bet · GZ01MJU21 · 2012-06-04 00:00:00 — Vidare ska medlemsstaterna utse en kontaktpunkt som ska tillhandahålla råd om den lagstiftningsmässiga relevansen och om lämpligheten av alternativa metoder som har föreslagits för validering. Genom bestämmelserna i artikel 48 inrättas ett referenslaboratorium för unionen. Dess skyldigheter och uppgifter fastställs i bilaga VIII. Av artikel 49 framgår att varje medlemsstat ska inrätta en nationell kommitté för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Kommittén ska ge råd till de behöriga myndigheterna och djurskyddsorganen samt dela med sig av bästa praxis inom unionen. Utskottet noterar även att Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) har tilldelats forskningsmedel för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i projekt på EU-nivå om validering av alternativa metoder för djurförsök. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:MJ15 (SD). När det gäller forskningsmedel påminner utskottet om att det i har lämnats särskilt stöd till forskning för att främja utvecklingen av alternativa metoder. Sedan starten har fördelats på 750 projekt (enligt bilagan till beslut ). De kriterier som har använts för bedömningen av vilka projekt som ska få stöd har varit vetenskaplig kvalitet tillsammans med försöksdjursbesparande effekt eller relevans för 3R. Forskningsstödet har utvärderats , 1987 och 1994. Utskottet noterar att utvärderaren sammanfattningsvis konstaterade att de tidigare satsningarna gav ett otillräckligt stöd och att effekterna av forskningsstödet är svåra att bedöma men att forskningsstödet har stort symbolvärde. Utskottet konstaterar även att alternativa metoder även har främjats på andra sätt. Som utskottet har framhållit i sitt betänkande 2011/12:MJU2 Utgiftsområde 23 finansieras forskning om djurskydd av Formas, och enligt vad som redovisas i propositionen. Vid SLU bedrivs djurskyddsforskning inom ramen för anslag. I regleringsbrev för (regeringsbeslut ) har rådet tilldelats anslag med villkoret att av anslaget ska finansiera forskning om alternativa metoder till djurförsök. Utlysningen av medlen ska ske efter samråd med . Som har anförts i detta betänkande har Scaw utsetts till nationell kontaktpunkt för validering av alternativ till djurförsök. Enligt budgetpropositionen har Scaw tilldelats sammanlagt för att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. I budgetpropositionen anför regeringen också att det är viktigt att allmänheten har förtroende för och accepterar användandet av försöksdjur, i de fall det är nödvändigt för att rädda liv och minska mänskligt lidande. Regeringen framhåller att den även fortsättningsvis kommer att lyfta fram betydelsen av att, i de fall där det är möjligt, utveckla och validera alternativ till djurförsök. Enligt budgetpropositionen avser regeringen även att ge Formas ett ökat ansvar i fråga om djurskyddsforskning av behovsmotiverad karaktär. Av regleringsbrevet för framgår att regeringen när det gäller anslag till Formas har beslutat att högst ska användas för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i projekt på EU-nivå om validering av alternativa metoder för djurförsök. Beviljande av medel ska ske efter samråd med . Utskottet uppmärksammar även att det i uppdraget om alternativa metoder till djurförsök (beslut se ovan) ingår att göra en bedömning av hur det riktade forskningsstödet för utveckling av alternativa metoder till djurförsök används och om det kan utvecklas. Mot bakgrund av det anföra föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ453 (M) yrkande 1 avslås. När det gäller kemikalier och alternativa metoder påminner utskottet om att Kemikalieinspektionen (KemI) fick ett uppdrag från regeringen att tillsammans med åtta andra centrala myndigheter göra en bred genomgång av EU:s lagstiftning och andra styrmedel på EU-nivå med betydelse för kemikaliehantering. I rapport 1/12 redovisas regeringsuppdraget. Rapporten ska bl.a. kunna användas av Miljömålsberedningen i arbetet med att ta fram en ny strategi för en giftfri miljö. Utskottet konstaterar att den mycket starka internationella utvecklingen mot en ny toxikologi framhålls i rapporten. En grundtanke med den nya toxikologin är att ersätta testning som innebär djurförsök med andra metoder. I är emellertid inriktningen mycket bredare än så och syftar allmänt till en ny och effektivare metodik för att utvärdera farliga egenskaper hos kemikalier. I rapporten anförs vidare att denna utveckling kan få mycket stor betydelse för Reach och att EU och även måste engagera sig i denna utveckling i högre grad än vad man gör . Enligt artikel 117 i Reach (och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier) ska kommissionen lämna en allmän rapport om tillämpningen av Reach, som grundas på underlag från kemikaliemyndigheten och medlemsstaterna. Utskottet noterar att det också finns några särskilda översynstillfällen då kommissionen har i uppdrag att ta fram rapporter och föreslå eventuella ändringar i reglerna (artikel 138). Bland annat ska en rapport lämnas om möjligheten att utvidga kravet på kemikaliesäkerhetsrapporter så att de omfattar alla särskilt hälsofarliga ämnen (CMR-ämnen) redan från volymen . Då ska också en andra rapport lämnas om möjligheten att använda alternativa testmetoder utan djurförsök och utnyttja nya teststrategier för inneboende egenskaper. ska kommissionen rapportera om eventuella utvidgningar av kraven att lämna kemikaliesäkerhetsrapport i registreringen för lågvolymämnen. Då kommer frågan också upp om en utvidgning av tillämpningsområdet för informationskravet i artikel 33 till alla farliga ämnen. En rapport ska tas fram om möjligheterna att ersätta djurförsök vid testning och förfina testmetoder. Om de ambitiösa målsättningarna om en ny, alternativ toxikologi faktiskt blir verklighet kommer så som framhålls i rapporten detta ha mycket positiv inverkan på möjligheten att uppfylla den svenska målsättningen för en giftfri miljö, dvs. att kunskap om hälso- och miljöfarliga egenskaper hos alla kemikalier ska finnas tillgänglig. Kunskapen kan dessutom tas fram på ett billigare och enklare sätt och utan användning av djurförsök. Utskottet konstaterar att det dock ännu är en lång väg att gå innan man når dit. I rapporten framhålls att det är viktigt att svenska myndigheter och forskningssamhället följer med i och bidrar till denna utveckling. I fråga om Reach bör de översyner som ska ske vara en möjlighet att se över och utveckla testkraven i den lagstiftningen. Kemikalieinspektionen tror att utvecklingen av en ny toxikologi kan bli mycket viktig och att den kommer att påverka riskminskningsarbetet enligt Reach på ett grundläggande sätt, inte minst registreringskraven. Utskottet noterar även att det i rapporten bl.a. nämns att en målsättning för vad som ska uppnås vid den översyn som ska ske 2012 av lågvolymkraven bör vara att prioriteringen enligt bilaga III ska kunna göras med enkla och billiga metoder som inte kräver djurförsök. Enligt uppgifter från beräknas rapporten kunna remitteras . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ453 (M) yrkande 2 och 2011/12:MJ336 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller djurfria försöksmetoder i växtskydds- och biocidlagstiftningen konstaterar utskottet att den nya växtskyddsmedelsförordningen (förordning (EG) nr 1107/2009) började gälla 2011. Den innehåller bestämmelser som syftar till att så långt som möjligt begränsa djurförsök. I skäl 40 i förordningen sägs följande: Användningen av försöksmetoder utan djurförsök och andra riskbedömningsstrategier bör främjas. Så få djurförsök som möjligt bör genomföras med avseende på tillämpningen av denna förordning, och försök på ryggradsdjur bör endast genomföras som en sista utväg. Försök med ryggradsdjur måste ersättas, begränsas eller förbättras, i enlighet med rådets direktiv /609/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Det bör därför fastställas bestämmelser som förhindrar att samma tester utförs och upprepning av tester och studier på ryggradsdjur bör förbjudas. Det bör finnas en skyldighet att på rimliga villkor tillåta tillgång till studier på ryggradsdjur för utvecklingen av nya växtskyddsmedel, och resultaten av och kostnaderna för tester och studier på djur bör delas. För att olika verksamhetsutövare ska kunna få reda på vilka studier som andra utfört bör medlemsstaterna föra en förteckning över sådana studier, även om de inte omfattas av det ovannämnda systemet för obligatorisk tillgång. föreslog kommissionen en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nuvarande direktivet. Enligt uppgifter från innebär förslaget en modernisering av de nuvarande reglerna och det är i stora delar inspirerat av den överenskomna förordningen om prövning av växtskyddsmedel, bl.a. när det gäller begränsning av djurförsök. Den innehåller därför liknande bestämmelser på området. En överenskommelse om den nya biocidförordningen nåddes och förordningen håller på att språkgranskas. Den ska börja gälla . Utskottet avstyrker mot bakgrund av detta motion 2011/12:MJ336 (MP) yrkande 4 i den mån det inte kan anses vara tillgodosett. När det gäller kosmetikadirektivet påminner utskottet om att det finns ett förbud mot att undersöka slutprodukter och innehållsämnen på djur (djurförsöksförbud) och ett förbud mot försäljning av produkter inom EU, där antingen slutprodukten eller innehållsämnena har testats på djur (försäljningsförbud). Djurförsöksförbudet gäller för slutprodukter och för innehållsämnen eller kombinationer av innehållsämnen. Så som Kemikalieinspektionen framhåller i sin rapport 1/12 kan detta innebära en situation där en tillverkare inte kan använda en ny ingrediens för att de toxikologiska uppgifter som behövs för säkerhetsbedömningen av ämnet inte kan tas fram på grund av djurtestförbud, utan tillverkaren blir i stället hänvisad till att endast använda innehållsämnen som det redan finns tillräckligt med toxikologiska uppgifter om. Försäljningsförbudet gäller för alla djurförsök som testar ingredienser med avseende på olika hälsoeffekter, med undantag för tester av toxicitet vid upprepad dos, reproduktionstoxicitet och toxikokinetik. För dessa specifika hälsoeffekter kommer försäljningsförbudet att införas stegvis, så snart alternativmetoder har validerats och antagits i EU-lagstiftningen under beaktande av valideringsprocesser, men med en bortre tidsgräns , oavsett om alternativmetoder finns tillgängliga eller inte vid detta datum. Utskottet noterar att kommissionen har haft ett uppdrag att utreda om det av tekniska skäl inte går att ersätta en eller flera av de ovan nämnda djurförsökstesterna fram . För att få underlag till denna utredning har en expertgrupp kartlagt befintliga alternativmetoder och den framtida utvecklingen av metoder. Kommissionen har också tillsammans med utvalda intressenter bedömt konsekvenserna av att tillämpa tidsgränsen för ett totalt djurförsöksförbud och om det kan vara befogat att föreslå en ändring av tidsgränsen. Enligt uppgifter från är regeringens inställning att de tidsgränser i kosmetikadirektivet som är beslutade ska gälla, och regeringen arbetar i enlighet med den linjen. När det gäller förbud som avser hushållsprodukter instämmer utskottet i den slutsats som drar om ämnen i denna breda produktgrupp, dvs. i den mån ett ämne omfattas av Reach är ämnets inneboende egenskaper, inklusive eventuella farliga egenskaper, kända oavsett i vilken produkt det används. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ13 (S) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:MJ215 (S) delvis lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, FP, C, SD, V, KD) om naturligt beteende, djurhållning i lantbruket, pälsdjur, märkning och registrering av katter, sexuella övergrepp på djur och kastrering av smågrisar. Jämför reservationerna 14 (S, MP, V), 15 (S) och 16 (MP, V). I motion 2011/12:MJ436 (M) yrkande 1 framhålls att djur ska kunna bete sig naturligt, så att beteendestörningar inte uppkommer. Enligt motion 2011/12:MJ476 (C) bör mjölkkor i modern lösdrift inte omfattas av krav på sommarbete. I motion 2011/12:MJ403 (M) efterfrågas initiativ för att försöka hitta rimliga lösningar som kan möjliggöra utomhusvistelse för smågrisar. Enligt motion 2011/12:MJ227 (KD) är en utvärdering av miljön och hälsan inom äggproduktionen nödvändig. Det är angeläget att komma till rätta med djurskyddsproblem hos bl.a. hönor i burar enligt motion 2011/12:MJ436 (M) yrkande 2 delvis. I motion 2011/12:MJ413 (C) framhålls behovet av att förtydliga vilka särskilda skäl som kan ligga till grund för dispens från förbudet mot hästhållning på marker som inhägnas med taggtråd. Enligt motion 2011/12:MJ361 (S) bör få i uppdrag att se över frågan om ett totalförbud mot taggtråd, då taggtråd är omodernt och medför en ökad skaderisk. I flera motioner framhåller man att minknäringen måste leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende och nämner att pälsdjursnäringsutredningen rekommenderade att minknäringen helt eller delvis läggs ned om man inte senast till 2010 lyckats leva upp till kravet. bör enligt kommittémotionerna 2011/12:MJ220 (MP) och 2011/12:MJ203 (V) besluta att införa en ny paragraf, 4 a §, i djurskyddslagen, i vilken det uttryckligen föreskrivs dels att minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses, dels att minkar ska ha tillgång till vatten att simma i och att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. I kommittémotion 2011/12:MJ376 (S) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande med innebörden att regeringen ska återkomma till med ett förslag om skärpta djurskyddskrav vid minkuppfödning i enlighet med det förslag som lades fram av den dåvarande socialdemokratiska regeringen . I motion 2011/12:MJ436 (M) framhåller man att det är angeläget att komma till rätta med djurskyddsproblemen hos minkar på pälsfarmer (yrkande 2 delvis). I motion 2011/12:MJ443 (SD) yrkande 1 anförs att man i djurskyddslagen bör införa en paragraf som klart och tydligt stipulerar att minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras naturliga behov av att springa, klättra och simma kan tillgodoses. Enligt motion 2011/12:MJ264 (FP) bör pälsfarmer förbjudas, då djur för pälsproduktion föds upp under förhållanden som är fullständigt oacceptabla. Flera motioner tar också upp frågan om märkning och registrering av katter. I kommittémotion 2011/12:MJ376 (S) yrkande 14 anförs att vi behöver en lag om märkning och registrering av katter. Enligt motion 2011/12:MJ362 (S) bör man utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter, och i motion 2011/12:MJ213 (S) efterfrågas en utredning om behovet av en sådan lagstiftning. I motion 2011/12:MJ243 (FP) yrkande 1 framhålls att det bör införas bestämmelser om att katter ska ha samma skydd i lagstiftningen som t.ex. hundar. Enligt samma motion finns ett behov av att minska kattstammen i (yrkande 2). Det framhålls även att det är hög tid att det ställs krav på kattägare genom att de blir ålagda att registrera, märka och kastrera sina katter (yrkande 3). Enligt yrkande 4 i samma motion bör kattägare ansvara för tillsynen av sina katter. Vidare yrkas att det ska betraktas som ett brott och vara förenat med sanktioner att överge sin katt (yrkande 5). Det framhålls också att det finns koncept inom kommuner att erbjuda en övergiven katt till en person som känner sig ensam (yrkande 6). Enligt motion 2011/12:MJ304 (S) bör regeringen ta initiativ till ett förbud mot tidelag. I motion 2011/12:MJ365 (S) anförs att det är hög tid att införa ett förbud mot obedövad kastrering av smågrisar. Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningen, lämna förslag till ny djurskyddslag och djurskyddsförordning samt ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). överlämnade utredaren betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Syftet med utredningen har varit att dels undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels finna lösningar på ett antal särskilda djurskyddsproblem. Villkoren för den nya djurskyddslagstiftningen har varit att den ska ge minst samma djurskyddsnivå som den gällande lagstiftningen, utgå från de enskilda djurens behov samt verka förebyggande. Bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen ska även vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Utredaren presenterade i betänkandet Ny djurskyddslag ett förslag på en ny djurskyddslag och en ny djurskyddsförordning. Förslaget innebär att detaljeringsgraden i lagen och förordningen sänks och mer detaljerade bestämmelser flyttas till djurskyddsföreskrifter, där de kan uppdateras och justeras i takt med ny forskning och utveckling. Vidare föreslår utredaren att djurskyddsföreskrifter bör ses över och lämnar förslag på hur detta bör göras. I betänkandet föreslår utredaren att regeringen ska ge i uppdrag att se över föreskrifterna i syfte att sänka detaljeringsgraden, öka målstyrningen och göra om föreskrifter till allmänna råd där så är möjligt utan att sänka djurskyddsnivån. Utredaren föreslår dock inte någon generell sänkning av föreskrifternas detaljeringsgrad utan anser att denna måste bedömas utifrån de djurskyddsrisker, behov och förutsättningar som ligger till grund för varje enskild bestämmelse. Alla föreskrifter ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet, och förändringsarbetet ska ske i samråd med bransch- och intresseorganisationer. För att stärka den vetenskapliga grunden anser utredaren att ett vetenskapligt råd ska kopplas till revisionen av föreskrifterna. Utredaren anser att dialogen mellan myndigheterna och bransch- och intresseorganisationerna måste präglas av respekt och samarbetsvilja för att acceptansen och respekten för djurskyddslagstiftningen ska öka. Ansvaret för denna dialog vilar på alla involverade parter. Vidare anförs att djurskyddsbestämmelserna skulle få större acceptans om det tydligt framgick vilka djurskyddsproblem, vilken forskning och vilka överväganden som har legat till grund för dem. I betänkandet föreslås därför att föreskriftsmotiv eller liknade informationstext kopplas till föreskrifterna. För att skapa en god djurvälfärd anser utredaren att det krävs att man både ser till djuret och till den miljö som djuret hålls i, dvs. det finns ett behov av såväl djurbaserade som resursbaserade bestämmelser. används båda dessa olika typer av bestämmelser och utredaren anser att så bör göras även i den nya lagstiftningen. Utredaren anser att system med djurbaserade välfärdsparametrar och välfärdsindikatorer kan vara ett viktigt komplement till lagstiftningen som kan höja djurvälfärden över miniminivån. Det kan också vara ett värdefullt verktyg för t.ex. djurhållarens egenkontroll samt myndigheternas kontroll och riskvärdering. Utredaren anser dock inte att dessa utvärderingssystem kan ersätta dagens djurskyddsbestämmelser eftersom lagstiftningen då förlorar sitt förebyggande syfte. Utskottet konstaterar att utredningen remissbehandlas. Som utredaren påpekar i betänkandet Ny djurskyddslag är det viktigt att djurskyddslagstiftningen vilar på en tydlig etisk grund och har en stark förankring i samhället. En djurhållning måste enligt utredarens mening ge en god djurvälfärd om den ska anses vara etiskt acceptabel. Med djurvälfärd avser utredaren såväl hälsa och biologisk funktion som beteendebehov och känslor. En god djurvälfärd innebär alltså sammanfattningsvis att djuren mår bra såväl fysiskt som psykiskt. Begreppet naturligt beteende klargörs i den nya lagen genom att det anges att djur ska hållas och skötas på ett sådant sätt att de ges möjlighet att uttrycka sådana naturliga beteenden som djuren är starkt motiverade för och som ger dem en funktionell återkoppling, dvs. minskar djurets motivation att uttrycka beteendet i fråga. Dessa beteenden begränsas dock till beteenden som rör djurens behov av rörelse, vila, komfort, sysselsättning, födosök och socialt umgänge. Med sysselsättning avses även sådan sysselsättning som endast är viktig för djuret av dess liv, t.ex. suggors behov av att bygga bo inför grisning och behov av att få suga. Begränsningen införs på grund av att det finns beteenden som djur är starkt motiverade för men som är oönskade eller svåra att tillgodose i djurhållning. Ett exempel på detta är att djur kan vara starkt motiverade att para sig eller att slåss. Utredaren anser inte att det i lagen ska regleras exakt vilka beteenden som avses med naturligt beteende eftersom det skulle ge lagen en mycket hög detaljeringsgrad. Detta bör i stället regleras i föreskrifter och uppdateras i takt med ny kunskap på området. Enligt utredarens förslag införs också en bestämmelse i lagen som anger att djur ska hållas på ett sådant sätt att beteendestörningar förebyggs. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2011/12:MJ436 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att när det gäller krav på betesgång angavs i propositionen till djurskyddslagen (prop. 1987/88:93) ett antal exempel på vad man menar med naturligt beteende: För både bundna kor och kor i lösdrift bör dock krav uppställas på betesgång. Särskilt viktigt är detta naturligtvis för de djur som står uppbundna . I det traditionella sättet att hålla mjölkkor har också ingått att låta djuren gå på bete . Inomhushållning har visats öka frekvensen av vanliga och viktiga sjukdomar. Kravet på betesgång är därför mycket viktigt. Betesgång ger dessutom djuren ett allmänt välbefinnande och god motion som djuren får möjlighet till ett naturligt beteende. I betänkandet Ny djurskyddslag anges också att bete är viktigt från djurskydds-, djurhälso- och smittskyddssynpunkt. Beteshållning ger mjölkkor en möjlighet att bete sig naturligt, och under beteshållning läker även vissa klövproblem. Som framhålls i betänkandet är möjligheten att kunna hålla kor på bete också viktigt i samband med salmonellasaneringar. Utskottet uppmärksammar för övrigt att utredaren föreslår krav på att djur ska hållas lösgående. Utredaren anser att system med uppbundna djur ska fasas ut eftersom de i stor utsträckning begränsar djurens möjlighet att bete sig naturligt. Utredaren föreslår därför att alla djur ska hållas lösgående men att får ett bemyndigande att föreskriva om undantag så att system med uppbundna djur kan fasas ut i en rimlig takt. När det gäller mjölkkor bedömer utredaren att man är på god väg att fasa ut system med uppbundna djur. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ476 (C) avslås. När det gäller utomhusvistelse för grisar noterar utskottet att det genom djurskyddslagstiftning infördes bestämmelser i djurskyddsförordningen om att avelssvin om det är möjligt ska få tillfälle att vistas ute (12 §) och om att svin ska hållas lösgående (14 §). I betänkandet Ny djurskyddslag anförs att dessa bestämmelser på förordningsnivå har tolkats på många olika sätt. Vidare framhålls att även om möjlighet till utevistelse för avelssvin främst har blivit verklighet i den ekologiska grisuppfödningen så har djurskyddslagstiftningen lett till att uppfödningssystemen i i många hänseenden har utvecklats åt ett annat håll än i övriga EU. Den har t.ex. stimulerat till att byggnadslösningar har tagits fram där utevistelse kan ingå i system för hållande av exempelvis sinsuggor. Det anförs emellertid också att avelsarbetet har inriktats mot att få så snabbväxande djur som möjligt.