bet · GZ01KrU10 · 2012-05-30 00:00:00 — gäller det att vidareutveckla och vårda modellen. Utskottet har noterat att många ideella organisationer har organiserat sig i Ideell kulturallians, som bildades som nätverk 2008 och som organisation 2010. Alliansen arbetar för allas rätt att delta i kulturlivet, för att medborgarna ska få inflytande i kulturpolitiken, för att utveckla de ideella organisationernas roll och för att bli en samtalspartner för lokala, regionala och nationella beslutsfattare. Medlemmarna är ideella föreningar med omfattande kulturverksamhet som är öppen för alla. Tillsammans har de mer än 1 miljon medlemmar och genomför 550 000 arrangemang som samlar 65 miljoner besökare och deltagare. På uppdrag av regeringen har , och tagit fram en rapport med goda exempel på hur kulturinstitutioner kan involvera det civila samhällets organisationer och andra ideella krafter i sina respektive verksamheter. I rapporten och det civila samhället skriftserie 2012:1, som presenterades dras bl.a. slutsatsen att en stor del av kulturlivet i bygger på det civila samhällets insatser. Tillkomsten av en ideell kulturallians betyder att organisationerna kan företrädas på ett samlat sätt i dialog med myndigheter och institutioner. Civilsamhällets organisationer har fått möjlighet att medverka vid tillkomsten av de regionala kulturplanerna inom kultursamverkansmodellen. De allra flesta landsting uppvisar ambitionen att stärka civilsamhällets ställning i samverkan med institutionslivet. En viss oro finns att staten skulle vara intresserad av att i ökad omfattning styra organisationslivet. Verksamhets- och projektstöd, som ges för att en viss verksamhet ska utföras av mottagaren, har ökat på bekostnad av organisationsstöden, som kan ges mer villkorslöst. Slutligen framförs i rapporten att om ett närmare samarbete mellan institutionerna och civilsamhällets organisationer ska kunna utvecklas måste också civilsamhällets behov och möjligheter få ingå i ett relevant kulturpolitiskt sammanhang. Här bör vidare nämnas att myndigheter och institutioner inom kulturområdet enligt regleringsbrev och anslagsbeslut ska samverka med och motivera ideella organisationer och andra delar av det civila samhället. Mot bakgrund av det dialogarbete som pågår anser utskottet att något initiativ från sida inte behövs. Motionerna Kr278 (MP) yrkande 15 och Kr307 (V) yrkande 23 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arrangörsstöd med hänvisning till det uppdrag som , och har fått att kartlägga och analysera arrangörsverksamheten på musikområdet. Jämför reservation 6 (MP). I motion Kr278 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om ett breddat arrangörsstöd och om införande av ett turnéstöd (yrkande 16). Motionärerna anser att fler ska ha möjlighet att få del av arrangörsstödet och vill införa ett särskilt turnéstöd till de kulturskapare som vill åka på turné. De anför att turnéerna bidrar till en levande kulturscen i hela landet, som de ger möjlighet för okända kulturverksamma att finna sin publik och därefter lättare bli självförsörjande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att turnéer bidrar till en levande kultur i hela landet, som det skapar möjlighet för fler kulturarbetare att finna sin publik. Med stöd av förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper beslutar om verksamhetsbidrag till fria grupper och till arrangörer för engagemang av fria grupper. För detta ändamål finns medel avsatta under utgiftsområde 17 anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. finns avsatta under anslagspost 1 Bidrag till den fria scenkonsten, arrangörer, fonogramverksamhet och vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse. Utskottet konstaterar att enligt kan fria musikgrupper och arrangörer inom musikområdet 2012 söka projektbidrag för: Nationellt mobilitetsstöd till fria musikgrupper för resekostnader för nationella kulturutbyten, exempelvis turnéer. Arrangörssamverkan för engagemang av yrkesverksamma musikgrupper. Arrangörer kan ansöka om kostnader för resor, gager, uppehälle och logi i samband med nationella turnéer. Utveckling av arrangörsledet. Arrangörer kan ansöka om kostnader förknippade med relevanta insatser som främjar utvecklingen av det fria musiklivet. Medan fria musikgrupper och arrangörer kan vända sig till kan musiker och komponister vända sig till och bidrag. Även fördelar stöd till musikområdet. Regeringen har sett ett behov av att kartlägga och analysera arrangörsverksamheten på musikområdet och har därför i regleringsbrev gett , och ett uppdrag med denna inriktning. Analysen ska bl.a. omfatta uppnådda resultat, övriga aktörers medfinansiering i verksamheter som får statligt stöd samt bedömningar av huruvida det nuvarande statliga stödet ska bli än mer ändamålsenligt och i ökad grad bidra till de nationella kulturpolitiska målen. Uppdraget ska redovisas gemensamt . Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas och avstyrker därmed motion Kr278 (MP) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stimulansbidrag för kulturhus. Jämför reservation 7 (MP). m.fl. (MP) föreslår i motion MJ469 att regeringen ska utreda ett kulturellt stimulansbidrag för kulturhus och scener i hela landet (yrkande 9). Motionärerna vill rusta upp befintliga kulturhus, scener och liknande för att främja likvärdig tillgänglighet till stora kulturupplevelser i hela landet. De framhåller att en upprustning leder till att nya arbetstillfällen skapas inom byggbranschen och även ökar arbetstillfällena för professionella kulturutövare. Utskottet vill framhålla de stora insatser som görs av människor runt om i vårt land för att vårda och bevara kulturhus och scener m.m. Att skydda och vårda kulturarvet i bebyggelse och odlad mark är en viktig nationell angelägenhet, ett ansvar som delas av alla. Utskottet har i betänkande 2011/12:KrU9 pekat på de möjligheter som finns för att få bidrag till byggnadsminnen. Utskottet vill peka på möjligheten att få stöd enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Frågor om bidrag prövas av genom Samlingslokaldelegationen efter yttrande från . avsätter ca under utgiftsområde 17 anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler för detta ändamål. Utskottet uppmärksammade att medel under anslaget inte fullt ut har kunnat utnyttjas, då det inte har funnits något bemyndigande att besluta om bidrag som innebar åtaganden efter aktuellt budgetår. Utskottet konstaterade att det aktuella anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokaler har stor betydelse för att främja tillgången till lokaler för musei-, teater- och konsertändamål och därmed bidrar till att skapa förutsättningar för ett rikt och omväxlande kulturliv i hela landet. Vidare konstaterade utskottet att ett statligt stöd är ett villkor för lokal och regional medfinansiering. Utskottet föreslog därför i betänkande 2010/11:KrU9 ett tillkännagivande till regeringen om detta, vilket också blev beslut.7[ Rskr. 2010/11:212.] I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utgiftsområde 17) begärde regeringen ett sådant bemyndigande, vilket också tillstyrktes av riksdagen.8[ Prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74.] Utskottet anser att förändringen innebär ökade möjligheter för stöd till musei-, teater- och konsertlokaler som inte är statliga. Eventuella behov av höjning av anslaget får övervägas inom ramen för den årliga budgetprocessen. Här bör även nämnas att avsätts till anslag 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Bidrag till allmänna samlingslokaler lämnas som investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag. Med verksamhetsutvecklingsbidrag avses stöd för att anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet eller för att stimulera sådan verksamhet och utveckla ungdomars mötesformer inom kultur- och fritidsområdet. samlingslokaldelegation fördelar bidragen. Motion MJ469 (MP) yrkande 9 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en kulturkanon. Jämför reservation 8 (SD). I motion Kr319 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör initiera ett arbete med att ta fram en svensk nationell kulturkanon (yrkande 3). Syftet är att lyfta fram de delar av kulturarvet som kan anses vara särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten. Vid urvalet av de verk som ska ingå bör de svenska medborgarna beredas möjlighet att vara delaktiga, anför motionärerna, som hänvisar till kulturkanon. Vid budgetbehandlingen (bet. 2010/11:KrU1) behandlade utskottet två motionsyrkanden av med förslag om att avsätta budgetmedel för att inrätta en kulturkanon. Utskottet anförde då att det ankom på regeringen om den ansåg det motiverat att uppdra åt berörda myndigheter att utarbeta en svensk kanon. Utskottet var dock inte berett att avsätta särskilda medel för ändamålet. Utskottet behandlade i samma betänkande även en motion med förslag om att inrätta en statlig kulturarvsfond. Utskottet konstaterade då att det kan vara problematiskt att särskilja vad som ska betecknas som kärnan i den svenska kulturen. Utskottet avstyrker motion Kr319 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att en kulturlag ska utarbetas. Jämför reservation 9 (V). I motion Kr307 av m.fl. (V) föreslår att regeringen ska utarbeta ett förslag till en kulturlag. Enligt motionärerna är kulturens roll för samhällsutvecklingen så fundamental att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I har man tillbaka en sådan lag, vilket har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. bör följa exempel (yrkande 2). behandlade under föregående ett motionsyrkande från med likartat innehåll (jfr bet. 2010/11:KrU9 s. 9 f.). Utskottet konstaterade att kulturområdet endast i begränsad mån är lagreglerat. Den formella styrningen av statligt stödd kultur inskränker sig till myndighetsinstruktioner i form av författningar Regeringen följer upp myndigheternas verksamhet bl.a. genom regelbundna myndighetsdialoger. I den mån motionsförslaget syftade till lagreglering av den verksamhet som styrs av kommuner och landsting fann utskottet skäl att påminna om den rådande principen om kommunalt självstyre (14 kap. 3 § regeringsformen). Utskottet kunde inte se att det skulle vara till fördel för kulturområdet om det som motionärerna föreslog skulle lagregleras i högre grad än vad som är fallet. Den statliga styrningen på detta område har gått i en annan riktning, dvs. mot minskad detaljreglering. Exempelvis är den nya modellen för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen, ett uttryck för en strävan mot mindre styrning från statens sida. Ett av syftena med kultursamverkansmodellen är att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer och att föra kulturen närmare medborgarna. Slutligen ansåg utskottet det angeläget att framhålla att fundamentet i kulturpolitiken, nämligen de nya nationella kulturpolitiska mål som antog , är avsedda att styra den statliga kulturpolitiken samt också inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Med hänvisning till det anförda avstyrkte utskottet den aktuella motionen. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motion Kr307 (V) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med begäran om ett tillkännagivande om att är ett nationellt intresse. Statliga myndigheter har uppdrag med anledning av . i (S) föreslår i motion Kr249 ett tillkännagivande om som ett nationellt intresse. Motionären anser att det är viktigt att statligt stöd ges till genom att uppmuntra statliga museer och dramatiska institutioner att engagera sig i kulturhuvudstadssatsningen i . Utskottet delar motionärens uppfattning att också är ett nationellt intresse. Samma uppfattning har även kulturminister gett uttryck för i en interpellationsdebatt om som kulturhuvudstad 2014 (ip. 2011/12:22, ), då hon lyfte fram att ett statligt engagemang kan se ut på olika sätt och att det finns möjlighet att utnyttja befintliga statliga resurser för ändamålet samt att ge uppdrag till statliga myndigheter att på olika sätt samarbeta med . Utskottet konstaterar nu att så gott som samtliga kulturinstitutioner enligt sina regleringsbrev har fått i uppdrag att i dialog med kommun se över möjligheter att medverka inför och under kulturhuvudstad 2014. För gäller även att myndigheten i sin bidragsgivning särskilt ska beakta kulturhuvudstad 2014. Uppdragen ska återrapporteras till () . Utskottet anser att återrapporterna kommer att ge regeringen ett gott underlag för att göra en bedömning av statliga insatser inför . Här kan också nämnas att har lämnat in en ansökan till om stöd till . Senast hade evenemanget avsatte staten till kulturhuvudstadsår. Utskottet vill betona att förutsätter ett brett politiskt engagemang på olika nivåer och ett aktivt engagemang från kulturlivets professionella och ideella krafter, det civila samhället, näringslivet och andra samhällssektorer. Utskottet anser att budgetpropositionen bör avvaktas och förutsätter att regeringen kommer att behandla frågan om kulturhuvudstad 2014 där. Något initiativ med anledning av motion Kr249 (S) behövs inte, enligt utskottets bedömning. Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om stöd till Klaverens Hus. är den myndighet som har det statliga ansvaret för dokumentation och bevarande av det musikaliska kulturarvet. Kultursamverkansmodellen innebär ett ökat ansvar och utrymme för regionala prioriteringar. I två motioner begärs tillkännagivanden om Klaverens Hus. I motion Kr209 anför (S) att samlingarna av klaviatur i Klaverens Hus väl kan mäta sig med de främsta internationella motsvarigheterna och därmed i högsta grad är ett nationellt intresse. Hon framhåller att i Statens musiksamlingar ingår , som har en stor samling klaverinstrument, och att Klaverens Hus kompletterar dessa samlingar. I motion Kr266 föreslår (M) att Klaverens Hus ska införlivas bland övriga kulturskatter så att verksamheten kan säkerställas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att Föreningen har byggt upp en samling klaverinstrument som genom sin bredd och sitt djup har ett stort kultur- och industrihistoriskt värde. Utskottet behandlade i betänkande 2010/11:KrU1 två motioner med förslag om att Klaverens Hus skulle få ett statligt huvudmannaskap och att samlingarna skulle införlivas med samlingar. Utskottets uppfattning var att det främst är en uppgift för regeringen att överväga om ett ändrat huvudmannaskap borde komma till stånd. I den mån statsbudgetmedel krävdes för förändringen borde ett sådant bidragsändamål vägas mot andra angelägna ändamål. Utskottet biträdde därmed inte de aktuella motionerna. Kulturminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2011/12:119) att det numera är som är den statliga myndighet som har ansvar för dokumentation och bevarande av det musikaliska kulturarvet. Hon framhöll vidare att kultursamverkansmodellen innebär ett ökat ansvar och utrymme för regionala prioriteringar. Syftet är att utveckla den kulturella infrastrukturen, främja regional mångfald och föra kulturen närmare medborgarna. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker därmed motionerna Kr209 (S) och Kr266 (M). Textning av film och teater Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om mer textning av film på bio och dvd samt av teater med hänvisning till att yrkandet till stora delar får anses tillgodosett. I motion Kr254 begär (FP) att ska tillkännage för regeringen att samhället bör stödja hörselskadades tillgång till kulturlivet genom mer textning av film på bio och dvd samt av teater (yrkande 1). Utskottet hade uppe en likalydande motion i betänkande 2010/11:KrU9, och uttalade då bl.a. följande: Den fråga som motionären tar upp berör en stor del av befolkning. Enligt har över 1 miljon människor i olika grad av hörselnedsättning. Från statens sida har en rad åtgärder vidtagits för att människor med funktionshinder i alla åldrar ska bli fullt delaktiga i samhällslivet. En handlingsplan för handikappolitiken antogs 2000. Planen involverar alla samhällsområden. Motionsförslaget syftar till att biograffilm och dvd samt teaterföreställningar ska textas. Då det gäller biograffilm och dvd ligger ansvaret på Stiftelsen som har i uppdrag att bidra till att film görs tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. ska även föra en kontinuerlig dialog med filmdistributörer och berörda organisationer för att så många som möjligt ska kunna få del av svensk film. hanterar en särskild stödordning för textning av film, video och dvd. kunde visa att så gott som all svensk film på dvd är möjlig att se med svensk text sedan stödet för textning infördes. Fördelen med dvd är att åskådaren vid behov kan välja textning och att denna möjlighet gäller generellt för alla exemplar som finns i distribution av de titlar som textats.9[ Vägval för filmen (SOU 2009:73), s. Däremot har stöd inte varit lika effektivt när det gäller textning av biograffilm. Enligt utredningen beror det delvis på att den analoga distributionen inte är lika flexibel som digitala format. I betänkandet redovisas emellertid också ett annat argument mot att svensk biograffilm ska textas. Det argumentet går ut på att textningen kan ses som ett ingrepp i filmen som ett konstnärligt verk. Filmens konstnärliga uttrycksmedel bygger nämligen på användning av rörlig bild och ljud och det finns ett värde i att kunna få se svenska filmer utan textning. Mot denna bakgrund förordar inte något allmänt krav på att svensk film som får produktionsstöd alltid ska visas med svensk text. Däremot anser utredningen att man bör ställa som villkor för stöd till svensk filmproduktion att det ska vara möjligt att se de filmer som får stöd med svensk text där det finns förutsättningar för detta. Utredningens förslag har remitterats och bereds inom . Motionären tar även upp frågan om textning av teaterföreställningar. Det är därför motiverat att här nämna att () har ett sektorsansvar inom sitt område då det gäller den nationella handikappolitiken. PTS ska bl.a. se till att personer med funktionsnedsättning har tillgång till kommunikationstjänster. PTS initierar utvecklings- och försöksverksamhet för att synliggöra och tillgängliggöra nya tekniska möjligheter och har utlyst en innovationstävling på temat kultur och fritid. I det sammanhanget är det tänkbart att textningsproblematiken då det gäller teaterföreställningar kan få sin lösning. Syftet med tävlingen är nämligen att tillgängliga informations- och kommunikationslösningar ska kunna öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva och ta del av kultur och fritid. Utskottet konstaterar att de frågor som tagits upp av motionären redan beaktas i den förda politiken och att motionen därför inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr280 (FP) yrkande 1 avstyrks därmed. enades regeringen och film- och tv-branschen om ett nytt filmavtal för svensk film. Avtalet ska undertecknas slutligt och ska gälla för åren 20132015. I avtalet anges i 42 § att en förutsättning för avtalets giltighet är att regeringen meddelar föreskrifter om att en förutsättning för att en film ska få produktionsstöd är att filmen kan visas med svensk text. Detta villkor överensstämmer med förslag, som redovisats ovan. Vidare kan det nämnas att den tävling som det har redogjorts för ovan och som PTS har anordnat, där man efterlyste innovativa förslag för att tillgängliggöra kultur- och fritidsaktiviteter, avslutades . Femton vinnare fick då dela på . En av vinnarna var med ett förslag om textöversättning för scen. , ska utveckla en applikation för smarttelefoner för att kunna producera textade teaterföreställningar. Målgruppen är bl.a. personer med hörselnedsättning och personer som har svenska som andraspråk. En annan av vinnarna var , som är ett företag som har specialiserat sig på ljud- och videoproduktioner. Deras projekt, , går ut på att utveckla en digital plattform för att tillgängliggöra för alla den scenkonst som spelas in och filmas i . Teaterföreställningar ska bli tillgängliga via internet, och tittaren ska kunna välja att lägga till textremsa, teckentolk eller syntolk till föreställningen. Tittaren ska med en sms- eller kortbetalning kunna se föreställningen med hjälp av sin dator, iPad eller smartphone. Målsättningen är enligt bolaget att hitta nya målgrupper och att öka effekten av våra statliga kulturmedel. Utskottet anser att dels innehållet i det nya filmavtalet, med krav på att film med produktionsstöd ska kunna visas med svensk text, dels de projekt som initieras med anledning av PTS tävling och som möjliggör bl.a. textöversättning av scenkonst, tillgodoser motionsyrkandet om att staten ska stödja hörselskadades tillgång till kulturlivet genom mer textning av film på bio och dvd samt av teater. Motion Kr254 (FP) yrkande 1 avstyrks därmed. Könsmässig balans i nästa filmavtal Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om könsmässig balans i nästa filmavtal med hänvisning till att yrkandet får anses tillgodosett. m.fl. (V) anser i motion Kr307 att könsmässig balans ska vara ett krav i kommande filmavtal (yrkande 9). Som framgår ovan enades regeringen och film- och tv-branschen om ett nytt filmavtal för svensk film. Avtalet ska undertecknas slutligt och ska gälla för åren 20132015. I avtalet är parterna eniga om att ett av målen ska vara att stöden ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Dessutom anges i 6 § följande: Parterna är eniga om att verka för att öka jämställdheten på filmområdet. Målet är att förhandsstöden, räknat i antal projekt som får stöd, vid avtalsperiodens slut ska ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. Målet gäller för var och en av filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm respektive kort- och dokumentärfilm. Stiftelsen ska redovisa könsfördelningen när det gäller manusförfattare, producenter och regissörer i de filmprojekt som får stöd samt de genomsnittliga stödnivåerna för filmer av enbart eller i huvudsak kvinnor respektive män. Vidare anges att regionala produktionscentrum ska redovisa hur stöd fördelas mellan män och kvinnor. Motionärernas förslag att könsmässig balans ska vara ett krav i kommande filmavtal får med hänsyn till innehållet i det nya filmavtalet anses tillgodosett, och utskottet avstyrker därför motion Kr307 (V) yrkande 9. Bergmancenter på - ett nationellt center för film Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att göra Bergmancenter på till ett nationellt center för film. Utskottet ser positivt på Bergmancentrets verksamhet, men anser inte att bör ta något initiativ. Jämför reservation 11 (S). (S) anser i motion Kr244 att regeringen bör utreda förutsättningarna för att göra Bergmancenter på till ett nationellt center för film. Motionären framhåller att ett levande Bergmancenter med utåtriktad verksamhet på många sätt skulle stärka kulturlivet lokalt, nationellt och internationellt, inte minst ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Stiftelsen , som är beläget i gamla skola på , har som sin uppgift att förvalta och utveckla den publika delen av Bergmanarvet. Skolan har donerats av (numera Region ) och förvaltas av . Centrets verksamhet omfattar utställningar, pedagogisk verksamhet, bussturer till inspelningsplatser på , filmvisningar, föreläsningar, seminarier och den årliga . arrangerade Bergmancenter en arkitekttävling för ombyggnad av . Syftet med tävlingen var att få ett funktionellt center. Prislappen på det vinnande förslaget ligger på , men finansiering för detta förslag saknas. I stället försöker Bergmancenter få till stånd en mindre ombyggnad av skolan. Prislappen för denna ligger på . Centret har ansökt om EU:s strukturfondsmedel och har förhoppning att ska stå för och Region för av kostnaderna.