bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Jag kunde nästan ha skrivit artikeln själv, om någon hade bett mig att göra en hemläxa om vad Alliansen kommer att säga utan att säga någonting. Och så var det lite raljerande om oss från oppositionen.I hittar jag däremot , och artikel. Det var framför allt en mening som jag tyckte var intressant. Det står så här: I ett hållbart samhälle prissätts jordens naturresurser så att priset också reflekterar miljöeffekterna.Den meningen hade jag gärna sett i artikeln i . Jag kan titta på andra länder, framför allt ett land som finansministern brukar ta upp som ett exempel, . Jag märker att man där arbetar effektivt - det är en konservativ borgerlig regering - med en gigantisk energiomställning som ökar sysselsättningen med upp till 700 000 personer. Det är det som vi i skulle behöva.Man brukar framhålla - det gör bland annat finansministern - att det är och som har klarat krisen på ett bra sätt. Ja, jag håller med. I mitt inledningsanförande sade jag också att det inte är några problem med de offentliga finanserna här. Vi står bakom att det är en stabil politik.Men vart är vi på väg? Jag skulle vilja veta mer. Det handlar om det hållbara samhälle som vi vill bygga, som statsministern uttalar. Man ska prissätta. Det är precis det som vi i efterlyser och som vi saknar helt och hållet i den här vårpropositionen. Vi hoppas att det kommer mer , men jag tvivlar starkt, eftersom det inte nämns med ett enda ord. Däremot minns jag hur det var . Under förra mandatperioden pratade själv väldigt varmt om koldioxidskattens styrande effekter. Vi går gärna vidare med fortsatt klimatanpassning av skatterna, för skatter är effektiva när det gäller att styra människors beteenden.Vi hade till exempel stora satsning på att kompensera jordbruket för dieseln. Man återbetalade när det gällde dieselanvändning till jordbruket. Som jag förstår det var det en central del av koldioxidpolitiken under den förra regeringen.Det har vi avvecklat. Därigenom får vi en stor effekt på koldioxidutsläppen utan att det kostar samhället eller hushållen stora belopp. Det är en väldigt effektiv skatteförskjutning.När vi nu talar om skatter och styrning vill jag bara diskutera det här med arbetsgivaravgifter, för jag kan inte lämna i den frågan. vill höja arbetsgivaravgifterna med 16 miljarder. Det är en grundidé för att slå ut unga människor genom höjda arbetsgivaravgifter. Det vill man till en liten del använda till att sänka arbetsgivaravgifterna upp till en viss del av lönesumman.Vi vet att alla sänkningar över lönesumman naturligtvis inte har någon effekt. Då är det alltså 1 av de 5 miljarder som satsar på det här som har effekt. Då vill jag fråga : Om man höjer skatterna med 16 miljarder och sänker dem med 1 miljard, kommer sysselsättningseffekten då att vara positiv eller negativ? Kan det inte vara så att en höjning med 16 miljarder har större negativ effekt än en sänkning med 1 miljard, ? Det är väldigt spännande. Jag frågade om det här: Hur många jobb har det skapats genom den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga? Jag fick inget svar. Vad regeringen gör är att bedriva en slösaktig bidragspolitik genom generella sänkningar av arbetsgivaravgiften i stället för att sänka arbetsgivaravgiften för dem som är arbetslösa och behöver komma i jobb.Jag trodde att vi var överens om arbetslinjen i det här huset. Jag trodde att verkligen ville ha en arbetslinje och att folk ska börja jobba. Det vill vi nämligen i . Det är därför vi sänker arbetsgivaravgiften mer för dem som är arbetslösa. Vi tror på näringslivet i det här landet. Vi tror att de kan betala hyggliga löner till ungdomar när de ändå ska anställa dem och att de därför inte behöver någon subventionering. Vi tror inte på subventionering bara för subventioneringens skull.Men det gör alliansregeringen. Man sprider ut det hela. Man bedriver en bidragspolitik på det sättet. Man slösar med pengarna, enligt alla experter, men man kan inte redovisa hur många som har fått jobb. Vi menar att vi vill ge de ungdomar som är arbetslösa stöd och hjälp in på arbetsmarknaden. De som redan är inne på arbetsmarknaden behöver vi inte stötta extra.Jag har heller inte riktigt fått svar på det där med klimatet och koldioxidskatten och så vidare, utan det är bara generell luft jag har fått till svar. Jag undrar vad den mening jag citerade i innebär. När kommer ni att börja prissätta miljöeffekterna på ett rättvist sätt? har jag på mig att fortsätta den här diskussionen med . sänker alltså arbetsgivaravgifterna med, om jag minns rätt, upp till en viss andel av lönesumman. Vi vet att av de pengarna ligger 4 av över gränsen. Det kan naturligtvis inte ha någon som helst effekt över huvud taget på sysselsättningen att sänka arbetsgivaravgiften på den första lönesumman i , eller . 4 av är därför bortkastade.Då återstår alltså 1 miljard i sänkning. Låt oss då anta att effekterna av den sänkningen är i storleksordningen 1 200-1 300 jobb om vi räknar på samma sätt. Sedan höjer arbetsgivaravgifterna med 16 miljarder. På kort sikt kostar det i storleksordningen 20 000 jobb. Hur kan 1 000, 1 200 eller 1 300 jobb kompensera för 20 000 förlorade jobb? Hur kan 1 miljard väga upp 16 miljarder i höjning? Hur kan 16 miljarder i höjning vara en sänkning när den ska kompenseras med 1 miljard?Det här måste vara en av de mer bakvända ekonomisk-politiska logikerna vi har haft i riksdag. Man säger att arbetsgivaravgifter är viktiga. Sedan höjer man dem med 16 miljarder och sänker dem med 1 miljard.Fru talman! Detta går inte ihop. Det leder till färre jobb, fler unga utanför arbetsmarknaden, mindre sysselsättning och högre arbetslöshet. Det, fru talman, är en politik jag vill avvisa. Jag skulle vilja att finansministern förklarade ett par av Alliansens prioriteringar. Den ena var jag inne på tidigare med finansministerns kollega . Det gällde jobbskatteavdragen. Som vi har nämnt tidigare finns det bland oberoende bedömare en ganska stor gemensam uppfattning och samsyn kring jobbskatteavdragen. Till skillnad från många ineffektiva reformer från Alliansen har det här kanske varit den mest effektiva när det kommer till just att skapa sysselsättning och tillväxt. Finansministerns eget departement kommer fram till att av alla reformer för att skapa sysselsättning har jobbskatteavdraget varit den reform som skapat mest sysselsättning per krona.Nu befinner vi oss i ett ekonomiskt läge där just stimulans av sysselsättning och tillväxt är någonting som efterfrågas, senast härom timmen från . Då undrar jag hur Alliansen och finansministern förklarar en prioritering där man prioriterar räkmackor och andrahandsuthyrning framför den, enligt självt, mest sysselsättningsskapande åtgärden. För handen på hjärtat, de här två reformerna om cateringmoms och andrahandsuthyrning är sidospår som inte bidrar i någon större utsträckning till tillväxt. Hur förklarar man det för Alliansens väljare?Jag skulle också vilja fråga om en annan prioritering. Vi i är under Alliansen på gång att återigen slå nya invandringsrekord. prognostiserar SCB en invandring på över 100 000 i snitt. Det medför massiva kostnader. Hur förklarar ni för era väljare varför ni prioriterar en ökande invandring framför välfärd, sysselsättning och lägre skatt på arbete? Jag tror att alla förstår vad vill. Man vill för det första minska invandringen och för det andra stänga de invandrare som är i ute från arbetsmarknaden. Det är de två kärnidéer har: Färre ska komma hit, och de som kommer hit ska inte komma in och få arbete.Det är två grundläggande utgångspunkter som jag inte delar. Det är bra för att vi har öppna gränser. Det är bra att vi är en del av en öppen och fri världshandel. Det är bra att det kommer arbetskraftsinvandrare hit och gör viktiga arbeten. Det är bra och anständigt att vi har en flyktingpolitik som bygger på att människor kan fly från konflikter och få en i Sverige.Sedan har svensk integrationspolitik inte fungerat så väl som den borde. Vi borde både ha mer av stöd och mer av krav för att få invandrare som kommer till att snabbt komma in på arbetsmarknaden. Men hela utgångspunkt är att vi ska ha färre invandrare och att de som är här ska stängas ute.Jag delar inte den utgångspunkten, och därför ser jag också alldeles tydligt att när vi som regering utformar vår politik kommer vi att söka brett samförstånd. Vi kommer att försöka hitta stöd i riksdag för våra förslag hos både , Socialdemokraterna och andra partier. Men vi kommer inte att samarbeta med . Min fråga var alltså varför regeringen vill prioritera sänkt cateringmoms och underlätta andrahandsuthyrning framför ytterligare jobbskatteavdrag för att stimulera till sysselsättning.Svaret jag fick från finansministern talar sitt tydliga språk. Det är alltså Alliansens uppfattning att vi ska ha invandrare som ska bo i andra hand och breda våra räkmackor. Det måste vara den uppenbara kopplingen i och med att det var det resonemanget som kom som svar på frågan.Vad gäller politik och syn på segregation och invandring har vi en tydlig linje för innanförskap, att inkludera människor.Till att börja med bryter vi segregationspolitiken. Genom att vi minskar invandringen fyller vi inte på segregationen. Vi stärker svenska språket i skolan. Vi utökar undantagen från turordningsreglerna, vilket gör att tröskeln blir mindre in på arbetsmarknaden för den som inte redan har ett kontaktnät. Vi kommer också, som sagt, att budgetera för ett lägre skattetryck än Alliansen. Vi kommer att fördela skatterna tydligare, om man ser till exempel på arbetsgivaravgiften som jag nämnde i mitt anförande, mot de mindre företag som får möjlighet att nyanställda, och det är ofta just i de mindre företagen som invandrare jobbar.Vi riktar alltså våra insatser för att inkludera invandrare i samhället, och vi skapar också förutsättningar för det genom en invandringspolitik som inte fyller på ett redan ökande och omfattande utanförskap. Alliansen prioriterar i stället reformer för att göra servicetjänster billigare så att de nya invånare som har svårt att komma in på arbetsmarknaden ska kunna jobba med att laga mat till oss.Det är egentligen det som skiljer Alliansens arbetslinje från arbetslinje. Vår arbetslinje syftar i första hand till sysselsättning som ger tillväxt, inte till sysselsättning som i första hand skapar servicetjänster till oss andra. har tydliga prioriteringar. Man prioriterar lägre skatt. Man prioriterar högre a-kassa, bättre sjukförsäkring, större satsningar på försvaret, bättre äldreomsorg, mer till skolan, mer till vägarna och mer till järnvägarna.Jag tror att jag skulle kunna fortsätta räkna upp allting, för när jag har lyssnat på och för den delen är det praktiskt taget varje utgiftsområde och varje skatt som kan prioriteras. Man sänker alla skatter och satsar på alla områden.Det är inte att prioritera. Att prioritera är att säga att man är beredd att föreslå åtgärder som har effekter. Att vi stänger gränserna i och låser invandrare ute från arbetsmarknaden och stänger in dem i bidragsberoende är inte en politik som ger bättre offentliga finanser. Det är en politik som ger större utanförskap.Det är klart att det är bra att vi minskar skattekilarna i restaurangbranschen. Oavsett om det handlar om sill och nubbe, pizza eller någon annan rätt som serveras är det alldeles självklart att det är bra med mindre skattekilar därför att det ger fler jobb även i restaurangsektorn.Alla jobb behövs i . Det är vår prioritering, och det är därför det är bra att sänka restaurangmomsen, fru talman. Vi går över på den delen av talarlistan där de anmälda talarna framför allt tänker hålla sig till skattefrågorna och de ekonomiska riktlinjerna.Jag har förstått att humöret är på topp i den moderata riksdagsgruppen. Vi känner ju historiskt som partiet som vill lösa varje problem med ett avdrag eller en skattesänkning. Den förra mandatperioden var det säkert klackarna i taket - att överta en ekonomi med väldigt stora överskott och bara kunna sänka skatter i budget efter budget. Men så tog de stora överskotten slut, och även en borgerlig regering fick lära sig att efter sol kommer det regn.Den enda skattesänkning regeringen har bjudit sina riksdagsgrupper på den här mandatperioden är sänkningen av matmomsen. Ska vi titta på den här vårpropositionen kan vi notera att det enda som finns i den vägen, i alla fall som pekas ut, är ett eventuellt större avdrag när man hyr ut sin lägenhet. Det är inget som stillar en rejäl skattesänkarhunger.Det är kanske i det ljuset vi ska se det tonläge som finansministern hade . Det kanske inte är så roligt längre, när man inte kan gå vidare på den skattesänkarväg som tydligen är drivkraften bland både gamla och nya moderater.Det är naturligtvis så att den ekonomiska krisen i har lagt grimmor på regeringen på två sätt. Det ena är bristen på tillväxt, som gör att det inte finns utrymme för skattesänkningar. Ska leva upp till sin nya retorik, att man numera också är anhängare av en skattefinansierad välfärd, går det inte att sänka skatter.Det andra är det race to the bottom som bara fanns i , före finanskrisen. Länder sade att deras affärsidé var att sänka inkomstskatter, platta till skatterna, sänka bolagsskatterna: Så ska vi konkurrera. De länderna har det inte gått bra för. När de nu ska reda upp sina problem måste de gå den andra vägen. Det vi ser i är inte längre att sticker ut när det gäller skattekvot. Snarare är det så att de länder som var på väg nedåt nu är på väg upp. Det visar sig bland annat i att till exempel vår momssats är avvikande.Fru talman! Det börjar också göras bokslut över skattesänkarpolitiken. Så här i efterhand tror jag att det var ett strategiskt misstag, framför allt av , att klä sina skattesänkningar i uttryck som att det var en politik för att skapa arbete. Den har ju visat sig inte fungera. Det hade kanske varit bättre att 2006 säga som det var: Vi vill sänka skatterna framför allt för dem som har höga inkomster och för dem som har stora förmögenheter, för vi vill öka klasskillnaderna. I stället hette det att det var en jobblinje.Nu börjar vi på område efter område se att effekterna inte alls blir bra. Regeringen själv presterar i och för sig ett debattinlägg i vårpropositionen om jobbskatteavdragens effekt. Vi fick en betydligt mer nyanserad bild när vi hade en gemensam hearing och andra fick berätta vilken effekt de kunde se att jobbskatteavdragen har fått.Vi kan se att mantrat att sänkta skatter skulle leda till lägre arbetslöshet inte alls har fungerat. Arbetslösheten är högre , ungdomsarbetslösheten är mycket högre och långtidsarbetslösheten har skenat, trots skattesänkningar i hundramiljardersklassen. Visst går det att härleda ett och annat jobb till skattesänkningarna, men de arbetstillfällena måste vara bland de dyraste per styck som någonsin har skapats. Jag minns debatten om industristöden. Jag minns debatten om varvsstöden . Det var en västanfläkt i kostnader jämfört med vad den här politiken kostar. Det är inte en ansvarsfull politik, den är slösaktig.På sista raden, när man ändå har investerat i skattesänkningar i storleksordningen 100 miljarder med motivet att det skulle sänka arbetslösheten, kan vi notera att arbetslösheten har ökat. Hur ser då bokslutet ut? Det är inte bra.Men, fru talman, bokslutet måste också handla om fördelningseffekterna. Den sammanlagda effekten av skattesänkningarna har ökat klassskillnaderna i . Människor med låga inkomster står nu för en betydligt större del av betalningsansvaret för våra gemensamma utgifter. Det är sannerligen inte konstigt att barnfattigdomen ökar i vårt land och att ren välgörenhet har kommit tillbaka för att täppa till hålen i samhällssolidariteten.Fru talman! Vi socialdemokrater menar att kan och ska göra bättre ifrån sig. Vi har en mycket ambitiösare politik för att skapa nya kunskapsintensiva jobb och bekämpa arbetslösheten. Vi är fast beslutna att lyfta den svenska skolan. Vi tycker att bör gå före i klimatarbetet.Först på vår lista står naturligtvis att bekämpa arbetslösheten. Det har konstaterats att regeringens metod att använda skattepolitiken har varit alldeles för kostsam och haft alldeles för dålig effekt. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för alla har varit som att skjuta med en hagelbössa. Vi vill i stället använda det utrymmet till riktade insatser som hjälper fram innovationer till jobbskapande företag. I vår motion till exempel pekar vi på riskkapitalavdrag som förbättrar möjligheterna för växande företag att få in kapital från andra håll. Vi vill ge nystartade företag bättre möjligheter till att satsa på forskning och utveckling genom att tillåta avdrag för sådana kostnader, inte bara mot vinsten utan också mot arbetsgivaravgifter. Det är med sådana riktade insatser för framtidens jobb som vi skapar de riktiga jobben.Sänkningen av krogmomsen är en annan av de skattesänkningar som regeringen har genomdrivit i syfte att skapa jobb. visar det sig att inte heller den teorin fungerar. Det är ett mycket kostsamt sätt. Tänk så många arbetslösa i vårt land som i stället hade kunnat få en kvalificerad utbildning för de 5 miljarder som krogmomssänkningen kostar, så att de här människorna hade kunnat ta de jobb som näringslivet nu säger sig inte kunna besätta på grund av att det inte finns sökande med rätt kompetens.Det är genom en kvalificerad arbetsmarknadspolitik, en kvalificerad utbildningspolitik som man ser till att de arbetslösa får jobb i stället för att låsas in i fas 3. Och det är så, fru talman, att med en sådan politik som rustar människor och banar väg för nya jobb kommer också ökade skatteinkomster som kan finansiera välfärden. Vi får ofta höra frågan: Hur ska ni betala era höga ambitioner? Hur ska ni finansiera dem? Svaret är naturligtvis att för varje arbetslös som kommer i arbete, för varje människa som till följd av vidareutbildning kan byta till ett högre avlönat arbete ökar också de gemensamma resurserna och möjligheterna för den gemensamma välfärden.Långtidsarbetslösheten pressas tillbaka - tänk bara experimentet om vi kunde backa bandet och vara tillbaka på den långtidsarbetslöshet som fanns 2006, när den här regeringen tog över. I så fall skulle 45 000 färre än tvingas vara i långtidsarbetslöshet. Samhällets kostnader skulle naturligtvis vara betydligt lägre och skatteintäkterna öka. Och när vi slutar förvägra stora skaror av unga människor utbildning och hjälp in på arbetsmarknaden får de inte bara möjligheten att stå på egna ben, de får också vara med och bidra till det gemensamma.Det är den positiva spiralen - fler i jobb, fler som är utbildade att ta jobben som kan bygga starkt igen. Då behöver en ny regering, som inte ser som sin huvuduppgift att sänka skatterna för dem som redan har, utan en regering som ser till allas bästa och landets bästa - en regering som tar ansvar för sysselsättningen. Den svenska välfärdsmodellen är i högsta grad skattefinansierad. var de samlade offentliga utgifterna, inklusive transfereringarna, i och de samlade skatteintäkterna . Skatterna finansierade därigenom av de offentliga utgifterna. Även om det finns andra intäktsslag är skatterna själva fundamentet i finansieringen av välfärden och infrastruktursutbyggnaden. har en av världens högsta skattekvoter. Enligt vårpropositionen beräknas den hamna strax . Det sägs ibland i den allmänna debatten att den relativt höga skattekvoten är skadlig för och att vi av konkurrensskäl måste sänka skatternas andel av ekonomin. Men en ganska enkel omvärldsanalys tycker jag pekar i en annan riktning. Skattekvoterna för EU:s främsta krisländer 2009 säger en del: , , , . Det verkar inte som att låga skattekvoter innebär en stabil ekonomi.När man läser dagens betänkande ur ett skatteperspektiv ser man hur allianspartierna sida upp och sida ned upprepar den borgerliga regeringens mantra om jobbskatteavdragets förträfflighet. Det framgår av betänkandet att jobbskatteavdraget är den största enskilda förändringen av skattesystemet sedan reformen 1990/91 och att det sammantaget uppgår till eller alltså av de samlade skatteintäkterna. Jobbskatteavdraget anses ha medfört högre sysselsättning och ökat arbetskraftsdeltagande och leda till sänkt jämviktsarbetslöshet. Det är en tankebana som är lite svår att följa eftersom arbetslösheten stigit från dryga till dryga . begärde en utvärdering av jobbskatteavdraget, och regeringen lämnade också en sådan utvärdering som man presenterade sin vårproposition. Finans- och skatteutskotten genomförde sedan en öppen utfrågning om denna utvärdering. Vid utfrågningen hävdade statssekreterare från att utvärderingen givit entydiga resultat att jobbskatteavdraget har inneburit 100 000 fler sysselsatta och 25 000 färre arbetslösa. Om man läser själva utvärderingen uttrycker sig författarna dock mer försiktigt. De skriver till exempel att sammantaget indikerar detta att jobbskatteavdraget bidragit till högre sysselsättning. Det kan alltså finnas andra förklaringar. Detta påpekades också av bland annat TCO:s representant vid utfrågningen, som lyfte fram lägre nettoersättningar för arbetslösa och sjuka, det vill säga mer av piska, som ju infördes med jobbskatteavdraget. TCO ansåg vidare att jobbeffekten av jobbskatteavdraget är svår att påvisa och sannolikt mycket svagare än antagits. Även representant vid utfrågningen ifrågasatte utvärderingen och ansåg dess slutsatser vara skruvade och pekade i stället på tjänstesektorns tillväxt, särskilt inom kunskapsintensiva branscher, det vill säga en pågående strukturomvandling av svensk arbetsmarknad.Fru talman! Den presenterade utvärderingen av jobbskatteavdraget håller enligt min mening inte måttet, och regeringen drar alldeles för långtgående slutsatser av dess resultat. Till exempel saknas en analys av olika alternativa användningar av de det handlar om. Vad hade vi inte kunnat få för dessa pengar i form av till exempel infrastruktursatsningar, förbättrad rättvisa och social välfärd?Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att regeringen tydligen vill fortsätta med ytterligare jobbskatteavdrag. Jobbskatteavdragen är dessutom ett av flera exempel på den avdragskavalkad som kännetecknar Alliansens skattepolitik och som sammantaget innebär att skattesystemet kraftigt urholkas. Dessutom innebär det att olika inkomster beskattas olika och att därmed principen om skatt efter bärkraft undergrävs. vill återgå till lika skatt för lika inkomster oberoende av om dessa är från arbete, pension, a-kassa eller sjukförsäkring. Inkomstojämlikheten i mätt som Gini-koefficient har ökat , och regeringens politik förstärker detta. Vi vill däremot föra en politik för ökad jämlikhet och anser att löneinkomster på den övre halvan av inkomstfördelningen successivt kan beskattas högre än . Vi vill även återinföra skatt på arv, gåvor och förmögenhet, liksom de till exempel har gjort i vårt grannland Norge.Fru talman! Regeringen lider alltså av vad man gott kan kalla avdragshysteri, och denna har i grunden ändrat vårt skattesystem. Liksom en rad organisationer som LO, , , med flera anser vi därför att det är dags för en ordentlig översyn av vårt skattesystem. Detta avvisas än så länge av Alliansen som tydligen vill fullborda omdaningen av ett enhetligt och enkelt skattesystem till rena schweizerosten.Jag är alltså utan att jag på något sätt har gått in i alla detaljer mycket kritisk till regeringens skattepolitik. Men om jag så här strax före sommaruppehållet ska anstränga mig att hitta något positivt kan jag sträcka mig till att välkomna regeringens intentioner när det gäller att komma till rätta med skatteplanering genom skatteavdrag, vilket ju bland annat använts av riskkapitalbolag som bedriver verksamhet inom välfärdssektorn. har med rätta visat att det med dagens lagstiftning föreligger mycket starka incitament för riskkapitalbolag att använda sig av det man brukar kalla aggressiv skatteplanering. har motionerat om att avdrag ej ska medges för lån inom en koncern.