bet · GZ01KU15 · 2012-04-02 00:00:00 — Därför föreslog kommittén att kommunerna ska ges ett nytt särskilt kapitel i regeringsformen. Enligt kommittén borde ett sådant kapitel innehålla bestämmelser som är specifika för den kommunala sektorn och som redan är föremål för en reglering i regeringsformen, dvs. den kommunala självstyrelsen, den kommunala beskattningsrätten, beslutanderätten i kommunerna och den kommunala indelningen. Vidare borde det i kapitlet tas in nya bestämmelser om den kommunala självstyrelsen som en princip för all verksamhet och om avvägningen med en proportionalitetsprincip. Dessutom borde enligt kommittén en bestämmelse som förtydligar att skatteutjämning mellan kommuner är möjlig tas in i kapitlet. delade dock inte förslag (se SOU 1996:129) om att även bestämmelser om valsystemet och om den kommunala rösträtten borde tas in i ett eget kapitel i regeringsformen (s. 542). Regeringen ställde sig bakom förslag som därefter antogs av (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19 och bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21). Regleringen av den kommunala revisionen har varit föremål för översyn . Syftet med dessa översyner har bl.a. varit att stärka oberoendet i den kommunala revisionen. Den första översynen föreslogs av i betänkandet Den kommunala revisionen ett demokratiskt kontrollinstrument (SOU 1998:71). Utredningen ledde senare fram till att regeringen lade fram propositionen En stärkt revision (prop. 1998/99:66), och regeringens förslag antogs av (bet. 1998/99:KU30, rskr. 1998/99:210). De ändringar som då infördes innebar bl.a. att kommunallagens bestämmelser om jäv för förtroendevalda och anställda i nämnder utvidgades till att även omfatta de förtroendevalda revisorerna, att revisorerna i sin granskning ska biträdas av sakkunniga som de själva väljer och anlitar i den omfattning som de själva bestämmer, att de sakkunnigas rapporter ska bifogas de förtroendevalda revisorernas revisionsberättelse och att varje revisor fick rätt att löpande i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar väcka ärenden som rör granskningen. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att se över den kommunala revisionen. Utredningen överlämnade betänkandet Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting (SOU 2004:107). Betänkandet låg till grund för propositionen Stärkt revision och ansvarsprövning i kommuner och landsting (prop. 2005/06:55). I den föreslog regeringen, för att markera revisionens objektivitet och opartiskhet, ändringar i kommunallagen som innebär att en revisor inte ska vara valbar till uppdrag som ordförande eller vice ordförande i fullmäktige, ledamot eller ersättare i en nämnd eller en fullmäktigeberedning, eller som ledamot eller suppleant i kommunala företag. Vidare gjordes ändringar i reglerna om fullmäktiges ansvarsprövning, och skyldigheten att anlita sakkunniga förtydligades. antog de föreslagna lagändringarna (bet. 2005/06:KU27, rskr. 2005/06:227). I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen beslutade att i enlighet med en reservation (M, FP, KD, C, MP) tillkännage för regeringen att en ny utredning borde tillsättas med ett brett uppdrag att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare stärka den kommunala revisionens oberoende. Enligt reservationen kunde ytterligare åtgärder behöva vidtas för att stärka oberoendet. En aviserad utredning av frågan om förtroendevaldas valbarhet och om skärpningar som var rimliga i förhållande till bl.a. små kommuners rekryteringsförutsättningar var enligt reservanterna alltför snäv. Mot bakgrund av tillkännagivande gav regeringen Statskontoret i uppdrag att analysera tänkbara åtgärder för att stärka den kommunala revisionens oberoende inom det nuvarande systemet med förtroendevalda revisorer. I uppdraget ingick även att analysera andra huvudmannaskapsformer än den nuvarande, t.ex. att revisionen bedrivs av privata yrkesrevisorer, i statlig regi eller i annan offentligrättslig form. I rapporten mer oberoende revision analys av tänkbara åtgärder (2008:4) redovisade Statskontoret sina överväganden. Statskontorets rapport och en inom upprättad promemoria (Oberoendet i den kommunala revisionen, Ds 2009:11) låg till grund för propositionen Oberoendet i den kommunala revisionen (prop. 2009/10:46). I den föreslog regeringen att den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige inte ska vara valbar som revisor inom den kommunen eller det . I övrigt föreslogs inte någon ytterligare förändring av de nuvarande reglerna inom ramen för det kommunala huvudmannaskapet för revision. Det lämnas inte heller något förslag om att ändra huvudmannaskapet genom exempelvis statligt eller privat huvudmannaskap. Enligt regeringen har det nuvarande systemet stora fördelar. I denna del anförde regeringen bl.a. att den kommunala revisionen med av fullmäktige utsedda revisorer har en mycket stark koppling till hur kommuner och landsting fungerar. Regeringen betonade att det i finns en långtgående självstyrelse och att det kommunala beslutsfattandet utgår ifrån den folkvalda fullmäktigeförsamlingen. Det är fullmäktige som utser ledamöter i styrelse och nämnder, som beslutar om budget och som fastställer bokslutet. Dessutom utser fullmäktige revisorer och fastställer revisionens budget, något som följer av fullmäktiges starka ställning. Revisionen är således fullmäktiges kontrollinstrument och den vilar liksom nämndsystemet på att huvudansvaret åligger förtroendevalda. Vad gäller frågan om ett system med revision i statlig regi ansåg regeringen att med en sådan ordning skulle det lokala självstyret försvagas i och med att fullmäktige inte kan påverka valet av revisorer eller vilka medel som ska avsättas för revision. Om fullmäktiges ansvar för revisionen övertas av staten riskerar den enligt regeringen snarare att bli en del av den statliga tillsynen av kommunerna. Revisionen tappar också värdefull lokalkännedom och erfarenhet av den kommunala organisationen och politiken. Det är också främmande för den gällande ansvarsfördelningen mellan de bägge folkstyrelsenivåerna att den ena nivån reviderar den andra. Sammanfattningsvis ansåg regeringen att en sådan modell inte borde införas. antog regeringens förslag (bet 2009/10:KU16, rskr 2009/10:135) och de föreslagna lagändringarna trädde i kraft . avstyrkte utskottet en motion om behovet av extern yttre revision (bet. 2010/11:KU24). I denna del hänvisade utskottet till att den kommunala revisionens oberoende hade stärkts. Reglering av kommunala frågor i regeringsformen har utretts av , och i regeringsformen finns numera ett eget kapitel om kommuner. Dessutom har regleringen av den kommunala revisionen varit föremål för översyn . Bland annat har frågan om ett system med revision i statlig regi utretts. Syftet med dessa översyner har bl.a. varit att stärka den kommunala revisionens oberoende. De har också lett till ändringar i kommunallagen. Den senaste ändringen i kommunallagen trädde i kraft och innebär att den kommunala revisionens oberoende har stärkts. Sammantaget är utskottet inte berett att nu förorda en översyn av frågan om ytterligare åtgärder avseende den kommunala revisionen och avstyrker därför motionerna 2010/11:K342 (KD), 2011/12:K303 (M), 2011/12:K345 (KD) och 2011/12:K365 (FP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Statsskicket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:K422 av m.fl. (V) och 2011/12:K314 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:K298 av och (båda S), 2011/12:K225 av (S), 2011/12:K228 av och (båda S), 2011/12:K233 av (S), 2011/12:K252 av och (båda FP) yrkande 1 och 2011/12:K325 av (S) samt 2011/12:K292 av och (båda MP). Jag anser att ska tillkännage att regeringen bör utreda det svenska statsskicket i syfte att avskaffa monarkin. Det högsta ämbetet i landet bör inte kunna gå i arv. En statschef ska tillsättas enligt demokratiska principer. All makt ska på riktigt utgå från folket och de val som genomförs ska vara grunden för styret i riket. Dessutom har stödet för monarkin aldrig varit så lågt som och det är framför allt lågt bland unga personer. Successionsordningen tar inte heller hänsyn till den grundlagsfästa religionsfriheten. Statschefens immunitet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K314 av m.fl. (V) yrkande 3. Jag anser att ska tillkännage att regeringen bör utreda statschefens åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet. Oavsett hur statschefen utses är det inte rimligt att statschefen åtnjuter total åtalsimmunitet. Statschefen bör, i likhet med övriga straffmyndiga, kunna åtalas om det finns misstanke om att han har begått brott. Statschefens immunitet bör motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Medlemskapet i Europeiska unionen, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K207 av och (båda SD), 2011/12:K383 av m.fl. (SD) och 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 14. Jag anser att möjligt bör inleda förhandlingar om ett svenskt utträde ur EU. Jag är positiv till ett mellanstatligt samarbete mellan fria, demokratiska europeiska nationer när det gäller gränsöverskridande frågor som brottsbekämpning, miljöarbete och handel. Det svenska EU-medlemskapet berövar dock enligt min mening landet stora ekonomiska resurser som hade behövts för att stärka den svenska välfärden. Dessutom anser jag att unionens detaljstyrning och krav på likriktning utgör ett hot mot vårt lands kulturella särart och att EU:s alltmer överstatliga karaktär urholkar demokratin och begränsar de svenska medborgarnas inflytande över sin egen vardag. Vikten av ett utträde ur EU gör också att jag inte kan ställa mig bakom den nuvarande bestämmelsen i regeringsformen om att är medlem i EU. Sammantaget anser jag att ska tillkännage för regeringen att omgående bör inleda förhandlingar om ett svenskt utträde ur EU och att regeringen bör lägga fram förslag till ändring av regeringsformen med innebörd att bestämmelsen om att är medlem i EU ska upphävas. Minskning av antalet riksdagsledamöter, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K370 av (SD) i denna del och 2010/11:K260 av (M), 2011/12:K266 av (M), 2011/12:K279 av (M) och 2011/12:K360 av (M). har en i förhållande till landets folkmängd stor folkrepresentation i i jämförelse med andra länder. Det har hävdats att det krävs relativt många riksdagsledamöter för att alla delar av landet ska tillförsäkras en god representation i . Enligt min mening måste man dock ta i beaktande det faktum att bl.a. tillgången till internet innebär nya möjligheter till interaktiv kontakt oberoende av geografiska avstånd. En minskning av antalet ledamöter i skulle kunna medverka såväl till att de folkvalda blir mer kända ute i landet som till att minska administrationen och kostnaderna. Vad som anförts om att minska antalet riksdagsledamöter bör ges regeringen till känna. Behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i , punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K374 av och (båda SD), 2011/12:K375 av och (båda SD) och 2011/12:K390 av och (båda SD) yrkande 2. Det kan uppstå intressekonflikter för statsråd och riksdagsledamöter som har två eller flera medborgarskap. Krav på enbart svenskt medborgarskap bör gälla för statsråd och riksdagsledamöter. Möjligen ska ett sådant behörighetsvillkor avse ett visst antal år. Jag anser att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i samt att regeringen ska bereda lagändringar för att åstadkomma detta och återkomma till med sådana förslag. Tidskarantän för statsråd och höga statstjänstemän, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K293 av m.fl. (MP) yrkande 5. En flexibel arbetsmarknad där personer byter mellan offentlig och privat sektor är ofta av godo, men i undantagsfall kan intressekonflikter uppstå. I redovisad föreslås en generell möjlighet att utlösa en ettårig karantän för statsråd, statssekreterare, generaldirektörer och motsvarande. En tidskarantän finns för ledamöter. har tidigare anfört att det kan finnas skäl för regeringen att pröva möjligheten att införa tidskarantän för bl.a. statsråd. Enligt utskottet var det dock inte nödvändigt med något initiativ från i denna del. Det finns fortfarande inga särskilda regler eller rutiner om tidskarantän. Därför finns det enligt min mening anledning för att tillkännage att regeringen bör utreda frågan om tidskarantän för statsråd och höga statstjänstemän. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K233 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. 2010/11:K260 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av antalet riksdagsledamöter så att de minskas med 100. 2010/11:K261 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta statschefen överta de uppgifter som enligt 6 kap. 2 § första stycket regeringsformen åvilar talmannen i samband med att en statsminister ska utses. 2010/11:K298 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. 2010/11:K330 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byte av partitillhörighet. 2010/11:K342 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. 2010/11:K367 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundlagsskydd för våra gemensamma tillgångar. 2010/11:K422 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda det svenska statsskicket i syfte att avskaffa monarkin. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K207 av och (båda SD): beslutar att upphäva bestämmelsen i 2 kap. 10 § regeringsformen om medlemskap i . 2011/12:K225 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef. 2011/12:K228 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. 2011/12:K233 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. 2011/12:K252 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att republik bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungen fråntas sin roll som ordförande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utländska ambassadörer överlämna sina kreditivbrev till talmannen eller utrikesministern. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör statschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen eller statsministern. 2011/12:K266 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag. 2011/12:K279 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i . 2011/12:K292 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda återinförandet av valmonarki i . 2011/12:K293 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om karenstid för ministrar och höga statstjänstemän efter att de avslutat uppdraget. 2011/12:K303 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett grundlagsskydd för den kommunala revisionen. 2011/12:K314 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda det svenska statsskicket i syfte att avskaffa monarkin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva monarkens åtalsimmunitet. 2011/12:K323 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byte av partitillhörighet. 2011/12:K325 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik i . 2011/12:K345 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. 2011/12:K360 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter till 175. 2011/12:K365 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kunna ges möjlighet att agera även på och regional nivå när så begärs av kommunerna själva. 2011/12:K370 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa spärren till , valkretsindelningen och minska storlek. Motionen behandlas såvitt avser att minska storlek. 2011/12:K374 av och (båda SD): beslutar om ändring av vallagen så att endast personer med enbart svenskt medborgarskap är valbara till riksdag. 2011/12:K375 av och (båda SD): beslutar om ändring av grundlagen så att endast personer som har innehaft enbart svenskt medborgarskap under kan utses till statsråd. 2011/12:K383 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående ska omförhandla vårt nuvarande medlemskap i unionen till att enbart omfatta Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). 2011/12:K390 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som innehaft svenskt medborgarskap ska kunna utses till statsråd eller vara valbar till som ledamot eller ersättare till ledamot. 2011/12:K392 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja omförhandlingar av det svenska EU-medlemskapet till att endast omfatta och att därmed träder ut ur EU. Dagens tredje betänkande från handlar om författningsfrågor och institutionella frågor. Jag tänkte i första hand tala om korruption. När det gäller korruption slår vi oss ofta för bröstet i och tycker att vi är lite bättre än många andra länder. Det stämmer i viss utsträckning. Vi har mindre korruption i än i många andra länder. Vi har en rad lagar som är bra på detta område, men vi sticker nog framför allt ut åt andra hållet när det gäller lagstiftning. Det bevisas av att en rad internationella organ kritiserar för att vi har en svag lagstiftning. Kanske beror det på att vi har varit ganska befriade från stora korruptionsskandaler och problem i den riktningen. De som har mer erfarenhet på detta område har antagligen lärt sig att hantera frågorna i större utsträckning och har också utvecklat en lagstiftning inom de områden där det är viktigast.En fråga som vi redan har haft uppe är whistleblowers. Det är ett skydd mot korruption, och vi måste stärka skyddet för dem som påtalar oegentligheter för myndigheter. behöver en lagstiftning på detta område. Det har vi inte , men det har vi tagit initiativ till i . Vi är inte framme i en ny lagstiftning , men vi har påbörjat processen och kommer förhoppningsvis inom snar framtid att få en lagstiftning på plats.En annan fråga handlar om regler för partiernas finansiering. Det har vi diskuterat ganska mycket , men ännu har vi inte tillsatt någon utredning eller verksamhet på statlig nivå som har tagit tag i frågan och visar att vi är på gång att göra något åt det pinsamma att vi är ett av de få demokratiska länderna i och världen som inte har en fungerande lagstiftning på detta område.Jag tror att det flesta inser att det är problematiskt att man ska kunna ge pengar till partier utan att det finns någon reglering av om de som ger pengar kan kräva något tillbaka och så att säga betala för politiska beslut. Så ska vi inte ha det.En tredje fråga, som även internationella organ har påtalat att brister i när det gäller korruptionsbekämpning, handlar om karenstider för ledande politiska befattningar. Inom ett område har vi i karenstid när det gäller övergång från en verksamhet till en annan, och det är . Direktionen i har en karantän, och man kan inte gå från riksbankschef till bankchef . Då måste riksbanksfullmäktige i så fall ge dispens, och det är en möjlighet. Här har vi alltså en karantänlagstiftning som gäller.Jag tycker liksom Greco i att en sådan lagstiftning borde införas i lite större omfattning. Vi har många exempel på att detta är problematiskt - allt från när han avgick som näringsminister till som gick till JKL strax efter sin avgång. har det kommit ytterligare exempel.Riksåklagaren tyckte att övergången från Försvarsdepartementet till var problematisk i något fall eftersom man kunde misstänka att tjänsten var ett slags betalning för att personen hade deltagit i arbetet med att få fram ett avtal som gynnade Saab.En utredning som och har genomfört för och som heter Svängdörr i staten pekar på att detta antagligen inte skulle vara särskilt dyrt, vilket har varit ett argument emot detta. Har man en ordning med ett begränsat antal befattningshavare som har skyldighet att tala om när man går från en hög statlig tjänst som statssekreterare eller minister till en privat tjänst, och ett organ som har att bestämma om det är problematiskt eller inte - i regel är det inte det - berör det i praktiken ganska få människor.De fall det handlar om gäller förtroendet för politiska beslut och om att minimera intressekonflikter och på så sätt minska risken för korruption. Jag tycker att det skulle stärka svensk demokrati och korruptionsarbetet i om vi kan få till en lagreglering på detta område. Jag stöder därför reservationen. Det är synd att vi än så länge inte har fått med oss fler.Det finns en lång rad frågor i betänkandet som jag inte tar upp . Det gäller till exempel statsskicket och monarkins vara eller icke vara. Jag tror att flera av er kommer att diskutera de frågorna. Jag tycker att monarkin kanske inte är ett bra system långsiktigt, men så länge det finns ett starkt stöd för den hos svenska folket tror jag att det är rimligt att monarkin får finnas kvar. Däremot är det skönt att vi har avskaffat dess politiska betydelse i allt väsentligt. Före frågestunden sade vår ordförande många lovvärda saker om utskottets arbete i författningsfrågor. Där har jag ingen annan uppfattning i stort utan kan instämma i det han säger. Men jag yrkar bifall till tre reservationer som vi har avgett.Den första gäller frågan om vårt medlemskap i unionen. Jag anser att möjligt bör inleda förhandlingar om ett svenskt utträde ur EU.