bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Är det inte så att parti också vill riva upp beslutet om Förbifarten och därigenom få en finansiering med ungefär 30 miljarder, som man anser att man kan lägga på någonting annat? Eller har jag missuppfattat det också? Vi har ingen hemställanspunkt om att riva upp Förbifart . Men vi anser att det är en gigantiskt stor felsatsning.Vad vi har tagit upp i våra förslag med anledning av planeringsramarna 2014-2025 är att vi vill följa folkomröstningsresultatet när det gäller trängselavgifterna. Det framgick att de skulle finansiera kollektivtrafiken och vägar. Vi vill att man ska finansiera kollektivtrafiken, för att det är där trängselproblematiken är oerhört stor. Men vi har inte räknat med de pengarna i våra budgetförslag, inte kilometerskatten heller.Man får väl läsa våra förslag lite bättre till nästa gång. Jag är glad att jag på detta sätt kan informera om hur vi har lagt upp våra förslag. Då behöver det inte råda någon osäkerhet kring detta.När det gäller järnvägsutredningen hoppas jag att den inte röner samma öde som vårt tillkännagivande om att se över järnvägsunderhållsorganisationen. Jag hoppas att infrastrukturministern tar kritik på största möjliga allvar. Vi har också ett intresse av att järnvägssystemet ska fungera så bra som möjligt. Enligt mitt sätt att se har avregleringen nått vägs ände. Vi kan ju inte alltid säga att vintern kom som en överraskning, utan man måste ha en beredskap. Med all respekt för vad beslutar, var det förra tillkännagivandet att regeringen skulle återkomma med på vilket sätt järnvägens underhåll bör organiseras för att vara samordnat, säkert och effektivt. På detta svarade vi i en skrivelse.Det som utskottet nu har formulerat är någonting annat. Det är att man vill ha en översyn av hela organisationen inom järnvägen. Det handlar inte om att man ska återreglera till exempel drift och underhåll, om jag har förstått utskottets ställningstagande rätt. Vi kommer såklart att återkomma med det som har begärt. Något annat vore mig främmande.Fru talman! Jag kan konstatera att många tycker att det är viktigt att vi får ordning på transportsystemet. Jag är den första att understryka detta. Det som alliansregeringen nu gör är att ge en förutsättning för att kunna göra investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. 522 miljarder för den kommande planeringsperioden är mer. Det har aldrig satsats så mycket på vare sig järnväg eller väg, eller på ett transportsystem som ska hänga ihop.Jag får väl, fru talman, tolka det som positivt att här i kammaren säger att inte har ett aktivt förslag om att riva upp beslutet om Förbifart . Jag tror att hela och ser det som väldigt positivt. Alliansregeringen anser att de klarar av att göra både den och mycket annat. Med anledning av den debatt som just avslutades kan jag konstatera att man som det har lagts fram en infrastrukturproposition har satsat mer. Det gjorde vi , och det gör även den här regeringen. Det är inget nytt med det - man satsar alltid mer vid varje tillfälle.Har ni sett en cyklande lucia ? Jag återkommer till den frågan i mitt anförande.När vi nu debatterar transportsystemets inriktning, planeringsramar, femdubblade banavgifter, miljö, tågsatsningar, tunnelbana och medfinansiering ska givetvis även cykeln ha en rättmätig plats i detta betänkande.Cykeln är bra för folkhälsan. Cykeln är bra för miljön - till och med mycket bra för miljön. Cykeln kan även bidra till att minska trängseln i våra städer, och den kan komplettera både bil och kollektivtrafik. Vi tycker att det är av stor betydelse att vidta åtgärder för att främja cykling och underlätta framkomligheten för cyklister.Det är bra att cyklingen är på frammarsch. Många kommuner upprättar cykelplaner, bygger cykelvägar och ser till att det blir säkrare för cyklister att ta sig fram.Men vi kan också konstatera att det varierar stort över landet. Det är därför som vi i vår reservation 24, som jag nu yrkar bifall till, säger att det är hög tid för rikspolitiken att sätta upp mål, göra det enklare och säkrare att cykla i hela landet och se till att det är liknande regler i kommunerna, eftersom det också varierar.I den så kallade kapacitetsutredningen framgår att undersökningar visar att av alla korta arbets- och med bil skulle kunna ersättas med gång eller cykel. Därför tycker vi att det är lämpligt att vi sätter upp ett sådant mål att cykelns andel av korta arbets- och ska kunna vara . Vi vill jobba med att uppnå målsättningen om en ökad andel av cykeltrafik, och då är det viktigt att se till att det arbetet samordnas centralt från och från kommunerna.Vi är dessutom medvetna om att cyklister är en väldigt utsatt trafikantgrupp. Skaderisken beräknas vara nio gånger större än för biltrafikanter. Därför vill vi ha ett mål om att vi måste halvera antalet allvarligt skadade cyklister . Vikten av bra infrastruktur har lyfts fram ur många olika vinklar, och vi måste se till att vi får en säker cykling.Fru talman! Jag brukar cykla mycket, jag tränar mycket inför Vätternrundan. Då cyklar jag mest runt omkring i . Det finns cykelbanor, men det finns också väldigt osäkra ställen att cykla på, bland annat där vägtrafiken är intensiv, det är mycket tung trafik och där det kanske bara finns en halv meters vägren. Där är det väldigt obehagligt att cykla när den tunga trafiken drar förbi. Det har visat sig att när bygger två-plus-två-vägar eller två-plus-ett-vägar tar man den gamla vägrenen i anspråk, och plötsligt blir det färre cykelbanor i stället för fler, vilket det borde vara. Vi har i vår reservation skrivit om vikten av att man ska kunna cykla längs två-plus-två-vägar och två-plus-ett-vägar.E20 är en sådan väg som förhoppningsvis blir en två-plus-två-väg. E20 är farligaste väg, och jag har cyklat längs och kan konstatera att det är förenat med livsfara. Där sker både bilolyckor och andra olyckor i stort sett . Det är helt säkert att det behövs en bättre framkomlighet även för cyklister i samband med att framkomligheten och trafiksäkerheten på ökar. Vi har åtminstone skrivit om E20 i vår infrastrukturmotion.Så till frågan om den cyklande . Jag har inte heller sett någon cyklande . Det är ganska svårt att cykla , särskilt när vägarna inte plogas. kan vi knappt pulsa oss fram i snön. Vi klagar inte på att underhållet på väg och järnväg inte fungerar i de värsta snöovädren. Vi klagar när det inte fungerar efter, efter, efter, efter, när det tar att komma till rätta med det som har skett när det varit ett snöoväder.Jag vill främja cyklandet även , men jag förstår att alla inte vill cykla då, utan man kanske tar fram cykeln framåt vårkanten och cyklar , och på hösten.Avslutningsvis önskar jag alla mina kolleger och alla som tittar på den här infrastrukturdebatten en god jul. Ni kan gott önska er en ny cykel. Jag önskar mig bättre och framkomligare cykelvägar. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda S), (MP) samt (V). Jag vill också uppehålla mig vid cykeltrafiken. När alliansregeringen tillträdde 2006 visade ett antal utredningar och rapporter att cykelns andel av persontransporter hade minskat trots politiska ambitioner om att andelen skulle öka. Och skälen till denna negativa cykelutveckling var alla samstämmiga - cykeln var inte integrerad i planeringssystemen. Det saknades kunskaper om effektsamband samt nationella data om aktuell cykeltrafik och cykelinfrastruktur.Men har mycket hänt.Alliansregeringen tar fasta på cykeln som ett synnerligen viktigt transportmedel med många fördelar. Cykling främjar folkhälsan, precis som sade, vi är samstämmiga där. Det är även bra för miljön och minskar trängseln. Detta betonas i propositionen avseende riktlinjer för medelsanvändning inom den föreslagna planeringsramen för åtgärder i trafikens infrastruktur. Där lyfts behovet av insatser för att främja ökad cykling fram.Fru talman! är cykelfrågor i fokus över hela landet. Kommuner och regioner tar fram strategier för att öka antalet cyklister och vidtar åtgärder för ökad och säkrare cykling. I en rapport från , Transportstyrelsen och SKL 2011 framgår att infrastrukturåtgärder som leder till ett sammanhängande säkert cykelnät anses som en av de viktigaste faktorerna för att cyklingen ska öka. Av framgår att cykelns andel av kortväga resor är och att det till 2050 antas ha ökat till 30 procent.År 2010 tillsattes . Den omfattande översynen, vars syfte är att öka cykeltrafiken och göra den säkrare, har överlämnats till regeringen för beredning. Utredningens titel är och säkrare cykling - en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv.Fru talman! Låt mig citera några centrala rader ur utredningen: "Med ökad cykling står mycket att vinna samhällsekonomiskt, ur bl.a. ett folkhälso- och miljöperspektiv. Cykling och kollektivtrafik samverkar och påverkar varandra positivt. Cykling är en viktig del i att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft. "Utredaren konstaterar att det inte är främst regeländringar som krävs för ökad säkrare cykling utan i stället rätt incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Men det konstateras att det behövs ytterligare politiska prioriteringar på cykling lokalt, regionalt och nationellt. För att skapa cykelnätverk krävs en samordning mellan kommuner och stat, men det är i kommuner och regioner kunskapen finns om de förutsättningar som invånarna har. Därför hoppas jag att de regionala trafikförsörjningsprogrammen omfattar en systemsyn där cykeln är en viktig del.Att kunna cykla till sitt närmaste resecentrum, parkera sin cykel i tryggt förvar är också en del av att öka cyklandet. Utredaren menar att det inte finns några hinder för kommunerna att inom ramen för det kommunala planmonopolet bygga trygga cykelparkeringar.När det gäller möjligheter att ta med cykeln på tåg konstaterar utredaren att dagens lagstiftning inte hindrar detta. Och tack vare avregleringen på järnväg ser jag stora möjligheter för regionerna kan ställa krav på operatörerna på att man ska få ta med cykeln.Däremot finns ingen rättighet att ta med cykel på buss, och därför föreslår utredaren att detta ses över detta.I utredningen finns även ett antal förslag till författningsändringar avseende trafikregler, till exempel att förare ska få väjningsplikt till förmån för bland annat cyklande som färdas ut på en cykelöverfart och att en möjlighet att inrätta så kallade cykelgator ska införas.Däremot finns möjlighet för kommunerna att tillåta cykling i båda färdriktningarna på enkelriktade gator.De transportpolitiska målen godkändes av 2009. Låt mig stanna till vid ett av de två delmålen, funktionsmålet om tillgänglighet. I den samlade målbedömningen framgår att barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer har ökat genom riktade åtgärder. Bland annat har skolvägar säkrats i samverkan med kommuner. Det har beräknats ha lett till att 1 400 skolbarn fått en säkrare skolväg som fotgängare eller cyklister.Under 2011 har byggt ytterligare nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar för gång- och cykelvägar. I analysen av funktionsmålet konstateras att kunskapen om statusen och omfattningen av det totala cykelnätet är begränsad. Men som jag tidigare nämnt pågår en mängd åtgärder med fokus på cykling och kartläggning som en del i kunskapsuppbyggnaden. Trafikanalys har en nyckelroll i uppföljningen av de transportpolitiska målen och likaså när det gäller att se över cyklingen.Fru talman! I propositionen konstaterar alliansregeringen att cyklingen kommer att kunna bidra till att lösa framtida problem i transportsystemet. Det är viktigt att kommuner och regioner planerar för ett "hela-resan-perspektiv", att ha en systemsyn, och trafikplanering är till stora delar en fråga.Men cyklingen behöver ses som ett eget transportslag med specifika behov i infrastrukturen. Ökad säkerhet är av avgörande betydelse för att fler ska börja cykla. Underhåll, väghållning och användning av hjälm är nödvändigt för att öka säkerheten vid cykling. Och hastigheten har, som vi alla vet, höjts avsevärt med nya snabbare cyklar, elcyklar etcetera.Många kommuner är proaktiva för att möta detta. Bland annat i och byggs cykelmotorvägar för de som cyklar snabbt, och i finns en utrustning för varmsandning så att man kan cykla tryggt . Det blir väldigt intressant att följa, för det är många kommuner som kan behöva lära sig av det.Historiskt byggdes våra tätorter för bilisterna och inte för cyklisterna. Därför ser också utmaningarna olika ut i våra kommuner och regioner. I cykelutredningen konstateras att trafikantgruppen cyklister är mycket utsatt. avlider ca 30 cyklister i trafiken och ca 3 000 skadas allvarligt. De flesta skadas i singelolyckor. Orsakerna har enligt utredningen sin förklaring i vägytans skick och trafikantbeteendet.VTI konstaterar också att det ser väldigt olika ut ute i landet när det gäller hur mycket man använder cykelhjälm. I är man väldigt bra på att använda cykelhjälm. Där använder av cyklisterna cykelhjälm, medan av cyklisterna i använder cykelhjälm.Fru talman! Alliansen ser med all önskvärd tydlighet cykeln som en viktig del i transportsystemet. Därför ökar det statliga tillskottet till cykelfrämjande åtgärder. Därtill ska läggas de resurser som avsätts i landet i takt med att cykelstrategier och trafikförsörjningsprogram anger färdriktningen utifrån behov i kommuner och regioner. (Applåder)I detta anförande instämde , , , , och (alla M) samt (KD). Det var ändå roligt att cykelutredningen kom. Det var ju synd att den inte kom till infrastrukturpropositionen och i våra motioner. Det känns på något sätt också lite märkligt att stå och prata så mycket cykel här när snön faller utanför.Men hur som helst talar om att utredningen säger att det inte behövs några regeländringar. Det är litet en sanning med modifikation. Det är ändå en del saker som föreslås i cykelutredningen. Jag tänker gå in på några saker som jag tycker är lite märkliga, vilket också gör mig lite orolig över hur fortsättningen ska bli i det här arbetet och vad vi kommer att få för proposition om cykling till utskottet. Det är viktigt för en del att cykla snabbt. På en del ställen byggs cykelmotorvägar, och det är bra. Men på många ställen finns det cykelbanor som är fulla med cyklister som inte cyklar så fort och ibland också med gående. Då kan man vilja cykla snabbt och i stället cykla på gatan eller på vägen. Det får man inte . Det tror jag inte att alla vet, men det är faktiskt förbjudet.I utredningen föreslås det att vissa cyklister ska få cykla på gatan, men då måste man ha mer än två hjul på cykeln. Det innebär att om du har bland annat en barnkärra påkopplad på cykeln kan du få cykla på gatan. Jag tror inte att det är då man framför allt vill ut och cykla i trafiken. Jag skulle vilja veta vad tycker om förslaget. Först och främst är själva utredningen väldigt ambitiös. nämner att det är synd att den inte kom så att den kunde komma in i propositionen. Det blev också ett tilläggsdirektiv till den för att den skulle bli mer omfattande och omsluta det mesta inom cykling, vilket jag tycker är jättebra. Jag är glad över att den har kommit och att den är så omfattande.Utredningen ska nu beredas och gå ut på remiss. När det handlar om de förslag som finns i den är det viktigt att vara lyhörd för vad till exempel cykelbranschen och Cykelfrämjandet anser i de här frågorna. Jag tycker att man ska utgå från vad som är säkert för en cyklist, precis som den anger, och hur man ska kunna öka cyklingen.Sedan tycker jag att vi fokuserar för mycket på vad kan göra. Vi måste hålla kvar det kommunala självstyret och det perspektivet, för det är ändå kommunerna som vet bäst vad deras invånare behöver. Jag har väldigt svårt att generellt uttala mig om de förslag som utredningen kommer med men som inte finns med i propositionen, så låt oss vänta och se tills den är beredd och tills vi har sett remissvaren. Det är ett förslag som jag saknar i utredningen som är väldigt viktigt för att man ska känna sig säker när man cyklar. säger att det är mycket som ligger på kommunerna, och många kommuner har gjort någonting som är väldigt viktigt för att öka cyklingen i städer. Det är att de har sänkt hastigheten , och det gör att dödsolyckorna minskar. Går vi i tätorter händer det någonting. Om man i tätorten i stället har hastigheter händer det väldigt mycket.Det finns en del resonemang om det här i utredningen, men det finns inte något förslag om att vi i skulle besluta om ett förslag om en bashastighet i tätorter . Jag vet att det däremot ligger ett förslag på regeringens bord om att i stället införa en hastighetsgräns , vilket skulle leda till att kommunerna skulle få mycket svårare än att införa . Det skulle vara djupt olyckligt för både cyklister och gående och alla andra oskyddade trafikanter.Jag skulle vilja veta vad tycker om det problemet. Det är ett känt faktum att hastigheten är en väldigt viktig faktor när det handlar om cyklister och att bilister och cyklister ska samsas på samma vägbana. Men, återigen, jag litar på mina partikolleger ute i regioner och kommuner som vet precis hur man kan hantera frågorna på hemmaplan. Jag ser inga problem med att ett fullmäktige väljer att fatta beslut om att sänka hastighetsgränsen . Vi har ju inte något förslag om att det ska vara som gör att en kommun inte själv kan bestämma vilken hastighetsgräns man vill ha. Det här är verkligen på lokal nivå. Det kan vara på kvartersnivå som man vill sänka hastighetsgränsen därför att det ligger en skola i närheten.Jag tycker att det är en farlig utveckling i den här kammaren att vi gärna vill slå våra kolleger i kommunerna i huvudet med olika lagförslag i stället för att ha is i magen och lita på den kunskap som de har om sina invånare och sin kommun. Hade infrastrukturministern varit kvar här nu hade hon fått höra mig säga äntligen, som hon hoppades att vi skulle göra. Och det var vi nämligen många som tänkte när beskedet kom att regeringen efter hade satt ned foten och tillkännagav att de ville inleda byggandet av en ny stambana för snabbtåg mellan och och den första delen av sträckan mellan och oron som uppstod när finansministern sade i radion att han ville bygga en dyrare och sämre ostlänk än den som hade föreslagit i järnvägsutredningen hoppas jag och många med mig nu att förnuftet får råda, så att planeringen går vidare och bygget kommer i gång så snart det bara är möjligt och med hög standard för framtiden. Att bygga en ny stambana är ju ett långsiktigt samhällsbyggnadsprojekt som har avgörande betydelse för många som kommer efter oss, som också kommer att ha glädje av den järnväg som byggs. Därför är det så viktigt att inte bygga in begränsningar i onödan. Det har sagts förut, men det förtjänar att upprepas. Och den korridor som har valt för ostlänken i järnvägsutredningen är dimensionerad för höghastighetsstandard, 320 kilometer i timmen.Det behövs effektiva styrmedel för att nå klimatmålen, något som arbetar för på många sätt. Transportsektorn har en nyckelroll för att vända utvecklingen som går åt fel håll. Regeringen konstaterar att det regeringen gör inte räcker för att nå de nödvändiga klimatmålen, och sedan gör man inte något mer. Jo, man vill göra ont värre och bygga en sexfilig motorväg förbi som kommer att öka utsläppen av växthusgaser ytterligare. Saknar regeringspartierna helt insikt i hur farliga klimatförändringarna är? Fortsätter vi som är vi på väg mot fyra graders global uppvärmning, enligt uppmärksammade rapport som kom. Det är ett katastrofalt scenario som vi måste göra allt för att undvika. Då bygger man inte nya motorvägar som ökar biltrafiken. Det visar all erfarenhet. En sexfilig motorväg, hur tänker ni?Det räcker inte med vackra ord. Det krävs att man gör saker på riktigt och att man gör rätt saker för att hejda klimatförändringarna. Att ställa om trafiksystemet är förstås en nyckelfråga. Motorvägsbyggen som ökar biltrafiken borde vara ett fenomen som förpassats till historiens soptipp för länge sedan.Ett nät av höghastighetsbanor passar däremot in i ett hållbart scenario för framtida infrastruktur. Dels avlastas de befintliga stambanorna så att man kan köra mer godstrafik och regional persontrafik på dem när den snabba persontrafiken flyttas till en ny stambana. Dels kan vi öka interregionala persontrafiken med tåg genom att köra höghastighetståg med relativt liten energiåtgång och hög tillgänglighet tack vare de korta restiderna.Hög hastighet är inget självändamål men i och med att det blir mer attraktivt att resa om det går snabbare kan fler lockas över från flyg och bil till tåg. Givetvis krävs också många andra styrmedel som gör det billigare att resa och transportera klimatsmart och dyrare att göra det med klimatskadliga transportslag.Visst är det sant som påpekade att höghastighetståg drar mer energi än långsammare tåg, mer . Det låter mycket, men det är från en redan låg nivå.Med kortare restider kan energiåtgången minskas på annat håll, när fler bil- och flygresenärer tar tåget i stället.Utvecklingen av nya tåg ger dessutom gradvis lägre energiförbrukning även för höghastighetståg. har nya tyska och japanska höghastighetståg minskat energiförbrukningen med jämfört med äldre modeller vid samma hastighet.Vi i utgår givetvis även från att banorna kommer till nytta i mer än 60 år.Jan-Evert Rådhström påstod förut att vill börja bygga Ostlänken utan fullgoda underlag. Det vill vi absolut inte. Vi vill däremot att processen för att ta fram mer detaljerade underlag, utöver de järnvägsutredningar som redan gjorts, ska fortsätta och inte försinkas ytterligare så att arbetet kan gå vidare enligt konstens alla regler.Moderaterna har i stället ägnat sig åt att bromsa och hindra medan och kommunerna längs Ostlänken har utrett frågan och planerat.De järnvägsutredningar som finns har pekat ut ganska breda korridorer. Självklart kan det komma att visa sig i den fortsatta mer detaljerade planeringen att det på vissa ställen kommer att vara orimligt, besvärligt, skadligt och dyrt att just där bygga för hela . Då är det inget att tveka om. På sådana ställen får tågen lov att köra långsammare. Men så långt det är rimligt och praktiskt möjligt ser vi ingen som helst anledning att inte bygga så att det går att köra , vilket de föreslagna korridorerna är anpassade för. Varför då i all sin dar bygga in en flaskhals i Ostlänken, som om vi bygger den för hög hastighet kan bli den första delen av ett kommande höghastighetsnät?Det oroade och förbryllade många när Rådhströms partikamrat finansminister förklarade att regeringen bestämt sig för att bygga nya spår för långsammare tåg. Finansministern ville också bygga Ostlänken för att klara tunga godstransporter, vilket enligt uppskattningar skulle det bli dyrare. Har då inte finansministern rätt i att det är mycket dyrare att bygga banor som klarar än sådana som klarar ? Ja, den som inte satt sig in i frågan kanske oreflekterat tänker att fortare såklart är lika med mycket dyrare.Så är det dock inte. Extrakostnaden för att bygga för i stället för 250 uppskattas av bli i sammanhanget liten, i ett livscykelperspektiv.Det som verkligen skulle bli dyrt är att bygga Ostlänken så att den klarar tunga godståg. Det vore därtill helt onödigt eftersom långsam och snabb trafik inte bör blandas på samma spår då det gör att man kan köra färre tåg. Och med en ostlänk med höghastighetsstandard kan mycket mer godstrafik gå på Södra stambanan.Det kändes därför bra och betryggande att infrastrukturministern senare gav besked i en interpellationsdebatt att det nu är sak att utreda frågor om hastighetsstandard och restider vad gäller Ostlänken. Jag hoppas att frågan om att transportera tungt gods på Ostlänken nu en gång för alla är avförd även från agenda.