bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Åtgärden har inga budgeterade utgifter men förväntas innebära ökade utgifter på 2014 och 20152016. Slutligen avser regeringen att utreda vilka möjliga villkor, utöver befintliga krav, som bör ställas på ägare eller företagsledningar inom välfärdssektorn i samband med att tillstånd beviljas för en verksamhet. Det är dock viktigt att villkoren ställs på ett sätt som innebär att utbudet av utförare inom välfärdssektorn inte minskar. Ökad valfrihet och trygghet för föräldrar Målet för regeringens familjepolitik är att göra det möjligt att förena familjeliv och yrkesliv för både kvinnor och män. För att förbättra möjligheterna för bl.a. utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden avser regeringen att föreslå att högst av de ska kunna sparas till efter barnets fyraårsdag. Den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenningen höjs från åtta till . Regeringen avser också att lämna ytterligare förslag till förändringar av föräldraförsäkringen. Förändringarna i föräldraförsäkringen förväntas innebära minskade utgifter på . är utgiftsminskningen 90 respektive . För att förbättra ekonomin för familjer med de lägsta inkomsterna föreslår regeringen att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs från till per dag. Höjningen förväntas leda till ökade utgifter på . RUT-avdraget utökas till att omfatta även läxhjälp vilket beräknas innebära minskade skatteintäkter på . För att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda barnomsorg , nätter och avser regeringen att införa ett riktat statsbidrag på . Stöd till ekonomiskt utsatta Målet med regeringens fördelningspolitik är att den ekonomiska tillväxten och välfärdsökningen i samhället ska komma alla till del. För att stärka enskildas ekonomiska förutsättningar föreslås därför vissa riktade insatser. Regeringen föreslår att barntillägget för studerande med barn höjs . Vidare föreslås att bostadstillägget för ålderspensionärer höjs med . Till följd av det höjda barntillägget kommer utgifterna att öka med . Höjningen av bostadstillägget innebär ökade utgifter på 20132016. Stärkt rättsväsende för en tryggare vardag Regeringen föreslår ett flertal åtgärder för att stärka rättsväsendet, bland annat utökade insatser mot seriebrottslighet, en skärpning av minimistraffet för upprepad misshandel och hot mot närstående samt en skärpt sexualbrottslagstiftning. I det förebyggande arbetet genomförs åtgärder med sociala insatsgrupper samt skapas förutsättningar för att kunna vidta fler åtgärder mot missbruk bland ungdomar. Resurser tillförs i syfte att förkorta handläggningstiderna för ärenden som gäller unga lagöverträdare. Slutligen föreslår regeringen åtgärder för att förbättra och effektivisera rättsväsendet. Ärendehanteringen vid rättsväsendets myndigheter ska fortsatt moderniseras genom arbetet med att införa ett enhetligt elektroniskt informationsflöde i brottsmålsprocessen. Utifrån den utredning av polisorganisationen som presenterades (SOU 2012:13) ska och de 21 polismyndigheterna ombildas till en polismyndighet. Sammantaget föreslås utgiftshöjningar inom utgiftsområde 4 rättsväsendet på , , och 2016. För att möjliggöra en ombildning till en polismyndighet avsätts samt . Utöver detta föreslås även en allmän anslagsförstärkning till polisorganisationen på , 2015 och 2016. Utgifterna fortsätter att öka mot bakgrund av ett ökat antal inkomna mål till domstolarna, och regeringen föreslår därför att anslaget Rättsliga biträden m.m. ökas med 2013 och 2014, 2015 och 2016. Sänkt skatt för pensionärer För att förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärerna föreslås en sänkning av inkomstskatten för dem som är eller äldre vid årets ingång med sammanlagt fr.o.m. . Skattesänkningen, som berör alla inkomstnivåer, görs genom en höjning av det förhöjda grundavdraget. Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att de offentliga finanserna så tillåter. Energi-, klimat- och miljöpolitik Klimatförändringarna tillhör vår tids största utmaningar. Regeringens målsättning är att ha en långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv energi-, klimat- och miljöpolitik. Politiken ska grundas på vetenskapliga bedömningar och syfta till att minska skadliga utsläpp och miljöpåverkan, både nationellt och internationellt. Regeringen föreslår förlängda och förstärkta satsningar på energiforskning inom . Under 20132015 satsas ca på energirelaterad forskning, vilket ökar till ca 1,4 miljarder . Inriktning och mål kommer att preciseras i en särskild energiforskningsproposition . Bebyggelsen svarar för en betydande del av energianvändningen. För att bidra till ett mer energieffektivt byggande föreslår regeringen en demonstrations- och lärandesatsning inriktad på s.k. nära-nollenergibyggnader. Vidare avser regeringen att tillsätta en oberoende utvärdering av de styrmedel som regeringen använt för att effektivisera energianvändningen i . Regeringen bedömer vidare att matsvinnet i hushållen kan minska avsevärt med relativt små insatser. För att effektivisera miljötillståndsprocessen och möjliggöra regelförenklingar som bidrar till en snabbare utbyggnad av bl.a. anläggningar för förnybar energi har regeringen tagit initiativ till flera reformer. Regeringen föreslår i denna proposition att ytterligare medel avsätts till länsstyrelserna samt mark- och miljödomstolarna för att säkerställa att reformerna får avsedd effekt. Syftet är också att förbättra tillståndsprövningen för annan verksamhet som t.ex. gruvor och täkter. Regeringen föreslår vidare att stödet till forskningsprogrammet förlängs och förstärks. Sedan det svenska utsläppsmålet beslutades har kontinuerligt införskaffat internationella utsläppskrediter för statens räkning, då uppfyllelsen av en tredjedel av utsläppsmålet till 2020 ska ske utanför . Detta innebär att genom köp av s.k. utsläppskrediter genomför utsläppsminskningar i andra länder. Regeringen bedömer att det totalt behövs krediter motsvarande ca koldioxidekvivalenter för att denna del av utsläppsmålet ska nås, vilket innebär att det behövs ytterligare anslagsmedel. En del av dessa medel bör avsättas . Merparten kommer dock att behöva budgeteras i anslutning till 2020. Den biologiska mångfalden ska värnas. Ytterligare medel avsätts bl.a. till och för skydd av områden i form av naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. I arbetet med att se över skatterna på klimat- och energiområdet är den framtida hanteringen av ekonomiska styrmedel för biodrivmedel viktig. Regeringen föreslår vissa ändringar av skattereglerna på biodrivmedelsområdet och redovisar sin bedömning av hur de ekonomiska styrmedlen för sådana drivmedel bör utformas för tiden därefter. I bedrivs ett utredningsarbete med målsättningen att ett kvotpliktssystem, dvs. krav på viss inblandning av biobränsle i bensin och diesel, ska börja tillämpas fr.o.m. . Regeringen föreslår också förändringar av energibeskattningen som innebär mer likvärdiga konkurrensvillkor för kraftvärmeproduktion inom EU:s utsläppshandelssystem. Vidare föreslås att kraven för befrielse från fordonsskatt för nya bilar med bättre miljöegenskaper ska ändras genom en skärpt miljöbilsdefinition. Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver att har ett försvar som är redo både för att skydda svenskt territorium och för deltagande i internationella insatser. Det ställer krav på en försvarsmakt med förmågor att möta olika typer av utmaningar och inte minst krav på ett förtroendeingivande luftförsvar. och är överens om förutsättningarna för en gemensam anskaffning av flygplan av den nya modellen JAS 39 E för att vidmakthålla nödvändig operativ förmåga och hög tillgänglighet fram till minst 2040. Överenskommelsen innefattar också ett fördjupat samarbete i form av ett långsiktigt strategiskt partnerskap. Det innebär att länderna delar kostnaderna för drift och underhåll, vilket möjliggör ett effektivare resursutnyttjande för båda länderna. Systemet beräknas vara operativt i och av . Regeringen föreslår att Försvarsmaktens anslag ökas med 2013 och 2014. därefter beräknas anslagen öka med . Tillsammans med redan avsatta medel skapas därmed utrymme för en fullt finansierad utveckling och anskaffning av 4060 stycken JAS 39 E till den svenska försvarsmakten. I beställningen ska en kombination av taksatta priser och riktpriser användas. Syftet är att nå kostnadseffektivitet som statens ekonomiska risk begränsas. Den ekonomiska risken hanteras även genom en riskreserv, som ytterligare ett sätt att undvika att budgetramarna överskrids under livscykeln. Den svenska beställningen av flygplan är avhängig av att även beslutar om anskaffning och beställning av minst 20 flygplan av modellen 39 E. Om inte eller någon annan nation senast har fattat ett sådant beslut, kan den svenska anskaffningen komma att avbeställas. Vidare pågår förberedelser inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. 2.2 Socialdemokraternas förslag till riktlinjer Motionärerna anser att det finanspolitiska ramverket som Socialdemokraterna lade fast efter den svenska 1990-talskrisen har tjänat väl. Den numera breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för under finanskrisen, och ordning och reda i de offentliga finanserna är en viktig konkurrensfördel för . Grunden för detta är enligt motionärerna att de regelverk som satts upp också efterlevs. Den bedömning av reformutrymmet som regeringen gör är alltför optimistisk anser Socialdemokraterna. Den föreslagna politiken är inte förenlig med överskottsmålet och hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. Att som regeringen dra slutsatsen att den rådande regimen är förenlig med överskottsmålet utifrån den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn anser motionärerna är en vågad slutsats, eftersom BNP-gapet i allmänhet och i genomsnitt är negativt. Regeringen har lagt fram prognoser som byggt på ett kraftigt genomslag för den egna politiken anser Socialdemokraterna. På det sättet har den framtidsbild mot vilken regeringen vägt av sitt reformutrymme varit jämförelsevis optimistisk. Det har i sin tur lett till att det offentliga finansiella sparandet över en flerårig period legat under den bana som på är förenlig med överskottsmålet. Att återgå till en bana som är förenlig med överskottsmålet kräver en något mer måttfull politik, som fokuserar på att bryta den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna delar inte regeringens bedömning att reformutrymmet är . I stället anser de att reformutrymmet är 18 miljarder. Med detta reformutrymme skapas enligt motionärerna en konjunkturbuffert i deras budgetalternativ, en konjunkturbuffert som de är beredda att nyttja för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Till skillnad från regeringens budgetförslag anser Socialdemokraterna att deras budgetalternativ ger en större impuls till efterfrågan. Eftersom efterfrågan stimuleras mest direkt genom offentlig konsumtion och sedan genom att hushållens disponibelinkomster stärks är regeringens förslag att sänka bolagsskatten ett ineffektivt sätt att stimulera efterfrågan. Även om det är ett strukturellt riktigt förslag tillåter ekonomin inte en fullt så stor skattesänkning. De effektiva efterfrågestimulanser som istället föreslås i Socialdemokraternas budgetalternativ är bl.a. en höjning av barnbidraget och underhållsstödet, en större sänkning av skatten för pensionärer, förbättringar i de allmänna försäkringarna och sänkt avgift i a-kassan. Sammanlagt föreslår Socialdemokraterna en ram på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv som är högre än regeringens förslag. I denna ligger förutom förbättringar av a-kassan även förslaget om utbildningskontrakt för unga arbetslösa. Sammanlagt är utgiftsökningarna jämfört med regeringens förslag 30, 32 och högre respektive år. Socialdemokraterna föreslår ett utgiftstak som är högre än i regeringens förslag samtliga år 20132016. Jämfört med regeringens förslag innebär detta en budgeteringsmarginal som är 10, 12 respektive lägre för , se tabell 2.6. Tabell 2.6 Utgiftstak för staten (S) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Källa: Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302. När det gäller skatter anser Socialdemokraterna att svenska hushåll ska ha stabila planeringsförutsättningar. Skatter kan bara sänkas i den takt ekonomin tillåter, och det är en riskabel strategi att låna till stora ofinansierade skattesänkningar. Därför avvisar motionärerna en ofinansierad sänkt bolagsskattesats. tjänar på att ha ett skattesystem som är logiskt utan alltför stora undantag, och nedsättningen av socialavgifter för unga som redan har ett jobb avvisas. Likaså ska den nedsatta krogmomsen avskaffas. Vidare ska skatt betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Motionärerna vill höja skatten för dem som tjänar allra mest och sänka den för pensionärer. Det s.k. RUT-avdraget ska finnas kvar, men taket för köp ska halveras. Socialdemokraterna föreslår att nedsättningen av socialavgifter avskaffas, vilket enligt motionen stärker de offentliga finanserna med . Det kan enligt motionärerna finnas skäl att se över det statliga ägandet av bolag, men det ekonomiska läget är osäkert. Av den anledningen avvisar motionärerna den försäljning av statliga bolag som föreslås i budgetpropositionen. I tabell 2.7 redovisas effekterna på statsbudgetens inkomster av Socialdemokraternas skatteförslag jämfört med regeringens förslag fördelat på inkomstgrupper. Socialdemokraterna har i sin budgetmotion endast redovisat effekter på inkomsterna . Tabell 2.7 Statsbudgetens inkomster (S) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302. Effekten på statsbudgetens saldo och statsskulden av Socialdemokraternas budgetalternativ i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.8. Tabell 2.8 Statsbudgetens saldo och statsskulden (S) Miljoner kronor avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302. Flera av de reformer som presenteras för jobb och utbildning kanaliseras via kommunerna som riktade statsbidrag. Det gäller investeringen i mindre klasser i skolan, förstärkningen av förskolan och stimulansen till barnomsorg på obekväm arbetstid. Sammanlagt innebär detta en ökning av statsbidraget med (se tabell 2.9). Kommunsektorn får också ett tillskott i jobb om man räknar med de insatser som möjliggör att fas 3 avskaffas och med satsningen på yrkesintroduktionsjobb. Enligt motionen är förslagen om förändrade skatter och förändringar i transfereringssystemen utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. Full justering genomförs i det kommunala utjämningssystemet, både för reformer som leder till att utgifter eller intäkter ökar och sådana som leder till att de minskar. Undantaget är att minskade socialbidragsutgifter till följd av bättre försäkringar och fler insatser för jobb inte beaktas alls. Statsbidraget minskas med till följd av förslagen om avskaffad andra sjuklönevecka samt ökade kommunala skatteintäkter till följd av förbättrad sjukförsäkring, arbetsmarknadsinsatser och förbättrad arbetslöshetsförsäkring. Det generella statsbidraget ökas med för att kompensera kommunerna för förslaget om sänkt skatt till pensionärer och med med anledning av förslaget om slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga. Sammantaget räknar motionärerna med att den offentliga sektorns inkomster ökar med och utgifterna med . Det finansiella sparandet beräknas därmed bli av BNP 2013, se tabell 2.10. Tabell 2.9 Kommunsektorns finanser (S) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302. Tabell 2.10 Den offentliga sektorns finanser (S) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302. Socialdemokraterna anser att hållbara transporter och infrastruktur är viktiga för sysselsättningen och välfärden och för att minska klimatutsläppen och oljeberoendet. Transportsystemet i är i behov av såväl ökad kapacitet som ökad kvalitet. punktlighet kan delvis förbättras med snabba åtgärder i det befintliga systemet. Socialdemokraterna föreslår därför redan mer än regeringen i anslaget för banhållning under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Åren därefter ökas ramen för utgiftsområdet med 2014 samt med 2015 och 2016. Dessa förslag finansieras med en vägslitageavgift. I infrastrukturmotionen kommer Socialdemokraterna att redovisa investeringar för den kommande planperioden. På vägsidan behövs främst åtgärder som ökar trafiksäkerheten, och motionärerna vill se en nystart för nollvisionen. Även åtgärder för en sund konkurrenssituation för åkerinäringen är viktiga. Det är också viktigt att har en fungerande infrastruktur för digital kommunikation och att tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd tryggas. Infrastrukturinvesteringar ska huvudsakligen finansieras via anslag i statsbudgeten, men liksom regeringen kan Socialdemokraterna tänka sig att lånefinansiera väl definierade objekt med säker intäktskälla. Det är nödvändigt att utveckla modeller för bättre strategisk samverkan mellan det privata och det offentliga. Socialdemokraterna vill 2013 avsätta 500 miljoner mer än regeringen för uppstart av samverkansprogram mellan arbetsmarknadens parter, akademin och politiska beslutsfattare. Syftet är att stärka konkurrenskraft inom strategiska framtidsnäringar. Många av framtidens jobb finns exempelvis där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan bör ett nationellt innovationsråd inrättas. Vidare behöver en långsiktig forsknings- och innovationspolitik som ligger fast vid regeringsskiften. Socialdemokraterna vill se en tioårig blocköverskridande överenskommelse på detta område. Socialdemokraterna anser också att en investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna bör biläggas budgetpropositionen. Kapitalstockens utveckling ska särskilt belysas. behöver fler entreprenörer och fler företag som växer och anställer. För att fler företag ska våga anställa bör arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan slopas. Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med ca . I syfte att främja inslaget av FoU-investeringar i små och medelstora företag bör företag under ett uppbyggnadsskede få göra avdrag för FoU-utgifter. Vidare bör tillgången på riskkapital öka och mindre företags patentskydd stärkas. En marknadskompletterande investeringsfond bör inrättas med inriktning mot investeringar i tidiga skeden och med statlig och privat samfinansiering som grund. Det nya fondsystemet finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras. Motionärerna vill utforma en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer och etablera ett nationellt för offentlig upphandling. Medel bör avsättas också för besöksnäringen och för att främja de små och medelstora företagens export till de växande marknaderna i , och . Det krävs investeringar i forskning som ökar förädlingsvärdet inom de växande tjänstebranscherna, för att hela tjänstesektorns potential ska tas till vara. Socialdemokraterna anser att nedsättningen av krogmomsen bör avskaffas då sysselsättningseffekten sannolikt är mycket svag. Likaså bör den ineffektiva nedsättningen av socialavgifter för unga som har jobb avskaffas. Socialdemokraterna anser att ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt och menar att det är motiverat att sänka bolagsskattesatsen till , dvs. mindre än i regeringens förslag. Förslaget beräknas stärka de offentliga finanserna med jämfört med regeringens förslag. Denna sänkning kompenserar företagen för den ökade beskattning som följer av ändrade regler för ränteavdrag. Beroende på om ekonomin utvecklas så att ett varaktigt reformutrymme uppkommer kan motionärerna tänka sig ytterligare sänkningar i bolagsskattesatsen. Nyproduktionen av bostäder är mycket låg. Bristen på tillgängliga bostäder och det knappa bostadsbyggandet är ett allvarligt hinder för tillväxt i många av landets tillväxtorter. Den akuta bristen på bostäder gör att staten bör vidga insatserna för att stärka incitamenten för bostadsbyggande. Socialdemokraterna föreslår att det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande införs ett investeringsstöd på riktat till studentlägenheter och små lägenheter. I stödet bör krav på klimateffektivitet ställas. Motionärerna vill också införa kreditgarantier på en total ram om för att underlätta renoveringar av hyresfastigheter byggda . behöver moderniseras som plan- och byggprocessen behöver effektiviseras och byråkratin minska. Socialdemokraterna anser att en parlamentarisk kommitté bör tillsättas med uppdrag att snabbt föreslå nödvändiga förändringar i . Nuvarande ROT-avdrag bör behållas och vill Socialdemokraterna se över möjligheten att utöka med inriktning på energieffektivisering. Matchningen på arbetsmarknaden fungerar allt sämre, vilket minskar företagens möjligheter att växa. För att sluta rekryteringsgapet behövs enligt Socialdemokraterna breda satsningar på utbildning. Bristyrkesutbildning bör utformas i nära samverkan med näringslivet och andra arbetsgivare. Motionärerna vill att resurser avsätts till ytterligare platser på , yrkesvux, komvux, folkhögskolan och högskolan. Fas 3 bör avskaffas. Människor ska ha riktiga jobb med egen försörjning eller utbilda sig för att kunna hitta det. Personer som trots stora insatser inte kan få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden ska ha möjlighet att få anställning med lönesubvention och avtalade villkor. Som alternativ till fas 3 föreslås nya jobb med särskilt anställningsstöd i kommuner och landsting, nya föreningsjobb samt nya platser inom intensifierad arbetsförmedling. Vidare bör deltagare i fas 3 ges möjligheten att komma vidare med bibehållen ersättning i olika former av utbildning. Ungdomsarbetslösheten måste knäckas. Socialdemokraterna föreslår ett batteri av åtgärder som sammantaget innebär att alla unga som varit arbetslösa anvisas antingen arbete eller utbildning. Sammantaget tillförs inom detta förslag 35 000 nya jobb och utbildningsplatser. För alla unga utan avslutad gymnasieutbildning bör ett utbildningskontrakt införas som innebär att den unga arbetslösa anvisas en individuellt utformad utbildningsplan med insatser som ska leda fram till gymnasieexamen. Olika ersättningar från det offentliga bör ges på villkor att man påbörjar och fullföljer kontraktet. Det innebär att utbildningskontraktet i praktiken kan liknas vid en utökad skolplikt. Utbildningskontraktet omfattar platser i komvux, yrkesvux och folkhögskola. Inom ramen för kontraktet ska unga också kunna kombinera deltidsjobb med deltidsstudier. Vidare föreslås medel för yrkesintroduktionsjobb i kommuner och landsting respektive i det privata näringslivet. För kommuner och landsting som anställer unga som har varit arbetslösa föreslås att ett stöd ges som täcker hela lönekostnaden på nivån av avtalsenlig lön. För företag som anställer unga långtidsarbetslösa bör ett stöd om utgå inom ramen för ett yrkesintroduktionsavtal. Härutöver inrättas nya platser med särskilt anställningsstöd som är tillgängliga inom alla avtalsområden. Socialdemokraterna anser att ett sysselsättningspolitiskt ramverk bör utvecklas med ett övergripande sysselsättningsmål som tydliggör politikens inriktning.