bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — För att kunna stärka stödet till enskilda länders demokratisträvanden har möjligheter öppnats för ökade landspecifika insatser inom sektorn demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Regeringen räknar i budgetpropositionen med att Sidas stöd till regional och bilaterala strategier till och kommer att uppgå till , vilket är en kraftig ökning jämfört med då beloppet var . bilaterala stöd i utvecklingssamarbetet till det civila samhället och till informations- och kommunikationsverksamhet tas upp i motioner. i betänkandet har utskottet behandlat ett motionsförslag om att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling i EU-biståndet. Utskottet instämmer i de motioner där det civila samhällets betydelse i utvecklingssamarbetet framhålls. Det civila samhället är enligt utskottet en förutsättning för demokrati. Det är föränderligt och har potential att bidra till demokratisk utveckling i sin roll som opinionsbildare och som genomförare av utvecklingsinsatser. I denna roll kan det civila samhället påverka och granska makten, skapa utrymme för deltagande i offentliga samtal och fungera som en skola i demokrati. Regeringen har beslutat om en strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället för perioden 20102014. I strategin anger regeringen att dessa organisationer ska uppmärksamma potentialen för det civila samhällets organisationer i utvecklingsländer att bl.a. utgöra en demokratiserande kraft. Där anges mål för stödet till dels kapacitetsutveckling inom det civila samhället i utvecklingsländerna, dels demokratisering och mänskliga rättigheter inom alla sektorer. Av resultatskrivelse 2011/12:164 framgår att Sidas insatser för demokratiskt deltagande och civila samhället har ökat från ca 2002 till ca 2011. Med strategin styr regeringen det stöd som Sida lämnar till aktörer i det civila samhället i utvecklingsländer som kanaliseras via det svenska civila samhällets organisationer. En halvtidsöversyn av strategins genomförande ska ske . Ett av underlagen för denna tas fram av Statskontoret som fått regeringens uppdrag att göra en översyn av det s.k. ramavtalssystemet inom strategin Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. Syftet är att undersöka ändamålsenligheten med de långsiktiga ramavtal Sida slutit med ett antal svenska organisationer i det civila samhället. Detta stöd utgör en tredjedel av det bistånd som Sida ansvarar för. I uppdraget till Statskontoret ingår att göra en bedömning av ändamålsenligheten med ramavtalssystemet utifrån principer om effektivitet, transparens och mångfald. Centrala frågor att belysa är bl.a. systemets kostnadseffektivitet och ändamålsenligheten i formerna för urval av organisationer i det civila samhället och i formerna för uppföljning och bidragskontroll. Statskontoret ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att återkomma med eventuella förslag. När det gäller motionerna om informations- och kommunikationsverksamhet konstaterar utskottet att denna regleras genom regeringens strategi för informations- och kommunikationsverksamhet, inklusive genom organisationer i det civila samhället . Regeringen genomför en översyn av strategin. Sadev har på regeringens uppdrag utvärderat genomförandet och effekterna av den informations- och kommunikationsverksamhet som finansieras via Sida i enlighet med strategin. Syftet med utvärderingen, som publicerades , är att ge underlag för regeringens översyn och ställningstaganden om den fortsatta informations- och kommunikationsverksamheten. I utvärderingen (Sadev Report 2012:2) lämnas ett antal rekommendationer baserade på de slutsatser som dras i rapporten. Dessa ska tas i beaktande i regeringens pågående översynsarbete. Hur regeringens initiativ Öppna biståndet, inklusive transparensgarantin, tydligare ska integreras med informations- och kommunikationsverksamheten är en annan fråga som behandlas i översynen. I den nämnda strategin för informations- och kommunikationsverksamhet anges att egeninsatsen för att erhålla medel för kommunikations- och informationsinsatser ska vara . Vad gäller motionsförslaget om att avskaffa kravet på en egeninsats från svenska CSO menar utskottet att grundtanken bakom en egeninsats är att denna ger uttryck för engagemang, och förmågan att insamla medel till insatsen manifesterar allmänhetens förtroende för verksamheten. Med hänvisning till pågående och planerat översynsarbete avstyrker utskottet motionsförslagen om organisationer i det civila samhället och om informationsinsatser och opinionsbildning. Avslutningsvis konstaterar utskottet, när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i EU:s utvecklingssamarbete, att det i de tidigare nämnda rådsslutsatserna om en agenda för förändring (utrikesrådet ) slås fast att unionen har en gemensam vision för utvecklingssamarbetet där mänskliga rättigheter och demokrati respektive hållbar tillväxt utgör grundpelare. Utskottet välkomnar att EU:s höga representant och kommissionen har lagt fram två gemensamma meddelanden som tar upp dessa aspekter. I meddelandet EU:s stöd till hållbara förändringar i övergångssamhällen ((2012) 27) behandlas stöd till övergångsländer för att uppnå en framgångsrik och hållbar omvandling till demokrati. I meddelandet Genomförandet av agendan för åtgärder på området demokratistöd i EU:s yttre förbindelser ((2012) 28) granskas genomförandet av agendan till början av 2012. Tematisk prioritering: miljö och klimat Miljö och klimat utgör den andra tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för stöd till miljö och klimat är förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändring i utvecklingsländer samt begränsad klimatpåverkan. Utskottet konstaterar att miljö- och klimatförändringar har störst påverkan på människor som lever i fattigdom. Fattiga människor som bor i slumområden, på landsbygden eller i avlägsna områden kan vara särskilt utsatta, och kvinnor och barn blir ofta hårdast drabbade. Den policy för miljö och klimat i utvecklingssamarbetet som regeringen beslutat om fastställer grundläggande principer och övergripande inriktning. Frågor om klimat och miljö ska integreras i utvecklingssamarbetet. ska särskilt inrikta verksamheten på följande områden: förstärkt institutionell kapacitet inom offentlig förvaltning, förbättrad livsmedelstillgång och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster, förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet, ökad tillgång till hållbara energialternativ samt hållbar utveckling av städer. I motionsförslag betonas satsningar i biståndet på jordbruksutveckling och hållbart skogsbruk. Jordbruket måste bli mer produktivt, dels för att försörja brukarna själva, dels för att skapa ett överskott att föra ut på marknaderna, viket i båda fallen leder till förbättrad livsmedelstillgång. Fungerande marknader krävs för att säkra livsmedelsförsörjningen liksom en ökad köpkraft hos de fattiga konsumenter som är beroende av att köpa mat. Småskaliga jord- och skogsbrukare samt fiskare har en avgörande roll för livsmedelsförsörjningen i låginkomstländerna, vilket utgör en bas för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning, som också innefattar ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet välkomnar att regeringen gjort särskilda livsmedelssatsningar i biståndsbudgeten. Via dessa har stöd lämnats till småskaligt jordbruk och landsbygdsutveckling i de fattigaste länderna. Genom det svenska biståndet har stöd lämnats till en stärkt livsmedelsförsörjning, med särskilt fokus på , främst genom ökad produktivitet i jordbruket, och till bättre fungerande marknader och villkor för kvinnorna, som utgör en stor andel av de verksamma inom denna sektor. SLU har genom livsmedelssatsningen fått medel för att stärka långsiktiga insatser på forskning och utbildning. Sidas stöd till jordbrukssektorn har bl.a. innefattat stöd till bioteknikinnovationer i och till regionala samarbeten där flera länder och institutioner fått möjlighet att utbyta idéer och vidareutveckla innovationer på bl.a. jordbruksområdet, vilka kan leda till framsteg för en tryggare livsmedelsförsörjning. lämnar ett aktivt stöd till multilaterala organisationer som Internationella jordbruksutvecklingsfonden () och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Ifads insatser har främst inriktats på att trygga livsmedelsförsörjningen i vissa av de minst utvecklade länderna. Som exempel kan nämnas att småbrukare i t.ex. och har fått stöd med att öka avkastningen genom bevattning, veterinärtjänster och tillgång till mindre krediter för fattiga hushåll. Utskottet ser positivt på livsmedelssatsningen och på att en väsentlig del av insatserna för jord- och skogsbruk har ett långsiktigt perspektiv med fokus på de småskaliga jordbruksföretagen och främjande av jämställdhet. Med anledning av motionsförslagen om resurser för vatten och sanitet framhåller utskottet att ökad tillgång till vatten och sanitet är en av prioriteringarna i budgetpropositionen , vilket också nämnts tidigare i betänkandet. Regeringen följer därmed upp åtagandet från förra årets budgetbehandling (prop. 2011/12:1 Utgiftsområde 7, bet. 2011/12:UU2) om en samlad ansträngning för att tydliggöra och stärka bidrag till millenniemålen med särskilt fokus på millenniemålen 4 om minskad barnadödlighet, 5 om förbättrad mödrahälsa och 7 om att säkra en miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet konstaterar när det gäller det sistnämnda målet att regeringen avser att öka fokus på delmålet om förbättrad tillgång till vatten och sanitet, vilket bedöms ha hög relevans även för millenniemålen 4 och 5. Det kan enligt utskottet förutsättas att regeringen också på det internationella planet verkar för att resurserna med denna inriktning ökar. I flera motioner läggs förslag fram om klimatinsatser. Det gäller bl.a. klimatsäkring av biståndet, tekniköverföring och ytterligare (additionella) medel för klimatinsatser. Utskottet anser i likhet med regeringen att ekonomisk tillväxt, miljö- och klimatpåverkan, klimatförändringarnas effekter och sammanhängande risker ska bedömas och integreras i analys, planering, strategier, genomförande och uppföljning i utvecklingssamarbetet med enskilda länder och regioner och i multilaterala organisationer. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att klimatsatsningen i biståndet fortsätter . klimatbistånd bidrar till utvecklingsländernas möjligheter att anpassa sig till klimatförändringarna och till att bygga upp kapacitet för att hantera dessa. Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas anpassning till ett förändrat klimat och till en miljömässigt hållbar utveckling. Det är även angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, mark och uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt som är direkt relaterade till klimat, exempelvis väderprognoser och byggande av . Många fattiga drabbas särskilt av klimatförändringar, och är sannolikt den kontinent i världen som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Klimatsatsningen prioriterar därför kanaler som tydligt gynnar de allra fattigaste och de värst drabbade länderna, exempelvis fattiga länder i . Som ordförandeland i EU 2009 verkade aktivt för ambitiösa åtaganden om klimatfinansiering i samband med klimatkonferensen i . I anslutning till förhandlingarna där godkände en snabbstartsfinansiering på sammanlagt . har åtagit sig att bidra med totalt ca (av EU:s totala åtagande) . Förutom bilaterala insatser i enskilda länder har medel till anpassningsåtgärder i de fattigaste länderna kanaliserats via exempelvis , som är knuten till , och Anpassningsfonden (), som är knuten till Kyotoprotokollet. I båda dessa fall är den näst största givaren. Medel har också kanaliserats via klimatfonder och multilaterala utvecklingsbanker som medverkar i finansiering av investeringar i förnybar energi och energieffektivisering. klimatbistånd kommer att fortsätta på en internationellt sett ambitiös nivå. Bland annat kommer ca att kanaliseras via bilaterala och regionala kanaler. Utöver detta kommer att anslå ytterligare för insatser som bidrar till ett långsiktigt anpassningsarbete i de allra fattigaste och värst drabbade länderna, exempelvis i . Det görs exempelvis genom investeringar i fungerande ekosystem, sanitet, uthålligt jordbruk och tillgång till vatten. är engagerat i finansiering av drygt 40 bilaterala energiprojekt i utvecklingsländer genom Kyotoprotokollets Clean Development Mechanism (CDM) och med utgångspunkt från värdlandets egna prioriteringar. Engagemanget bidrar till hållbar utveckling och tekniköverföring. Tematisk prioritering: främjande av jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Också för den tredje tematiska prioriteringen för långsiktiga utvecklingssamarbete, främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, finns ett övergripande mål som gäller för stöd och som avser både det multilaterala och det bilaterala utvecklingssamarbetet. Målet är jämställdhet, ökat inflytande för kvinnor samt ökad respekt för kvinnors rättigheter i utvecklingsländer. I den tematiska prioriteringen med inriktning mot att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling ingår också frågor om exempelvis sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), som i sin tur innefattar hbt-frågor. Regeringen fattade beslut om en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt utvecklingssamarbete . Policyn har fyra huvudområden: kvinnors politiska deltagande och inflytande kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av alla former av könsrelaterat våld och människohandel. Regeringen redovisade 2011 i en särskild resultatskrivelse (skr. 2010/11:167, bet. 2011/12:UU2, rskr. 2011/12:83) resultat inom det tematiska området jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Skrivelsen ger enligt utskottet en bred översikt över utvecklingssamarbetet för att främja jämställdhet och kvinnors roll för utveckling och resultatet av detta. verkar för jämställdhet och frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) både bilateralt och genom multilaterala processer. Utskottet anser att ska fortsätta att vara pådrivande på dessa områden såväl i bilaterala sammanhang som inom EU och i multilaterala organisationer inklusive utvecklingsbanker. Med anledning av motionsförslag om en än starkare satsning på insatser inom ramen för den aktuella tematiska prioriteringen och som avser SRHR och hbt-frågor konstaterar utskottet att rätten att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion är grundläggande för alla människor. Utskottet välkomnar att regeringen prioriterar och driver hbt-frågor och frågan om kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp, inklusive SRHR. Som framgått tidigare i betänkandet kommer att öka bidraget till millenniemålen med särskilt fokus på bl.a. millenniemålen 4 om minskad barnadödlighet och 5 om förbättrad mödrahälsa. Utskottet välkomnar detta. Framstegen när det gäller dessa mål är ojämna, och millenniemål 5 är dessutom det mål som uppvisar minst framsteg. Insatser ska genomföras för att minska risken för att kvinnor och flickor ska dö i samband med graviditet och förlossning. Utskottet ser positivt på att insatser också ska genomföras som främjar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), t.ex. insatser och program där förebyggande åtgärder och information ingår. Det är också värdefullt att regeringen fortsätter att göra tydliga ställningstaganden och kraftfulla ansträngningar att främja SRHR i nationell och internationell politikutformning. Utskottet är dock inte, som föreslås i en motion, berett att förorda att en viss fastställd andel av biståndsbudgeten ska gå till SRHR-relaterad verksamhet. Som utskottet framhöll också i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UU2) utgör, inom ramen för SRHR-politik, hbt-personers rättigheter en viktig fråga. I internationella SRHR-politik ingår att höja kompetensen om sexuell läggning och könsidentiteter i internationella arbete och på så sätt motverka att arbetet med SRHR automatiskt utgår från att alla människor är heterosexuella. Vidare ska fortsätta att verka för att diskriminering mot hbt-personer uppmärksammas som kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet redovisade i betänkande 2011/12:UU2 ett antal exempel på biståndsinsatser som rör hbt-frågor liksom åtgärder till stöd för svenska ambassaders arbete med att i samarbetsländerna föra en dialog om bl.a. hbt-personers rättigheter. Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om en strategi för regionalt arbete med hiv och aids och SRHR samt arbete för homo-, bi- och transsexuella personers mänskliga rättigheter i söder om . Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att säkra både den kortsiktiga uppföljningen av biståndsinsatser och den mer långsiktiga utvärderingen av biståndets resultat. Regeringen anger i budgetpropositionen som sin ambition att det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet i högre utsträckning ska kunna påvisa konkreta resultat i form av såväl prestationer som effekter. Därför behövs robusta system för en systematisk uppföljning och utvärdering. I betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling godkände regeringens förslag om en självständig funktion för att utvärdera det internationella utvecklingssamarbetet. I den proposition (prop. 2002/03:122) som låg till grund för beslut aviserade regeringen att en utredning skulle tillsättas för att överväga lämpliga former för utvärderingsfunktionen. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 7) informerade regeringen att den avsåg att inrätta en myndighet för utvärderingsfunktionen. Valet av myndighetsform motiverades med att utvärderingsorganet fick en fristående ställning i förhållande till övriga aktörer inom biståndsförvaltningen. internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) inrättades och är förlagt till . beslutade regeringen att se över utvärderingsverksamheten inom internationella utvecklingssamarbete. Statskontoret fick i uppdrag att göra översynen och lämna förslag om eventuella förbättringsåtgärder för att säkerställa en ändamålsenlig styrning och organisation av verksamheten samt processer för att följa upp utvärderingar inom utvecklingssamarbetet. Under arbetet med översynen intervjuade Statskontoret ledamöter i utrikesutskottet om deras syn på utvärdering av biståndet. Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten av svenskt bistånd En översyn av utvärderingsverksamheten (2012:17), som publicerades . Översynen genomfördes enligt Statskontoret när regeringen övervägde att göra vissa förändringar i resultatstyrningen och Sida anpassade sin organisation och verksamhet till tidigare ställda krav. Det faktum att verksamheten vid Sadev inte hade utvärderats sedan myndigheten inrättades 2006 påverkade enligt Statskontoret inriktningen av översynen och förslagen i denna. I översynen konstaterades att Sida och Sadev är de två myndigheter som har en nyckelroll för att utvärdera svenskt bistånd. Sida utvärderar det bistånd som myndigheten själv ansvarar för medan Sadev förväntas utvärdera alla delar av biståndet. Vad gäller Sadev ansåg Statskontoret att myndigheten inte hade motsvarat förväntningarna på att producera relevanta utvärderingar av hög kvalitet. Sadev hade dittills inte utvärderat effekter av biståndet trots att detta är en av myndighetens huvuduppgifter. Statskontoret lämnade ett antal förslag till åtgärder som regeringen borde vidta för att förbättra utvärderingsverksamheten inom biståndet. I fråga om Sadev rekommenderade Statskontoret att regeringen skulle skapa förutsättningar för en omstart av Sadev och lämnade förslag om hur detta skulle kunna ske. Av budgetpropositionen framgår att frågan har beretts inom () och att en promemoria har tagits fram med förslag på att Sadev avvecklas . Promemorian har remissbehandlats. beslutade regeringen att ge Sadev i uppdrag att förbereda och så långt det är möjligt avveckla myndigheten . Bakgrunden är enligt regeringen att Sadevs verksamhet har präglats av brister i effektivitet och kvalitet och att den inte har kunnat möta regeringens behov av utvärderingar av det svenska utvecklingssamarbetet. överlämnade Sadev en plan till regeringen för avvecklingen fram till och för återstående avveckling därefter. Som framgått tidigare i betänkandet informerade biståndsministern vid en föredragning inför utskottet om regeringens beslut om att avveckla Sadev. Utskottet anser att för att säkerställa att biståndet håller hög kvalitet krävs en väl fungerande utvärderingsverksamhet. För att kunna fatta välgrundade beslut i biståndspolitiken krävs gedigen kunskap om biståndets resultat och effektivitet. Därför är det angeläget att nu utforma en ändamålsenlig funktion att utvärdera av internationella utvecklingssamarbete. Som framgått tidigare i betänkandet besökte utrikesutskottet Sadev . Under rubriken och bemyndiganden nedan tar utskottet ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen om ett anslag för avveckling av Sadev och till motionsförslag från Socialdemokraterna, om anslag för fortsatt verksamhet vid Sadev. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit ett bemyndigande om kapitaltillskott på till det statliga bolaget . Detta är en del av det kapitaltillskott till bolaget om som regeringen aviserade i förra årets budgetproposition. har godkänt ett kapitaltillskott på (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UU2, rskr. 2011/12:83). I tre olika motioner begärs som framgått ovan att inte ska bevilja ett kapitaltillskott till . I en av motionerna hävdas att regeringen inte tillräckligt har redovisat vilka åtgärder den vidtagit med anledning av tidigare framförd kritik mot bolaget. I en annan motion begärs en tydligare redovisning av hur verksamhet bidrar till en hållbar utveckling där fattiga människors perspektiv och rättigheter står i centrum. I betänkandena /10:UU2, 2010/11:UU2 och 2011/12:UU2 har utskottet redogjort för sin syn på och de åtgärder som har vidtagits med anledning av granskning av . Senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UU2) lämnade utskottet således en rad upplysningar om åtgärder vad gäller styrning, kontroll och inriktning. Utskottet konstaterar att regeringen därefter har vidtagit ytterligare ett antal sådana åtgärder. Vid 2012 förstärktes styrningen av bolaget genom beslut om en ny ägaranvisning. Enligt denna ska , liksom tidigare, bidra till målet för politik för global utveckling (PGU) om en rättvis och hållbar global utveckling. Målen för bolagets verksamhet är målet för internationellt utvecklingssamarbete, dvs. att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor och målet för reformsamarbetet i , dvs. stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. Av ägaranvisningen för framgår också att investeringarnas bidrag till verksamhetens mål ska tillmätas avgörande vikt och att bolaget systematiskt och kontinuerligt ska bedöma och externt redovisa de övergripande resultaten av investeringarna och deras bidrag till biståndsmålen. följer en rad internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar. I ägaranvisningen slås också fast att investeringarna ska ske inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism. Där framgår nu explicit att investeringar i låginkomstländer och postkonfliktländer ska prioriteras. redovisar verksamhetens resultat i sin hållbarhets- och årsredovisning som finns tillgänglig på bolagets webbsida.