bet · H001UbU2 · 2012-12-10 00:00:00 — 2012/13:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna gällande utgiftsområde 15 för beror bl.a. på att utgifterna bedöms minska på grund av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer m.m. Bland anslagsförändringarna med anledning av föreslagna och beslutade reformer m.m. som ökar utgifterna för studiemedel kan nämnas en förlängning av den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen kan lämnas till studerande som är och en höjning av tilläggsbidraget för studerande med barn. Vidare ökar utgifterna för studiemedel med anledning av satsningar på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), stimulans till kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen och en tillfällig satsning på ett ökat antal platser på samt fler platser på universitet och högskolor. I propositionen föreslår regeringen en ändring i budgetlagens (2011:203) ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet behandlar resultatredovisningen i budgetpropositionen med fokus på form och struktur och gör ett antal iakttagelser som regeringen har att beakta i sitt fortsatta arbete. Ledamöterna från Socialdemokraterna, redovisar respektive partis budgetalternativ i var sitt särskilt yttrande. I bilaga 2 ges en översikt över regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 15. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 antar regeringens förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 punkt 1. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 punkt 2. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 183 . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motionerna 2012/13:Ub476 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub497 av m.fl. (S) yrkande 2. anvisar för anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 punkt 4 och avslår motionerna 2012/13:Ub255 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:Ub391 av m.fl. (SD), 2012/13:Ub394 av och (båda SD) yrkande 2, 2012/13:Ub476 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2012/13:Ub497 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub510 av m.fl. (MP) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (FP), (S)5, (FP), (MP)6, (KD), (SD)7, (V)8, (S)9 och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 2012/13:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . beslutade om ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd fastställts till 22 . I behandling av utgiftsområdet får detta belopp inte överskridas. Samtliga anslag inom utgiftsområdet fastställs i enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen genom ett beslut. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 15 ska fördelas inom den ram som har fastställt. beslutade utbildningsutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder: utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. I bilaga 5 till betänkandet redovisas gruppens iakttagelser om utgiftsområde 15 Studiestöd. I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis ett lagförslag och redogör därefter för utgiftsområdets omfattning och regeringens redovisning av resultaten. Utskottet tar sedan upp frågan om uppföljningen av budgetpropositionens resultatredovisning. Därefter behandlas regeringens förslag till anslag och bemyndiganden samt motionerna. Samtliga förslag till riksdagsbeslut behandlas i en förslagspunkt, eftersom de rör budgeten . Utskottets förslag som överensstämmer med regeringens förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. En översikt över regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. I propositionen lämnar regeringen förslag till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår vidare att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Förslaget innebär att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ändras så att 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen i fråga om studielån som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) ska tillämpas först fr.o.m. . Av regeringens proposition En reformerad budgetlag (prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177) framgår att vissa omständigheter när det gäller ny reglering av statens utlåning behöver utredas ytterligare innan bestämmelserna i den nya budgetlagen kan börja tillämpas. Den nya budgetlagen (2011:203) trädde i kraft . Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen om uttag av ränta eller avgift och finansiering av förväntad förlust skulle dock enligt lagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser tillämpas först fr.o.m. i fråga om utlåning. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att frågan kring Centrala hantering av beräkningen och avsättningen av förväntade förluster för studielån som finansieras med lån i behövde beredas ytterligare. Regeringen föreslog därför att budgetlagens bestämmelser om detta skulle träda i kraft först . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56). Under beredningen inom har det visat sig att det behövs ytterligare tid för att ta fram och införa en genomförandemodell som är effektiv och håller en hög kvalitet. På detta sätt kan anpassningen av hanteringen av studielån till budgetlagens bestämmelser ske smidigt. Ett genomförande kan då först ske fr.o.m. . Regeringen föreslår därför att övergångsbestämmelserna till budgetlagen ändras så att 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen i fråga om studielån som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) ska tillämpas först fr.o.m. . Med anledning av dessa förändringar kan tekniska justeringar av utgiftstaket bli aktuella. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med eventuella förslag om tekniska justeringar och med förslag om anslagsförändringar. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). omfattar utgiftsområde 15 Studiestöd utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda som studerar, och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen administreras av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslår regeringen att medel ska anvisas för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tilllägg för studerande inom främst gymnasieskolan (anslaget 1:1 Studiehjälp m.m.) studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn (anslaget 1:2 Studiemedel m.m.) räntor för studielån tagna i (anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m.) inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån (anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m., inkomsttitel Räntor på studielån) bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk) bidrag till vissa studiesociala ändamål (anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål) administration av studiestöd (anslaget 1:6 m.m.) hantering av överklaganden vid ÖKS (anslaget 1:7 ). Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd samt räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa medel. De bestämmelser som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. fick drygt 970 000 studerande, varav kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten uppgick till ca . beräknas att utgifterna kommer att uppgå till och främst utgöras av transfereringar i form av bidrag samt räntor på de studielån som har tagits i . Eftersom studielånen finansieras genom lån i ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. I detta avsnitt redovisas vissa uppgifter från budgetpropositionen om resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå. Vidare redogörs särskilt för studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning samt låntagare och den totala studieskulden. Målet för studiestödet är att det ska verka rekryterande och bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Under respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Unga studerande på gymnasial nivå i Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: antal studerande med inackorderingstillägg. Indikatorer för att mäta utjämnande effekt: antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 467 100 studerande studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört . Av de som har studiebidrag studerade på kommunala gymnasieskolor och på fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Av de som studerade på fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar 7 900 personer. Därutöver var det ca 3 000 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån, . Personer i hushåll med en inkomst är berättigade till den bidragsnivån. Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån andel av de studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel. Indikatorer för att mäta utjämnande effekt: antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. Vuxna studerande på grundskolenivå fick ca 22 900 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är en minskning jämfört med året innan. Cirka 13 300 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Det är en ökning med jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande , medan var . läste de flesta () vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå inom vuxenutbildning. Resten studerade på folkhögskola. Vuxna studerande på gymnasial nivå Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 113 900 , vilket är oförändrat jämfört med . En majoritet av de studerande, , var , medan var eller äldre och eller äldre. Åldersfördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Cirka 31 400 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket är en minskning med ca 2 000 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån har minskat jämfört med , från till av stödtagarna. Av de som studerande med studiemedel på gymnasial nivå läste inom vuxenutbildning. Studerande på eftergymnasial nivå i Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade ca 331 700 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en minskning med 1 700 studerande, eller , jämfört med . studerade de allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, , vid universitet eller högskola. studerade på en yrkeshögskoleutbildning eller gick en kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom skolformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Dessa andelar har inte förändrats nämnvärt . Antalet studenter med studiemedel inom universitet och högskola minskade något medan antalet studerande inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola ökade något. var av de studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå och eller äldre. Andelen studerande under ökade . Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: antal studerande utomlands med studiehjälp antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå andel av samtliga studerande på eftergymnasial nivå som studerade utomlands. Antalet studerande med studiehjälp för gymnasiestudier utomlands uppgick till ca 1 100 , vilket är en ökning jämfört med . Av dessa fick 240 personer inackorderingstillägg, och ett fåtal personer fick tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till drygt 500, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 31 300, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet studerande ökar med ett minskande antal. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen är oförändrad jämfört med året innan. Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: antal studerande med tilläggsbidrag antal studerande utomlands med tilläggsbidrag andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. fick ca 79 900 studerande med barn även tilläggsbidrag utöver studiemedel. Detta är en minskning med drygt 1 500 personer jämfört med . Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för männen var . Andelen studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick tilläggsbidrag var , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Av de studerande med den högre bidragsnivån fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för de som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag beror främst på åldersskillnader mellan de olika grupperna och på att äldre studerande ofta har barn. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet) andel utlandsstuderande med studielån andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. Indikatorer för att mäta god effekt på samhällsekonomin: studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån andel utlandsstuderande med studielån genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga, fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat oavbrutet sedan studiestödsreformen . har lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2010. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå och gymnasial nivå minskade något och var . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i minskade marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Bland studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå var lånebenägenheten lägre för kvinnor än för män . Bland studerande på eftergymnasial nivå fanns ingen sådan skillnad. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande med studielån , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och äldsta studiemedelstagarna var de som i minst omfattning valde att ta studielån. För ungdomar i åldern uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldern , där tog lån. Antalet studerande med studielån som även hade tilläggslån minskade . I genomsnitt tog totalt av de studerande tilläggslån . fick drygt 16 000 personer med studielån tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är en minskning jämfört med . Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . Andelen studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en marginell ökning jämfört . hade 5 315 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i . Av dessa var kvinnor och män. Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Andelen utlandsstuderande med studielån som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 500 studerande fick lån till undervisningsavgifter medan lån till resor lämnades till ca 8 500 studerande och lån till försäkring till ca 6 400 studerande. Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning ska därför delas mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel där lånet ska avse den investering som den enskilde gör. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som har börjat betala av på sin skuld har i genomsnitt lånat . Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För de som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis har studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld på . Av låntagarna hade en skuld på . Jämfört med de som blev återbetalningsskyldiga har skuldsättningen ökat något för samtliga utbildningsnivåer och särskilt för de som har studerat utomlands. För studerande utomlands var den genomsnittliga skuldsättningen högre. Det beror främst på att andelen som enbart har studerat utomlands var högre bland dem som började återbetala 2012. Låntagare och den totala studieskulden Indikatorer för att mäta god effekt på samhällsekonomin: total studieskuld, varav andel osäkra fordringar andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som de ska betala tillbaka och totalt värde på nedsättningen antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till samt den ackumulerade fordran hos myndigheten total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till drygt 1,4 miljoner vid utgången av 2011. Antalet låntagare fortsatte att öka . Ökningen jämfört med var ca 15 000 personer. Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till ca 175 500 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre återbetalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än ett lån. minskade antalet låntagare med mer än ett lån med 26 000 personer. Återbetalningen av studielån minskade något . Jämfört med 2010 betalades det in ca mindre till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in. Av de årsbelopp som debiterades betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en ökning jämfört med . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala studieskulden har CSN bedömt att ca , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Vidare har CSN bedömt att av den totala utestående fordran på ca i fråga om återkrav av studiestöd är ca osäkra. Den totala osäkra fordran har ökat med jämfört med . Den största delen av ökningen beror på en förändring av beräkningsmodellen. Förändringen innebär att CSN nu även gör en beräkning av osäkra fordringar för studerande. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. Återigen sjunker antalet personer som har fått nedsatt årsbelopp. fick nästan 164 100 personer beslut om nedsättning, vilket är ca 5 000 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en minskning med jämfört med .