppmuntra och underlätta för sådana mikroföretag i som bygger sina verksamheter på säsongsarbete att kunna utvecklas och växa måste gå vidare och uppmärksammas mer. Utskottet vill inleda med att slå fast att tillsvidareanställning ska fortsätta att vara huvudregeln i LAS och utgöra grunden på arbetsmarknaden. Utskottet står bakom regeringens mål att föra mot full sysselsättning och att därigenom minska utanförskapet. Det är centralt i detta arbete att underlätta att det skapas nya anställningar för grupper med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, t.ex. unga och utrikes födda, och att skapa möjligheter att stanna kvar i arbete. En tidsbegränsad anställning kan vara en språngbräda till en tillsvidareanställning. Erfarenheten har dessutom visat att sannolikheten för en arbetslös att få en tidsbegränsad anställning är större än att få en fast anställning. Utskottet välkomnar därför att regeringen har förenklat för arbetsgivare att anställa på tidsbegränsade anställningar eftersom det underlättar t.ex. för unga att få ett jobb. Utskottet är också positivt till att man nu utreder frågan om lärlingsprovanställning som vänder sig till ungdomar upp till . Man kan konstatera att bland personer som är i åldern är andelen anställda med tidsbegränsade anställningar betydligt mindre. För arbetsgivare ger tidsbegränsade anställningar en större möjlighet att anpassa verksamheten till konjunkturläget. Det kan för arbetsgivare också vara en fördel att använda tidsbegränsade anställningar för att bedöma en persons lämplighet för arbetet. Utskottet vill också betona att det är viktigt att de anställningsformer som finns används på ett korrekt och ansvarsfullt sätt. Frågan bör bevakas så att människor inte fastnar i tidsbegränsade anställningar under långa perioder. Utskottet välkomnar därför det arbete som pågår inom med att utarbeta förslag till en ändring i LAS med avsikten att förtydliga att visstidsanställningar inte får kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk. Utskottet anser att arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar på området för att förhindra många och långa tidsbegränsade anställningar och se till att huvudregeln om tillsvidareanställning upprätthålls. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna A206 (V) yrkandena 14 och 8, A271 (M) och A335 (S) yrkande 15. Övriga motioner med anknytning till LAS Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar här motioner om företrädesrätt till återanställning och införande av en utvidgad förhandlings- och informationsskyldighet för arbetsgivare. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 3 (V). anser i kommittémotion A206 av m.fl. att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller efter anställningens upphörande bör förlängas (yrkande 5). Partiet anser vidare att förhandlingsskyldigheten bör utsträckas till att gälla även när en arbetsgivare avser att träffa avtal om tidsbegränsad anställning (yrkande 6). Arbetsgivares skyldighet att lämna information om nya arbetstillfällen till alla tjänstlediga arbetstagare bör gälla oavsett i vilken anställningsform de är anställda (yrkande 7). Utskottet anser att den svenska modellen, där svenska kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, i huvudsak fungerar bra och är en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Denna lagstiftning är och ska vara en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden, och LAS är ett av de centrala regelverken på området. Som utskottet framhållit tidigare, senast i betänkande 2011/12:AU9, anser utskottet att grunderna för arbetsrätten bör bestå även framöver. Utskottet anser att de justeringar som kan behöva göras av den arbetsrättsliga lagstiftningen huvudsakligen ska vara motiverade av strävan att komma till rätta med de svårigheter som vissa grupper har att etablera sig på arbetsmarknaden, t.ex. unga och utrikes födda. Utskottet kan konstatera att har andra utgångspunkter för sina förslag till ändringar och tillägg till LAS. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom dessa förslag, vilket innebär att motion A206 (V) yrkandena 57 bör avslås. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om bl.a. utökad föräldraledighet och ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. Jämför reservation 4 (MP). Med början utökades möjligheterna till ledighet från arbetet genom ny lagstiftning. Syftet var att skapa ökad valfrihet och välfärd för de anställda. Exempel på ledighetslagar är utöver semesterlagen (1977:480) lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning (studieledighetslagen), föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. I föräldraledighetslagen regleras bl.a. ledighet för en förälder i form förkortning av den normala arbetstiden med upp till en fjärdedel tills barnet fyllt . Det finns även i vissa fall rätt till ledighet för att prova annat arbete enligt lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. Lagen utgör ett led i den rehabiliteringskedja med fasta hållpunkter som infördes . Syftet med ledighetslagen är att underlätta för sjukskrivna att prova ett annat arbete och därmed återgå i arbete. Därutöver finns ledighetsbestämmelser i ett stort antal lagar, bl.a. lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen), lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, förkortad MBL, och arbetsmiljölagen (1977:1160). Nämnas bör också lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, som innehåller regler om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare som fullgör sina skyldigheter enligt lagen. I proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten som överlämnades till föreslår regeringen en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar där det bl.a. ingår ledighetsregler (bet. 2011/12:FöU5). kommer senare att besluta om saken. Vid sidan av lag- och förordningsreglering finns kompletterande ledighetsregler i kollektivavtal. Viss ledighet följer enbart av kollektivavtal, t.ex. ledighet för vissa familjeangelägenheter som att fira sin egen 50-årsdag eller att delta vid en nära anhörigs begravning. Rätt till ledighet kan också följa av tjänstereglementen, enskilda avtal och sedvänja. För statligt anställda finns vissa särbestämmelser, t.ex. anställningsförordningen (1994:373) och tjänstledighetsförordningen (1984:111). Enligt dessa regler kan en ledighet avse rätt att pröva ett annat arbete eller en utlandstjänstgöring. Regelförenklingsarbetet på område har bl.a. inriktats på arbetsmiljöområdet och semesterlagen. Regeringen har aviserat att en proposition om en enklare ledighetslagstiftning kommer att överlämnas till . m.fl. (S) anser i motion 2010/11:A315 att man bör förbättra föräldrarnas möjlighet att delta i barnens skolgång och ha tätare kontakt med skolan och därför ändra rätten till föräldraledighet så att föräldraledighet kan tas ut tills barnet är . och (båda S) begär i motion 2010/11:A370 att regeringen återkommer till med förslag om förändringar i föräldraledighetslagen. Motionen tar upp förändringar som bl.a. att kunna dela upp föräldraledigheten på fler än tre perioder per kalenderår. och (båda MP) vill i motion 2010/11:Sf13 förlänga möjligheten till förkortad arbetsdag för föräldrar tills barnet fyllt (yrkande 9). Även m.fl. (MP) vill i motion So658 förlänga möjligheten till förkortad arbetsdag för föräldrar tills barnet fyllt (yrkande 7). (KD) vill i motionerna 2010/11:Sf257 och Sf294 att det ska införas en rätt till tjänstledighet på deltid för vård av barn tills barnet fyllt (i båda motionerna yrkande 2). Ledighet för deltagande i frivilligförsvaret (FP) vill i motion 2010/11:A206 få till stånd en lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret. Utskottet vill inledningsvis peka på att möjligheterna för en anställd att vara ledig från arbetet för olika ändamål är relativt omfattande. Vilken lag som är tillämplig beror på grunden för arbetstagarens ansökan om ledighet. En arbetsgivare behöver således ha kunskap om flera olika lagar med varierande innehåll för att kunna hantera frågor om en arbetstagares ledighet från anställningen, vilket kan leda till att framför allt mindre arbetsgivare ibland har svårigheter att tillämpa ledighetslagstiftningen. Även för en enskild arbetstagare kan regleringen i viss utsträckning verka svårtillgänglig. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen aviserat att en proposition om ledighetslagstiftningen kommer att överlämnas till . Ett av syftena med förändringarna är att förenkla lagstiftningen och därmed minska företagens administrativa kostnader (budgetprop. 2011/12:1 utg.omr. 14 s. 82). Föräldraledighetslagen är en av de lagar som omfattas. Utskottet, som konstaterar att flertalet av de motioner som behandlas i detta avsnitt berör just denna lag, anser därför att den aviserade propositionen bör avvaktas. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om rätt till ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret, senast i betänkande 2009/10:AU14. Utskottet framförde vid det tillfället att frågan ofta kan lösas genom avtal eller en överenskommelse mellan den enskilde och dennes arbetsgivare, åtminstone när det gäller kortare uppdrag, och avstyrkte därför motionen. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande i saken. Motionerna 2010/11:Sf13 (MP) yrkande 9, 2010/11:Sf257 (KD) yrkande 2, 2010/11:A206 (FP), 2010/11:A315 (S), 2010/11:A370 (S), Sf294 (KD) yrkande 2 och So658 (MP) yrkande 7 avstyrks. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlar utskottet motionsförslag om att ändra semesterlagen för bl.a. långtidssjuka. Utskottet föreslår att avslår båda motionerna. Jämför reservation 5 (S, V). Den första svenska semesterlagen trädde i kraft . Statsanställda tjänstemän var undantagna, men i övrigt gällde lagen i princip alla arbetstagare. Lagen gav rätt till ledighet i . Därefter följde semesterlag, som i sin tur följdes av semesterlag. Denna gällde fram till ikraftträdandet av den nuvarande semesterlagen (1977:480), . Rätten till semesterledighet och andra semesterförmåner har successivt byggts ut. Den nuvarande semesterlagen omfattar alla arbetstagare och är i stora delar en tvingande lag. Det går emellertid att avvika från vissa bestämmelser genom avtal mellan arbetsgivare och enskilda arbetstagare eller genom kollektivavtal. beslutade med anledning av regeringens proposition 2009/10:4 En förenklad semesterlag, m.m. (bet. 2009/10:AU4, rskr. 2009/10:83) om ett antal ändringar i semesterlagen. Det infördes då bl.a. en ny beräkningsregel för semesterlön för arbetstagare med fast lön, förenklingar när det gäller semesterlönegrundande frånvaro, rätt till semesterledighet även vid kortare anställning, semesterledighet och oregelbunden arbetstid samt förändrad beräkning av semesterlön för sparad semester. och (båda S) anser i motion 2010/11:A301 att semesterlagen måste ändras så att antalet dagar och ersättningsnivåer återställs. En långtidssjuk riskerar att förlora och en arbetsskadad . Semestertillägget har också försämrats så att det blir lägre ersättning. och i (båda S) vill i motionerna 2010/11:A354 och A292 att semesterlagen ses över så att den inte drabbar den som varit sjuk. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att de långtidssjuka inte har rätt till semesterersättning. Samtliga motionsyrkanden tar sikte på de regeländringar i semesterlagen som nämnts ovan och som trädde i kraft (SFS 2009:1439). Utgångspunkten för förändringarna var att semesterlagen behövde moderniseras, förenklas och förtydligas. Huvudanledningen till förändringarna var att företagens administrativa kostnader skulle minska. I motionerna önskar man nu en återgång till de regler som gällde före . Utskottet vill i detta sammanhang betona betydelsen av att det arbetsrättsliga regelverket är så enkelt som möjligt att förstå och tillämpa. Utskottet anser också att det är av största vikt att företagarna kan ägna mer tid och resurser åt att utveckla verksamheten. På det sättet kan företagen växa och anställa fler personer. Av dessa skäl bör inte semesterlagen återställas till det som gällde före ändringen . Dessutom vill utskottet peka på att kollektivavtal täcker en mycket stor del av arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter kan alltså själva avgöra i vilken utsträckning de nu kritiserade ändringarna (jfr ovan) i semesterlagen ska påverka utformningen av semesterreglerna i kollektivavtalen. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2010/11:A301 (S), 2010/11:A354 (S) och A292 (S). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet allmänna arbetstidsfrågor och frågor om återgång till tidigare regler för dispensgivning vid mer än 200 timmars övertid . Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. Jämför reservationerna 6 (V) och 7 (S, V). Med arbetstidslag (1982:673), förkortad ATL, samlades frågor om arbetstidens längd och förläggning i en och samma lag. Lagen ersatte den då gällande allmänna arbetstidslagen och dåvarande 4 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § ATL, t.ex. 5 § om ordinarie arbetstid, 89 §§ om övertid och 1214 §§ om arbetstidens förläggning. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser i lagen med stöd av lokala kollektivavtal, t.ex. 8 och 10 §§. Det finns också en s.k. EG-spärr, vilket redovisas nedan. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. Enligt 10 § arbetstidslagen är mertid sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet. Enligt 7 § arbetstidslagen är övertid sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid enligt 5 § och jourtid enligt 6 §. Den ordinarie arbetstiden får enligt 5 § arbetstidslagen uppgå till högst . När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får övertid enligt 8 § tas ut med högst per arbetstagare av eller under en kalendermånad, dock med högst under ett kalenderår, s.k. allmän övertid. När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får mertid enligt 10 § tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår, s.k. allmän mertid. Alla arbetstagare ska enligt 13 § arbetstidslagen ha minst elva timmars sammanhängande ledighet under varje period . I den dygnsvila som alla arbetstagare har rätt till ska tiden mellan midnatt och kl. 5 ingå.