bet · GZ01AU6 · 2012-03-06 00:00:00 — Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Alla människor ska kunna leva i frihet från rädsla att utsättas för våld och övergrepp. Att motverka mäns våld mot kvinnor är en fråga av högsta prioritet för jämställdhetspolitiken. Utskottet vill därför understryka vikten av den kraftfulla satsning på området som gjordes under föregående mandatperiod. Sammanlagt fördelades från jämställdhetsanslaget till olika åtgärder för att uppnå målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Satsningen genomfördes inom ramen för tre handlingsplaner på området, som redovisats ovan. Utskottet noterar att Brottsförebyggandet rådet (Brå) har fått i uppdrag att följa upp genomförandet av den första handlingsplanen (skr. 2007/08:39). I slutrapporten mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (rapport 2010:18), som lämnades till regeringen , konstateras att handlingsplanen bidragit till bl.a. ökad kunskap i arbetet med målgrupperna, nya lokala projekt och verksamhetsmodeller och mer strukturerade hot- och riskbedömningar, men att det är osäkert huruvida projekten kommer att överleva och om polisens hot- och riskbedömningar lett till fler och bättre skyddsåtgärder. Av den nu behandlade skrivelsen framgår att regeringen avser att ta initiativ till en mer långsiktig uppföljning och analys av effekterna, med siktet inställt på en rapport . Utskottet noterar även att fått i uppdrag av regeringen att fördela medel till forskning, metodutveckling och andra liknande insatser i det forskningsprogram som inrättades under förra mandatperioden (dnr U2011/4765/). Beträffande motionsförslaget om en för hantering av våldtäktsanmälningar vill utskottet hänvisa till justitieutskottets överväganden i frågan med anledning av liknande förslag (t.ex. bet. 2010/11:JuU11). Enligt justitieutskottet syftar flera av åtgärderna i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) till att förebygga och bekämpa våldtäkt eller annat sexuellt våld. Till exempel nämns det uppdrag Nationellt centrum för kvinnofrid fått av regeringen att utarbeta ett nationellt program för omhändertagande av sexualbrottsoffer i hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av de flertal åtgärder som genomförs konstaterade justitieutskottet att det inte fanns skäl att ställa sig bakom något uttalande med anledning av motionen, som avstyrktes. gör ingen annan bedömning. Motion A1 (S) yrkande 12 bör därför avslås. I sammanhanget vill utskottet understryka att regeringen under innevarande mandatperiod kommer att intensifiera sitt arbete med att förebygga och bekämpa våldtäkter och andra sexuella övergrepp, bl.a. genom att öka stödet till brottsoffren och effektivisera och förbättra rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden. Regeringen har t.ex. gett i uppdrag att utveckla och förbättra stödtelefonen Kvinnofridslinjen så att förutsättningarna att tillgodose behoven hos kvinnor som har utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp förbättras (dnr U2011/3939/JÄM). har fått i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång (dnr JU2011/3982/). Utbildningsprogram ska även riktas till personal inom länspolismyndigheterna, , domstolar och till advokater. När det gäller arrangerade äktenskap för minderåriga vill utskottet anföra följande. Den svenska rättsordningen godtar inte tvångsäktenskap och inte heller barnäktenskap. Ändå förekommer det att unga människor som lever i tvingas att ingå äktenskap. Det finns också de som ingår äktenskap . ingås dessa äktenskap i utlandet. Utskottet ser därför positivt på att frågan på nytt ska utredas och att utredaren fått i uppdrag att bl.a. samla ytterligare kunskap om tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Utskottet noterar särskilt att utredaren ska göra en fördjupad analys av förutsättningarna för att införa en straffrättslig reglering när det gäller barnäktenskap. I fråga om tvångsäktenskap ska utredningen också redovisa hur en särskild straffbestämmelse som gäller sådana äktenskap skulle kunna utformas. Uppdraget ska redovisas . Utredningen och den efterföljande beredningen bör inte föregripas. Motion A1 (S) yrkande 13 bör därför avslås. När det gäller förslaget att slopa brottet koppleri och i stället rubricera det som människohandel kan utskottet hänvisa till justitieutskottets behandling av proposition 2009/10:152 Förstärkt straffrättsligt skydd mot människohandel. I propositionen anförde regeringen när det gäller offrets ställning som målsägande att domare och åklagare uppgett till Utredningen om människohandel m.m. att offer för människoliknande förfaranden i praktiken betraktas som målsägande även i de mål där åklagaren valt att åtala förfarandet som grovt koppleri. Vid justitieutskottets behandling av propositionen (bet. 2009/10:JuU33) fanns ett likartat yrkande från Socialdemokraterna om att ett nytt människohandelsbrott borde införas som även skulle innefatta de förfaranden som rubriceras som koppleri. konstaterade att frågan huruvida ett offer för människohandel kan betraktas som målsägande hade behandlats utförligt av den nyssnämnda utredningen. Utskottet delade regeringens uppfattning att det inte fanns anledning för att ta något initiativ i frågan. Motsvarande fråga behandlades även i justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU8. Utskottet hade då inte ändrat uppfattning i frågan huruvida ett nytt människohandelsbrott borde införas som innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri. gör ingen annan bedömning och avstyrker därmed motion A1 (S) yrkande 14. Utskottet anser att internationell samverkan är en förutsättning för framgång när det gäller kampen mot människohandel och att det europeiska samarbetet är av central betydelse. Utskottet välkomnar fortsatta initiativ inom EU för att ytterligare bekämpa människohandel. utsågs en särskild samordnare av EU:s åtgärder mot människohandel. Därefter beslutade allmänna rådet om ett direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel och skydd av offer. Direktivet ska införas i EU:s medlemsstater genom nationell lagstiftning. På det nationella planet har, som redovisats ovan, en handlingsplan tagits fram för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. I åtgärderna har det ingått ett regeringsuppdrag till att genomföra besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera arbete med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål (dnr IJ2010/2268/JÄM). Utskottet ser också positivt på bidrag till den särskilda aktionsgrupp mot människohandel som bedrivs inom ramen för Östersjösamarbetet (dnr IJ2010/2258/JÄM). Utskottet noterar även att straffmaximum för köp av sexuell tjänst höjdes från fängelse till fängelse (prop. 2010/11:77, bet. 2010/11:JuU22, rskr. 2010/11:101). Något tillkännagivande om internationellt samarbete och samarbete inom EU eller om behovet av gränsöverskridande åtgärder är inte nödvändigt. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att jämställdhet är ett av tre prioriterade områden i utvecklingssamarbete. Av regeringens skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling framgår att Sida 2010 använde ca () av biståndet till insatser vars huvudsyfte var att främja jämställdhet, vilket kan jämföras med () 2008. I skrivelsen ges en bred översikt över utvecklingsarbetet för att främja jämställdhet och kvinnors roll för utveckling och resultatet av detta. Utskottet värdesätter att det i skrivelsen förs en diskussion kring uppföljning, lärdomar och slutsatser från denna verksamhet. Motion A2 (SD) yrkandena 3 och 5 avstyrks med hänvisning till det som anförts ovan. Övriga frågor om jämställdhet Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas övriga frågor om jämställdhet, bl.a. jämställd sjukvård och hälsa liksom jämställd skola och högskola. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservation 12 (S, MP) och särskilt yttrande 2 (S, MP). Jämställd sjukvård och hälsa Socialdemokraterna framför i följdmotion A1 yrkande 6 förslag om en nationell handlingsplan för jämställd sjukvård. Av rapporter från bl.a. framgår att det fortfarande förekommer vissa systematiska skillnader i bemötande och omhändertagande av kvinnor jämfört med män. Det kan handla om att kvinnor får sämre behandlingar, ges äldre och billigare mediciner eller får felaktiga diagnoser. Centralt i en nationell handlingsplan är ökad och mer spridd kunskap om hur könsfaktorer påverkar vården. I yrkande 11 föreslås en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen ska få i uppdrag att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa och ta fram förslag på hur skillnaderna mellan mäns och kvinnors hälsa kan minskas. Jämställdhet i skola och högskola I följdmotion A1 yrkande 15 begär Socialdemokraterna ett tillkännagivande om jämställdhet i skolan. Enligt partiet finns betydande skillnader mellan flickor och pojkar i fråga om prestationer, upplevelser och preferenser i skolan. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor och får därför sämre betyg. Flickor är mer stressade och mår generellt sämre i tonåren. I yrkande 16 föreslås aktiva insatser för jämställdhet i den högre utbildningen och jämställdhetsbonus i resurstilldelningssystemet. Ett mer aktivt och målinriktat arbete som inkluderar bl.a. en effektiv styrning och uppföljning från regeringens sida krävs för att nå jämställdhet i högskolan. Den högskolemyndighet som tar över uppdrag bör följa upp, utvärdera och långsiktigt främja arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. En jämställdhetsbonus bör delas ut till lärosäten där jämställdheten, både kvalitativt och kvantitativt, bedöms vara särskilt god eller förbättrats påtagligt. och (båda S) föreslår i motion A290 att en ny jämställdhetsmyndighet etableras. Eftersom införlivats i (), och den senare förväntas lägga tonvikten på arbetet mot diskriminering, finns det en risk att det proaktiva förändringsinriktade jämställdhetsarbetet kommer att begränsas. Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor och efter behov. Tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män, och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Utskottet konstaterar att , bl.a. mot bakgrund av sin uppföljning av jämställdheten i hälso- och sjukvård och socialtjänst, har framhållit jämställdhet och jämlikhet som den största utmaningen för vården.11[ har gjort en uppföljning av jämställdheten i hälso- och sjukvård och socialtjänst. Uppföljningen redovisas i rapporten en mer jämställd vård och socialtjänst (art.nr 2008-131-1), som presenterades . Enligt rapporten saknas det i vissa avseenden kunskap om vad jämställd vård och socialtjänst faktiskt är. Mäns och kvinnors liv ser olika ut, och detta återspeglas i vården och . Jämställdhetsperspektivet blir emellertid enligt rapporten viktigare för både och hälso- och sjukvården.] En tillgänglig och behovsanpassad vård förutsätter ökat fokus på kvinnors och mäns skilda behov och villkor. Enligt redovisning och analys av könsskillnader inom hälso- och sjukvården har förutsättningarna förbättrats för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att ett jämställdhetsperspektiv verkligen ska genomsyra hälso- och sjukvården. Ett bättre kunskapsunderlag och fortsatt uppmärksamhet är viktigt för att prestera ännu bättre. Utskottet noterar att det inom Kommuner och Landsting (SKL) pågår ett program, Hållbar jämställdhet, för att stödja genomförandet av jämställdhetsintegrering i kommuner, landsting och regioner . SKL har totalt fått från regeringen för detta ändamål. Programmet ska stödja kvalitetssäkring av offentligfinansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå. Syftet är att garantera att de svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för både kvinnor och män, flickor och pojkar. har två checklistor tagits fram som vänder sig till dels handläggare, dels förtroendevalda inom kommuner och landsting (). Utskottet välkomnar de insatser som pågår för att förbättra jämställdheten på vårdens område. Utskottet noterar även att har regeringens uppdrag att analysera och följa upp den nationella folkhälsopolitiken. redovisades den andra folkhälsopolitiska rapporten: Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa allas ansvar (S2010/8163/FS). Enligt rapporten har hälsan i mätt som medellivslängd förbättrats under många årtionden och många hälsoproblem har minskat . Det finns dock tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper. Enligt institutet behövs det övergripande åtgärder för att tydliggöra rollerna och uppgifterna för de aktörer som har stort inflytande på framtidens folkhälsa. Institutet föreslår därför att regeringen tillsätter en nationell samordningsgrupp för folkhälsa som består av representanter för myndigheter och departement. Institutet föreslår också en statlig utredning om möjligheten att lagfästa kommunernas uppdrag för folkhälsan. Den fortsatta beredningen av utredningen bör avvaktas. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena A1 (S) yrkandena 6 och 11. Vad gäller motionsyrkandena om en jämställd skola och högskola kan utskottet konstatera att en rad insatser genomförts under föregående mandatperiod. tillsattes Delegationen för jämställdhet i skolan. Delegationen fick i uppgift att analysera könsskillnader i utbildningsresultat och kartlägga områden där ny kunskap om genus och jämställdhet behövs. Delegationen redovisade sitt resultat i slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) . Av slutrapporten framgår bl.a. att programvalen till gymnasieskolan följer könsstereotypa mönster, att pojkar får sämre betyg än flickor i skolan, att mäns utbildningsnivå i genomsnitt är sämre än kvinnors och att flickors psykosociala hälsa är sämre än pojkars. tillsattes Delegationen för jämställdhet i högskolan. Delegationens uppgift var att stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan, bl.a. genom att uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval. Delegationen hade också i uppdrag att uppmärksamma skillnader mellan könen i studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen. Den fick också i uppgift att fördela medel sammanlagt till insatser för jämställdhet . Delegationen avlämnade sitt slutbetänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) . I betänkandet redovisas ett paket av åtgärder, med utgångspunkt i behovet av styrning, stöd och strategier i universitetens och högskolornas lokala arbete. Därutöver har genomfört ett uppdrag om jämställdhet i skolan. Insatser för att öka kunskapen om bl.a. jämställdhet, könsskillnader i utbildningsval och avhopp har genomförts. Insatser för att förhindra hedersrelaterat våld och förtryck har också gjorts. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning att såväl delegationernas som arbete lagt en god grund för det fortsatta reformarbetet. Regeringen gav exempelvis i uppdrag att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt omfattande jämställdhetssatsning. Uppdraget innefattar bl.a. insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och insatser för att stimulera läs-, skriv- och språkutveckling. gav regeringen i uppdrag att göra en förstudie om forskningsanslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att kartlägga vilket underlag som finns respektive saknas för att följa upp anslagen till lärosätena. Uppdraget ska redovisas . Med hänvisning till vad som redovisats ovan kan något tillkännagivande inte anses behövligt. Motion A1 (S) yrkandena 15 och 16 avstyrks. I fråga om en särskild jämställdhetsmyndighet vill utskottet hänvisa till behandlingen av motsvarande förslag i betänkandena /08:AU7 och 2010/11:AU5. Utskottet pekade där på risken att en myndighet med ett uttalat ansvar för jämställdhetspolitiken skulle tränga undan jämställdhetsarbetet inom andra myndigheter. Den samlade ombudsmannainstitutionen, (), bör generellt ses som en förstärkning jämfört med en myndighet för varje diskrimineringsgrund. Utskottet noterar i sammanhanget att Statskontoret utfört en myndighetsanalys av DO.12[ Statskontoret, Myndighetsanalys av , 2011:26.] Av Statskontorets rapport framgår att de åtgärder DO vidtagit för att förbättra ärendehanteringen har haft effekt. Handläggningstiderna har gått ned och ärendebalanserna har minskat. Statskontorets bedömning är att ärendehanteringen har blivit mer rättssäker och effektiv. Fokuseringen på anmälningsärenden har emellertid inneburit att andra vissa delar av myndighetens uppdrag har prioriterats ned. Utskottet instämmer i Statskontorets slutsats att det är viktigt för DO att åstadkomma en rimlig balans mellan myndighetens olika uppgifter och säkerställa att det finns resurser för att fullgöra alla delar av uppdraget. Utskottet står fast vid sina tidigare uttalanden och avstyrker därför motion A290 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Jämställdhetspolitiska mål, utgångspunkter m.m., punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A2 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4 i denna del och 2011/12:A303 av och (båda C). Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jag anser att denna definition är något snäv. vill se ett jämställt samhälle där alla medborgare har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter till eget val av utbildning och arbete. Regeringen bör presentera ett nytt övergripande mål för jämställdhetspolitiken. De allmänna utgångspunkterna för jämställdhetspolitikens inriktning är att den svenska arbetsmarknaden är relativt jämställd med små skillnader i lön mellan kvinnor och män. Förutsättningarna för såväl kvinnor som män är goda. Sysselsättningsgraden är visserligen högre för män än för kvinnor, men arbetslösheten är lägre för kvinnor än för män. I är pojkars betyg generellt sämre än flickors och män är underrepresenterade i eftergymnasial utbildning. Kvinnors utbildningsnivå är däremot högre än mäns. ser med oro på pojkars generellt sämre betyg och mäns underrepresentation på högskolan. Vi anser att regeringen förhållit sig passiv efter utredningen om jämställdhet i högskolan (SOU 2011:1) och inte utarbetat någon strategi för att motverka den allvarliga könsobalansen i högskolan. Vi anser att regeringen borde presentera konkreta förslag för jämställdhet på detta område. Vi efterlyser konkreta förslag för att bekämpa kvinnors verkliga och upplevda ohälsa. Vi efterlyser även konkreta förslag för att bekämpa otrygghet, såväl självupplevd som verklig. görs lite, om ens något, för att bekämpa problemet. Konkreta åtgärder bör presenteras, med särskilt fokus på sexualbrott mot unga kvinnor. Regeringen bör även presentera konkreta förslag för att förbättra situationen för människor som på grund av hederskultur inte kan välja sin partner. Könsrelaterat våld är ett av de största jämställdhetspolitiska problemen, och begreppet mäns våld mot kvinnor är något snävt eftersom det dels finns ett våld mellan kvinnor och män, dels finns ett utbrett våld i samkönade relationer. Vi förespråkar därför en återgång till det tidigare begreppet könsrelaterat våld. Likväl vill vi betona att könsrelaterat våld måste beläggas med högre straff än . Straffen ska skärpas, resurser ska tillföras och lagstiftningen ska utvidgas för att på ett tydligare sätt än beivra könsrelaterat våld. Regeringen har varit alltför passiv i frågan. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A2 (SD) yrkandena 1, 2 och 4 delvis bör bifallas. Jämställd arbetsmiljö, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 1. Vi i Socialdemokraterna, och anser att det är viktigt att investera i kvinnors arbetsmiljö. Dubbelt så många kvinnor som män får belastningsskador på jobbet. Huvudorsaken är att kvinnor har mer ensidiga arbetsuppgifter och mer sällan än män kan bestämma sin arbetstakt. En annan orsak är att arbetsredskap ofta är utformade för att passa en genomsnittlig man, vilket ökar risken för belastningsskador för kvinnor. Den fysiska belastningen blir även större för kvinnor vid kroppsarbete eftersom de ofta har mindre muskelmassa. Forskning visar att kvinnor med monotona arbetsuppgifter, t.ex. olika typer av montering, riskerar att få arbetsrelaterade skador såsom muskelvärk i högre grad än män. Att kvinnor dessutom dubbelarbetar och har huvudansvaret för det obetalda hemarbetet gör att de får sämre chans till återhämtning på sin fritid än män. Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A1 (S) yrkande 1 bör bifallas. Jämställd arbetsmarknad m.m., punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 2011/12:A367 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 1. Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas fortfarande kvinnor ofta acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand serviceyrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. Som deltidsanställd har man förutom en lägre inkomst ofta ett lägre deltagande i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Den ekonomiska situationen påverkas dessutom hela livet för kvinnor som arbetar deltid, från låg föräldrapenning och arbetslöshetsersättning till låg pension, vilket gör dem beroende av männen eller samhället för sin försörjning. Vi i Socialdemokraterna och anser att ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll. Heltidsarbete bör vara en norm på arbetsmarknaden: heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Vi vill få till stånd en lagstiftning om rätt till heltid. Alla som vill måste få rätt till heltid, och alla ska dessutom kunna ges möjlighet att arbeta ett helt yrkesliv fram till pensionen. Kvinnor används dessutom ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar, men slås lika snabbt ut som de kommer in. De får i högre grad än män deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar i stället för fasta jobb. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjligheter till utveckling i jobbet.