bet · GZ01KU18 · 2012-04-18 00:00:00 — När det gäller motion 2011/12:K7 (SD) yrkande 13 vill utskottet, i likhet med kulturutskottet, understryka att handlingsplanens övergripande syfte är att värna demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det sagda gäller oavsett vilken ideologisk uppfattning som den våldsbejakande extremistgruppen har och mot vem eller vilken grupp som våldet eller hotet riktas. Antidemokratin är allvarlig oberoende av bakomliggande motiv. Utskottet finner således inte några skäl att förorda åtgärder i enlighet med yrkandena och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Regeringens skrivelse (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:K6, avslår motionerna 2010/11:K413 yrkandena 1 och 2, 2010/11:U245 yrkande 1, 2011/12:K5, 2011/12:K7 yrkandena 13, 2011/12:K368, 2011/12:Ju333 yrkande 2 och 2011/12:U251 yrkande 1 och lägger skrivelse 2011/12:44 till handlingarna. Undersökningar visar att ungdomar som ansluter sig till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer inte lämnar dessa när de blir äldre i samma omfattning som individer som ansluter sig till andra ideologiska våldsmiljöer. Det är därför viktigt att bygga upp verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till dessa grupper samt stödja individer som vill lämna sådana grupper. Det finns dock ingen organisation i som bedriver sådan form av verksamhet. Jag anser att ska tillkännage att regeringen bör inrätta en verksamhet som har till uppgift att upptäcka och förebygga anslutning till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer. Regeringens skrivelse (S, MP, V) (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V) anför: Det är lovvärt med en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Vi anser dock att de åtgärder som redovisas i skrivelsen inte är tillräckliga för att långsiktligt värna och stärka demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Ett förebyggande arbete på området måste bygga på en genomarbetad samhällsanalys och effektiva åtgärder. I handlingsplanen föreslår regeringen framför allt ytterligare utredningar och studier. Vi menar att regeringen i stället bör ta till vara den kunskap som redan finns och utifrån denna kunskap föreslå konkreta och verkningsfulla åtgärder. Men i stället för att fokusera på hur man ska komma åt orsakerna till problemen föreslår regeringen ett antal åtgärder för att lindra verkningarna av problemen när de väl har uppstått. Dagens utbildningssystem, de ökade klyftorna i samhället, nedmonteringen av det sociala skyddsnätet och en ökad segregation leder till att en del personer känner sig diskriminerade och att de står utanför samhället. Denna utveckling leder till en ökad rekryteringsbas för bl.a. våldsbejakande extremism. Vår uppfattning är att det krävs ytterligare åtgärder för att effektivt värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det är angeläget och nödvändigt att regeringen tar ett helhetsgrepp i detta arbete. Utöver de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelsen krävs en rad insatser inom flera olika politikområden. Bland dessa kan nämnas insatser mot barnfattigdomen, segregationen i skolan, arbetslösheten bland ungdomar och den organiserade brottsligheten. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. 2011/12:K5 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att motverka våldsbejakande extremism. 2011/12:K6 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör inrätta en verksamhet som har till uppgift att upptäcka och förebygga anslutning till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer. 2011/12:K7 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin handlingsplan bör tala klarspråk om vilka extremistiska miljöer som utgör de största hoten mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin handlingsplan bör redovisa en handlingsplan som även innefattar att kartlägga och motverka rasism och fientlighet mot svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra attitydundersökningar bland den muslimska populationen i . Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K413 av Abdirizak Waberi (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att bevara från rasism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en upplysningskampanj om människors lika värde och mänskliga rättigheter. 2010/11:U245 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara ett föredöme när det gäller att inom landet upplysa om och försvara mänskliga rättigheter. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K368 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet mot främlingsfientlighet och rasism ska genomsyra all offentlig verksamhet samt om att utarbeta en strategi för hur arbetet mot främlingsfientlighet och rasism och för ökad tolerans och respekt ska bedrivas. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av åtgärder för att förhindra radikalisering. 2011/12:U251 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara ett föredöme när det gäller att inom landet upplysa om och försvara mänskliga rättigheter. Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism beslutade att ge bl.a. justitieutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och motioner. yttrar sig över de delar av skrivelsen och motion 2011/12:K5 i de delar som de rör utskottets beredningsområde, främst det brottsbekämpande arbetet. Vidare yttrar sig justitieutskottet över ett motionsyrkande, 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 2, från den allmänna motionstiden . Det sistnämnda motionsyrkandet överlämnas under förutsättning av medgivande till . ser positivt på den handlingsplan mot våldsbejakande extremism som regeringen föreslagit liksom dess breda ansats. bedömer utifrån sitt perspektiv att de åtgärder som föreslås är väl motiverade och anser att bör föreslå att riskdagen lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker motionerna K5 (S) och Ju333 (MP) yrkande 2. I yttrandet finns två avvikande meningar och ett särskilt yttrande. I handlingsplanen redovisar regeringen åtgärder som den vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism, för att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och för att underlätta avhopp för de som redan anslutit sig till sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturer för samverkan och åtgärder för att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet. Regeringen avser att genomföra åtgärderna . Följande åtgärder som redovisas i skrivelsen rör justitieutskottets beredningsområde: Åtgärd 5: Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism. Utredaren ska även främja samverkan och kunskapsutbytet inom det förebyggande arbetet mellan aktörer inom kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället och presentera förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete kan utvecklas och organiseras. Åtgärd 9: Regeringen avser att verka för att stärka samverkan och kunskapsutbytet mellan myndigheter, kommuner, organisationer inom det civila samhället och andra aktörer när det gäller arbetet med att förebygga och motverka våldsbejakande extremism. Åtgärd 11: Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning av omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda. Åtgärd 15: Regeringen avser att inleda ett arbete för att sprida exempel på framgångsrika metoder för att förebygga våldsbejakande högerextremism inom EU och verka för att nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte etableras. I motion 2011/12:K5 (S) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att motverka våldsbejakande extremism. Motionärerna anför att de föreslagna åtgärderna inte framstår som vare sig de mest effektiva eller genomtänkta. De föreslagna åtgärderna syftar till att lindra verkningarna av våldsbejakande extremism när den väl uppstått. I stället bör åtgärderna fokusera på hur man ska komma åt orsakerna till problemen med våldsbejakande extremism. Vad gäller justitieutskottets beredningsområde föreslår motionärerna bl.a. följande åtgärder. Det krävs en centraliserad resursförstärkning för att få i gång ett effektivare arbete mot den organiserade brottsligheten. I förlängningen bör en sammanslagning göras av , och i syfte att skapa en nationell spjutspetsorganisation. Vidare bör en kontaktpolis knytas till varje skola i syfte att uppnå en bra kontakt mellan polisen och ungdomar. De som lämnar fängelset ska ges en utslussningspeng i syfte att stödja dem att lämna sin tidigare kriminella miljö. Motionärerna begär också ett antal ändringar i vapenlagstiftningen, bl.a. att minimistraffet för grovt vapenbrott höjs från till och att det blir möjligt att använda hemlig telefonavlyssning för att upptäcka brottet. Motionärerna anser sammanfattningsvis att det finns så många beröringspunkter mellan den våldsbejakande extremismen och annan grov organiserad brottslighet att de måste ses över och därmed också åtgärdas i ett sammanhang. I motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 2 begärs att Säkerhetspolisens åtgärder för att förhindra radikalisering ses över. Den nuvarande strategin kan enligt motionärerna vara kontraproduktiv och ineffektiv. Det kan vara mer effektivt att, i stället för mer bevakning, inrikta arbetet på andra åtgärder. Allmänt om det brottsbekämpande arbetet Arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism berör som regeringen klargör för flera olika politikområden, bl.a. arbetet för de mänskliga rättigheterna samt arbetet mot diskriminering, främlingsfientlighet, liknande intolerans och ungdomspolitiken. Vidare är, som regeringen också framhåller, arbetsmarknadsinsatser och arbetet för att bekämpa utanförskap en viktig del för att motverka grogrunderna till extremism och för att skapa förutsättningar för ett samhälle präglat av sammanhållning. Arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism är emellertid också en kriminalpolitisk fråga. Frågor om extremism berör polismyndigheternas generella brottsförebyggande åtagande. I skrivelsen Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73) beskrivs stora delar av det arbetet. Denna skrivelse ersätter det tidigare strategidokumentet Nationellt ansvar och internationellt engagemang En nationell strategi för att möta hotet från terrorismen (skr. 2007/08:64). Utskottet kommer att behandla skrivelsen . I den nu aktuella skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) redogörs bl.a. för det arbete som pågår inom polismyndigheterna. Regeringen betonar därvid betydelsen av att inrätta särskilda s.k. dialogpoliser, åtgärder vid hatbrott och av att prioritera arbete med ungdomskriminalitet. Vidare redogörs för det arbete som pågår för att bekämpa den idrottsrelaterade brottsligheten. Den nu aktuella handlingsplanen mot våldsbejakande extremism är inte inriktad mot det traditionella brottsförebyggande arbetet utan har en bredare ansats för att engagera större delar av samhället. Utskottet, som konstaterar att det pågår ett stort antal arbeten på det aktuella området, ser positivt på den handlingsplan som regeringen föreslår för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism liksom dess breda ansats. Utskottet bedömer att de åtgärder som regeringen föreslår är väl motiverade och anser att bör föreslå att riskdagen lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet avstyrker motion K5 i de delar den rör utskottets beredningsområde. Säkerhetspolisen har ansvar för att förhindra brott mot rikets säkerhet och bekämpa terrorism. Detta innebär att Säkerhetspolisen arbetar för att avslöja, bekämpa och förebygga sådan verksamhet som med våld eller hot syftar till att förändra det demokratiska styrelseskicket eller påverka politiska beslut, genomförandet av sådana beslut eller den fria debatten. Det arbete som Säkerhetspolisen genomför för att förebygga våldsbejakande extremism beskrivs i regeringens skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). Som regeringen framhåller i budgetpropositionen har och länder i vår närhet drabbats av omskakande och tragiska händelser under de . genomfördes ett självmordsattentat i , drabbades av ett bombattentat och dödsskjutningar och angreps försvarsdepartementet i av en beväpnad man. Dessa händelser har gjort hotet från bl.a. våldsbejakande extremism mycket påtagligt. Som regeringen anförde i ovan nämnda budgetpropositionen måste Säkerhetspolisens arbete fortsätta att utvecklas och de måste ytterligare förbättra sin förmåga att upptäcka och bedöma hot. Säkerhetspolisen har också, vilket framgår av den nu aktuella skrivelsen, framhållit behovet av att stärka kunskaperna bland de yrkesgrupper som kommer i kontakt med individer i riskzonen som kan komma att ansluta sig till våldsbejakande extremistmiljöer. Utskottet, som konstaterar att handlingsplanen omfattar ett stort antal förebyggande åtgärder, ser inte skäl för att ställa sig bakom vad som yrkas i motion Ju333 yrkande 2 om att utvärdera Säkerhetspolisens åtgärder för att förhindra radikalisering. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), i (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Avvikande mening (MP, V) (MP) och (V) anför: Grundtanken i radikaliseringsprocessen är att en person i ett antal givna steg radikaliseras alltmer för att slutligen vara beredd att begå terrordåd. Förespråkare av tesen om radikalisering tror att de första stegen mot terrorism är att röra sig i fel kretsar eller att läsa fel litteratur. I listas radikaliseringsförebyggande projekt av Kommuner och Landsting (SKL). Enligt SKL siktar man in sig på att skapa mötesplatser mellan kristna och muslimer, kostnadsfri rådgivning mot diskriminering eller trygghet i bostadsområdet på grund av brist på resurser för att påverka de strukturella faktorer som skulle kunna skapa en grogrund för terrorism (SKL 2010: 31). Det kan även noteras att Säkerhetspolisens chef hävdade i en tidningsintervju, efter att Säkerhetspolisen fått extra i samband med att regeringens antiterrorstrategi antogs, att pengarna skulle ha större effekt om vi ordnade jobb i miljonprogrammen än om man anställde ytterligare femtio poliser (Gringo nr 2/2008). Vi anser att radikaliseringsstrategin kan vara kontraproduktiv och ineffektiv. Istället för mer övervakning, även om skälen för ökad social sammanhållenhet är behjärtansvärda, kan det vara effektivare att rikta in sig på andra åtgärder. Därför bör Säkerhetspolisens arbete rörande radikalisering utvärderas. Det anförda innebär att vi anser att justitieutskottet bör föreslå att tillstyrker motion Ju333 yrkande 2. Avvikande mening (SD) (SD) anför: Jag kan inte ställa mig bakom det som anförs vare sig i regeringens handlingsplan i de delar den rör utskottets beredningsområde, eller i majoritetens förslag till yttrande. Handlingsplanen brister i sin deskriptiva belysning och värdering av olika extremistmiljöer och vilka grupper av människor som riskerar att rekryteras till dessa. Det bör enligt min mening framhållas att islamistiska miljöer utgör det största hotet, vilket jag även tycker framgår av regeringens skrivelse 2011/12:38 redogörelse för tillämpningen av särskild utlänningskontroll (s. 5 f). Handlingsplanen tar heller inte specifik hänsyn till fientlighet och rasism mot svenskar, vilket är ett stort och ökande problem, medan den behandlar andra former av intoleranta strömningar. Med anledning av det anförda kan jag inte likt utskottet vara nöjd med åtgärderna eller anse att de kan beskrivas som välmotiverade. Inte heller anser jag att skrivelsen i sitt nuvarande skick bör läggas till handlingarna. Särskilt yttrande (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (V) och (S) anför: Vi kan i stort ställa oss bakom vad regeringen anför i skrivelsen och det förslag som utskottet lämnar till regeringen. Vi vill emellertid ytterligare utveckla vår mening och anför därför följande. Våldsbejakande extremism ska alltid och på effektivaste sätt bekämpas. Den målsättningen är vi helt övertygade om att även regeringen delar. Men de metoder som regeringen föreslår framstår inte som vare sig de mest effektiva eller genomtänkta. De bakomliggande orsakerna till våldsbejakande extremism är dåligt beskrivna och analyserade i regeringens skrivelse. Mot den bakgrunden blir också regeringens förslag till konkreta åtgärder inte av den heltäckande karaktär som behövs. Det förebyggande arbetet måste bygga på en genomarbetad samhällsanalys som leder till effektiva åtgärder för att förhindra våldsbejakande extremism utan att stigmatisera vare sig individer eller grupper i samhället. Vår grundsyn är att väldigt få människor under normala omständigheter frivilligt väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att på olika sätt vända sig från det. I skrivelsen föreslås till stor del ytterligare utredningar och studier, när regeringen kunde ta till vara den kunskap som redan finns, sätta in den i ett större sammanhang och redan nu föreslå konkreta och verkningsfulla åtgärder. Men i stället för att fokusera på hur man ska komma åt orsakerna till problemen föreslår regeringen ett antal åtgärder för att lindra verkningarna av dem när de väl uppstått. En översiktlig samhällsanalys visar att orsakerna till våldsbejakande extremism är ganska odiskutabla. I korthet handlar det om ökade klyftor i samhället, utbildningssystemet, nedmonteringen av de sociala skyddsnäten, en ökande segregation och en hög arbetslöshet. Sammantaget leder detta till att allt fler upplever ett utanförskap i samhället och att de är diskriminerade. Denna utveckling leder fram till en ökande rekryteringsbas för all sorts kriminalitet och självklart även den våldsbejakande extremismen. För att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste alltså det förebyggande arbetet i form av att skapa ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position. Detta är ingen nyhet för regeringen. Det finns redan en bred kunskap om dessa förhållanden som regeringen blundar för. Den sociala marginaliseringen av människor är en viktig del av den radikaliseringsprocess som leder till extremism. Säkerhetspolisens rapport från pekade ut att den ökade polariseringen i samhället, som fastställer utanförskap, är ett hot . Det är alltså oerhört viktigt att regeringen agerar kraftfullt mot de ökande klyftorna i samhället och mot massarbetslösheten som gör att människor hamnar i utanförskap. Därutöver behövs ytterligare åtgärder för att effektivisera arbetet mot den organiserade brottsligheten och förbättra det brottsförebyggande samarbetet mellan myndigheter, organisationer och kommuner. Det krävs även bättre åtgärder för att stödja dem som lämnar fängelset och få dem att bryta med sin gamla, kriminella miljö. I de grupper som ägnar sig åt våldsbejakande extremism är det mycket viktigt att bryta gamla mönster och förhindra den återrekrytering till kriminalitet som ett avtjänat fängelsestraff lätt kan innebära. Dessutom menar vi att det är nödvändigt med en rad åtgärder för att bekämpa förekomsten av illegala vapen i samhället, bl.a. en skärpt vapenlagstiftning. Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har gett bl.a. kulturutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och följdmotionerna 2011/12:K5 (S), 2011/12:K6 (SD) och 2011/12:K7 (SD) samt motionerna 2010/11:K413 (M), 2010/11:U245 (KD) yrkande 1, 2011/12:K368 (S) och 2011/12:U251 (KD) yrkande 1 i de delar det berör utskottet. Det övergripande syftet med handlingsplanen är att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. I handlingsplanen redovisas åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. begränsar sig i sitt yttrande till att beröra åtgärderna 13, 6 och 10 samt motionerna i motsvarande mån. Utskottet ställer sig bakom handlingsplanen i de delar som berör utskottets beredningsområde och anser att motionerna i berörda delar bör avstyrkas. I yttrandet finns en avvikande mening och två särskilda yttranden. anser det angeläget att arbetet med att värna demokratin fördjupas för att motverka antidemokratiska tendenser som kan utgöra eller komma att utgöra utmaningar för demokratin. Utskottet vill här framhålla kulturens centrala roll för demokrati och öppenhet. Ett rikt och varierat kulturutbud bidrar till att stimulera yttrandefrihet, kreativitet, humanism och mångfald genom att spegla många olika erfarenheter, tankar och historier. Myndigheterna inom utskottets beredningsområde arbetar aktivt med dessa frågor. Det finns dock anledning att utveckla och bredda arbetet ytterligare. Det är därför positivt att regeringen nu tar ett samlat grepp och föreslår ett antal strategiska åtgärder för att intensifiera arbetet med att förebygga extremism. Utskottet delar regeringens bedömning att medvetenheten om de demokratiska värderingarna bör stärkas bl.a. genom stöd till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar (åtgärd 1). olika rapporter visar att ungdomar över lag har ett lägre förtroende för de politiska institutionerna än den övriga befolkningen. Det finns också skillnader inom gruppen ungdomar. Utskottet anser det därför lämpligt att insatserna inriktas på ungdomar i riskmiljöer och bedrivs utifrån dessa ungdomars villkor. Det aviserade uppdraget har lämnats till , och en särskild förordning har beslutats, förordningen (2011:1509) om statsbidrag för demokratifrämjande verksamhet. Bidraget ska gå till verksamheter som förebygger att unga utvecklar ett antidemokratiskt beteende. Bidrag kan också gå till verksamheter som genomför demokrati- och ledarskapsutbildningar för personer som är eller kan bli förebilder på lokal nivå. Satsningen avser åren 20122014. Utskottet noterar vidare att stöd till trossamfund i regleringsbrevet fått i uppdrag att inom ramen för den nu aktuella handlingsplanen utvidga dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar (åtgärd 2). Utskottet ser mycket positivt på att dialogen nu intensifieras och vill understryka trossamfundens stora betydelse för integration och mångfald i samhället. Forum för levande historia har utvecklat metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar.