bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Socialdemokraterna, samt förordar i sina respektive motioner 2012/13:Fi302 av m.fl. yrkande 4, 2012/13:Fi303 av m.fl. yrkande 4, 2012/13:Fi219 av m.fl. yrkande 3 samt 2012/13:Fi250 av m.fl. yrkande 4 alternativa förslag till regeringens fördelning av utgifter på utgiftsområden. Oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter framgår också av tabell 3.2. Regeringen redovisar i propositionen utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. De takbegränsade utgifterna är de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Dessa omfattar utgiftsområdena 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Dessutom ingår posten Minskning av anslagsbehållningar. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. i de takbegränsade utgifterna. Enligt regeringens redovisning beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 2013 i förhållande till 2012. Förändringar av utgifterna förklaras i huvudsak av reformer, nya makroekonomiska förutsättningar samt prognoser över volymer (se tabell 8.4 s. 369 Budgetpropositionen ). Enligt regeringens redovisning ökar de takbegränsade utgifterna med till följd av reformer. Bland de reformer som får störst utgiftseffekt nämns förslaget om en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (utgiftsområde 2), förstärkningarna av rättsväsendet (utgiftsområde 4), ersättning för vanvårdade (utgiftsområde 9), höjningen av grundnivån i föräldrapenningen (utgiftsområde 12), ökade medel till följd av forsknings- och innovationspropositionen och ökade platser i det reguljära utbildningssystemet (utgiftsområde 16) samt de satsningar som föreslås i propositionen på drift och underhåll av järnvägar och vägar (utgiftsområde 22). konstaterar regeringen att även om det finns förslag i propositionen om att tillföra ytterligare medel till utgiftsområde 14, så minskar de tillfälliga satsningarna inom utgiftsområdet , vilket sammantaget innebär minskade på utgiftsområdet. Slutligen bedömer regeringen att en ökad anhöriginvandring kommer att medföra ökade utgifter på utgiftsområde 13. För att bidra till finansieringen föreslår regeringen att medel från utgiftsområde 8 överförs till utgiftsområde 13. Regeringen redovisar att de takbegränsade utgifterna ökar med 2013 till följd av makroekonomiska faktorer. Framför allt förklaras detta av ökade utgifter i ålderspensionssystemet till följd av den relativt höga ökningstakten av inkomstindex och balanseringen i ålderspensionssystemet. Ökningen av pensionsutgifterna till följd av den makroekonomiska utvecklingen beräknas till 2013. Regeringen räknar också med en något högre arbetslöshet 2012 och 2013 jämfört med . Detta är den främsta förklaringen till de högre beräknade volymerna i arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen. Avslutningsvis redovisar regeringen att de takbegränsade utgifterna beräknas öka med till följd av övriga faktorer. En stor del av detta utgörs av volymförändringar inom regelstyrda anslag. I detta sammanhang lyfter regeringen fram att den räknar med att antalet personer med inkomst- och tilläggspension ökar markant framöver, att fler barn föds och att antalet asylsökande ökar successivt. räknar regeringen med fortsatt fallande ohälsorelaterade utgifter till följd av att antalet sjukpenningdagar kommer att minska och att nedgången av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition ökar de takbegränsade utgifterna med 2013. Ökningen beror främst på de reformförslag som presenteras i propositionen, men även på högre volymer i flera av de regelstyrda transfereringssystemen. Sammantaget innebär volymförändringarna att utgifterna förväntas öka med 2013. En viktig förklaring är att antalet personer som får sjukpenning och sjukersättning har reviderats upp för hela prognosperioden. Antalet asylsökande och anhöriginvandrare har också reviderats upp, liksom antalet födda barn samt antalet ålderspensionärer med inkomst- eller tilläggspension. Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. Socialdemokraterna föreslår en högre ram 2013 än regeringen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ramen är högre, vilket är en följd av bl.a. de förslag om höjd a-kassa, om utbildningskontrakt för unga arbetslösa och om att avskaffa fas 3 som lämnas i budgetmotionen. Förslaget om utbildningskontrakt är också en förklaring till varför ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd är högre jämfört med regeringens förslag. Till följd av satsningar på fler platser i komvux, yrkesvux och föreslår socialdemokraterna en ram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som är högre än den ram som regeringen föreslår. Socialdemokraterna föreslår även en högre ram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2013 jämfört med regeringens ram. I den högre ramen ingår förslagen om högre tak och bättre ersättning i sjukförsäkringen samt förslaget om att den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Förslagen om höjt barnbidrag och höjt underhållsstöd leder till att förslaget till ram för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är högre jämfört med regeringens förslag. Socialdemokraternas förslag om byggbonus för studentlägenheter och miljöbilsbonus innebär att de föreslagna ramarna på utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård blir högre jämfört med regeringens förslag. Enligt Socialdemokraternas motion genomförs förslag om ändrade skatter och transfereringar neutralt för kommunsektorn. Ökningen av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna jämfört med regeringens förslag är bl.a. en konsekvens av denna justering. Dessutom kanaliseras flera av reformerna via kommunerna som riktade statsbidrag, t.ex. mindre klasser i skolan och stimulansen till barnomsorg på obekväm arbetstid. föreslår en högre ram 2013 än regeringen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ramen är drygt 5 miljarder högre, vilket följer av förslagen om höjt tak i a-kassan och om traineeplatser för unga i näringslivet och välfärdssektorn. Förslagen om ändringar i sjukförsäkringen och slopat sjuklöneansvar för företag med tio eller färre anställda leder till att ram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är högre än regeringens förslag till ram 2013. Ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är högre än ramen för utgiftsområdet i regeringens förslag. Detta förklaras bl.a. av förslag om ett nytt anslag för klimatsatsningar i utvecklingsländer utanför biståndsramen och förslaget om att införa klimatinvesteringar i kommuner. föreslår att ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar med till följd av förslag om bl.a. mer pengar till underhåll, drift och reinvesteringar, åtgärder för flaskhalsar och upprustning av lågtrafikerade banor, investeringar i nya spår och höghastighetståg, en kollektivtrafiksatsning och en cykelsatsning. För att stärka svensk konkurrenskraft, skapa nya jobb och ta konkreta steg mot ett hållbart samhälle föreslår ett industripaket som bl.a. innehåller en grön innovationsfond, en riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås öka med jämfört med regeringens förslag till ram. Riktade satsningar inom skolans område till kommunerna på sammanlagt 2013 tillsammans med en satsning på ett ökat antal lärarledda timmar inom högskolan är förklaringar till att ram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är högre än regeringens ram för utgiftsområdet. ram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap är lägre än regeringens förslag till ram 2013. Förslag om effektiviseringar av försvaret och omprioriteringar till förmån för att möta icke-militära hot förklarar den lägre nivån på ramen. är också emot beslutet att satsa på vidareutveckling av JAS 39 E. Genom att anpassa biståndet till FN:s rekommenderade nivå föreslår en ram för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som är lägre än regeringens ram 2013. har som mål att minska asyl- och anhöriginvandringen med sammantaget och föreslår att ramarna för utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration och jämställdhet minskas med 4 respektive jämfört med regeringens förslag till ramar 2013. Eftersom avvisar förslaget om kapitalhöjning till Europeiska investeringsbanken föreslår partiet en lägre ram för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. föreslår att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar med nästan jämfört med regeringens förslag till ram 2013. Detta följer bl.a. av förslagen om höjt tak i a-kassan och om ett system med lärlingsplatser. I beräkningen av ramen ligger även förslag om att slopa instegsjobben. Förslag om höjd sjukpenning och ändringar i företagens sjuklöneansvar leder till att ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är knappt 3 miljarder högre i förhållande till regeringens förslag till ram. Förslaget om höjd garantipension innebär att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslås öka jämfört med regeringens förslag till ram. På utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslår en ram 2013 som är högre än regeringens förslag till ram. Bland reformerna finns en akut- och tillgänglighetsmiljard, ett ökat antal vårdplatser och ett återställt högkostnadsskydd. kompenserar kommunerna för lägre inkomstskatter till följd av förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer. sänker bidragen till kommunerna till följd av en minskad invandring. Förslaget till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är drygt 4 miljarder högre jämfört med regeringens förslag till ram 2013. föreslår att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökas med , till följd av förslag om att skapa fler komvuxplatser, platser i och att öka lärartätheten i den högre utbildningen. Ökade anslag till underhåll och drift av järnvägssystemet föranleder att ramen för utgiftsområde 22 är högre jämfört med regeringens förslag till ram 2013. Ramen för utgiftsområde 4 är nästan 2 miljarder högre jämfört med regeringens förslag till ram 2013 och är en konsekvens bl.a. av att förespråkar hårdare straff. föreslår en ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv som är nästan högre än regeringens förslag till ram. Förslagen om att höja taket i arbetslöshetsförsäkringen, indexera beloppen till löneutvecklingen och minska antalet karensdagar förklarar den högre ramen, liksom förslaget om att ta bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Dessutom föreslår att grundförsäkringen ska förstärkas. I den ökade ramen ligger också satsningar på fler platser i arbetsmarknadsutbildning. Genom att avveckla fas 3 och garantiprogrammen och ersätta dem med bl.a. övergångsjobb, lärlingsanställningar och traineeanställningar minskar anslagen för aktivitetsstöd. Ramarna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är samtliga högre jämfört med regeringens förslag till ramar 2013. föreslår att ersättningsnivåerna höjs i både sjuk- och föräldraförsäkringen, att den bortre tidsgränsen för sjukpenningen avskaffas och att garantipensionen höjs. Dessutom föreslår partiet att bostadsbidraget till ensamstående föräldrar och underhållsstödet höjs. föreslår en ram på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg som är högre jämfört med regeringens förslag till ram 2013. Ökningen förklaras av förslag om bl.a. en vårdplatsgaranti som beräknas till , satsningar på det förebyggande arbetet mot ohälsa på , ökad bemanning inom äldreomsorgen och betald specialistutbildning för sjuksköterskor. föreslår att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökar med jämfört med regeringens förslag. föreslår ett riktat statsbidrag till de kommuner med elever och skolor som har de största behoven, stöd för att anställa fler fritidspedagoger, att grundskoleelever ska få frukost i skolan och att unga upp till ska ha rätt att läsa in gymnasieskolan. Med bl.a. förslag om höjda studiemedel och en höjd bidragsdel föreslår att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ökar med jämfört med regeringens förslag till ram 2013. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer är 7 miljarder högre 2013 jämfört med regeringens förslag och det förklaras bl.a. av att anser att de tillfälliga satsningar som regeringen gör på järnvägen måste permanentas och höjas och av ökade stöd till kollektivtrafik. 3.3 Övriga utgifter på statens budget Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Myndigheter har också möjlighet att låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag redovisas som en beräkningspost som är gemensam för alla anslag: Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 5 att godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar . beräknar regeringen posten Minskning av anslagsbehållningar till . Det innebär ett anslagssparande på motsvarande belopp, vilket får till följd att statens utgifter minskar med samma belopp. Regeringen anger i propositionen att myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till ekonomiska vårproposition har utgiftsprognoserna generellt justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar revideras ned med . nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som har stor betydelse för budgetsaldot. Nettoutlåningen innehåller såväl löpande statlig verksamhet, t.ex. studielån, som tillfälliga poster, vilka beslutas med kort varsel och därför är svårprognostiserade. På grund av dessa engångseffekter varierar nettoutlåningen kraftigt . har nettoutlåningen varit hög till följd av extraordinära insatser som gjorts med anledning av finanskrisen, såsom lån för att stärka valutareserven och lån till länder med finansiella problem. Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 9 att godkänner beräkningen av nettoutlåning . beräknar regeringen nettoutlåningen till . Kassamässig korrigering är en beräkningspost som är nödvändig för att budgetsaldot ska bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalning respektive anslagsavräkning sker olika år, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 10 att godkänner regeringens beräkning av den kassamässiga korrigeringen . beräknar regeringen denna till . ambition är att fördubbla bankernas avgift till Stabilitetsfonden för att påskynda återbetalningen till statskassan, vilket bedöms inbringa . nettoutlåning beräknas därför bli lägre jämfört med i regeringens förslag. förslag om höjda studiemedel innebär en minskning av nettoutlåning med . 3.4 Förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avnitt redovisas propositionens och motionernas förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler. En mer utförlig redovisning av dessa förslag finns i skatteutskottets och socialförsäkringsutskottets yttranden (bilaga 6 och bilaga 10). Förhöjt grundavdrag för pensionärer, jobbskatteavdrag m.m. Regeringen föreslår att alla som har fyllt vid beskattningsårets ingång och betalar inkomstskatt ska få en skattesänkning genom en ytterligare höjning av pensionärernas förhöjda grundavdrag. Skattesänkningen kan som mest uppgå till ca . Förslaget träder i kraft och tillämpas första gången vid beskattningen 2014. Den offentligfinansiella effekten beräknas till . Höjd värdegräns för skattefrihet för minnesgåvor Regeringen föreslår att värdegränsen för skattefria minnesgåvor till anställda höjs till som en följd av den allmänna prisutvecklingen och prisutvecklingen för ädla metaller. Värdegränsen för skattefria minnesgåvor höjdes . Förslaget bedöms medföra en offentligfinansiell kostnad om ca . Skattereduktion för HUS-arbete och läxhjälp Regeringen anför att tillämpningen av den nuvarande regeln om skattereduktion för barnpassning är problematisk eftersom det inte framgår vad bestämmelsen är avsedd att omfatta när det gäller läxhjälp. Regeringen bedömer därför att det uttryckligen bör framgå att hjälp med läxor och annat skolarbete ska omfattas av skattereduktionen, för att tydliggöra och underlätta tillämpningen av nuvarande regler. Läxhjälp och annat skolarbete bör avse normalt skolarbete för barn och unga som är elever i och gymnasieskolan eller i motsvarande skolformer. I likhet med vad som gäller för övrigt hushållsarbete ska arbetet utföras i eller i nära anslutning till bostaden. Det aviserade förslaget bedöms medföra minskade skatteintäkter med . Den varaktiga minskningen av skatteintäkterna beräknas till . Ändrade nivåer för socialavgifter Regeringen föreslår att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till och i egenavgifterna till . Eftersom justeringen av sjukförsäkringsavgiften ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag höjs den allmänna löneavgiften till . De nya nivåerna gäller . Förenklade regler vid nedsättning av egenavgifter Reglerna om att avdraget vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag ska uppfylla villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse tas bort liksom kravet att avdraget ska begäras i inkomstdeklarationen. Även skyldigheten att i deklarationen lämna de uppgifter som behöver för att kunna bedöma om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda tas bort. Ändringarna i socialavgiftslagen och i skatteförfarandelagen träder i kraft . Ändringarna i socialavgiftslagen tillämpas första gången redan i fråga om självdeklarationen vid taxering. Förslaget bedöms inte få någon offentligfinansiell effekt. Regeringen bedömer att en anställd som ingått ett socialavgiftsavtal med sin utländska arbetsgivare inte längre ska betala egenavgifter utan i stället fullgöra arbetsgivarens skyldighet att betala arbetsgivaravgifter. Egenavgifter bör tas ut på samtliga avgiftspliktiga inkomster och inte bara på sådana inkomster som inkomstbeskattas i . Bestämmelserna om allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter bör vidare ändras på så sätt att det för rätt till avdrag inte längre ska krävas att avgiften är knuten till en intäkt som erhållits på grund av utfört arbete. De kommande förslagen är tänkta att träda i kraft . Förslagen bedöms innebära ökade intäkter med . fastighetsavgift för hyreshusenheter och småhusenheter En utredning har i uppdrag att lämna förslag på hur marknaden för uthyrning av bostäder kan utvecklas (dir. 2011:108). För att stärka hyresrättens ställning och stimulera nyproduktionen av hyresrätter föreslår regeringen, i avvaktan på utredningens förslag, att den kommunala fastighetsavgiften för hyreshusenheter sänks fr.o.m. . Åtgärden gynnar även bostäder som är upplåtna med bostadsrätt. Genom att både taket och procentsatsen sänks får åtgärden genomslag för samtliga hyreshusenheter. Ändringen träder i kraft . Nettoeffekten för offentlig sektor där effekten på bolagsskatten beaktas är . Utökad nedsättning av fastighetsavgiften för nybyggda bostäder Som ett led i de åtgärder som vidtas i syfte att stimulera nyproduktionen av bostäder föreslår regeringen att den tioåriga nedsättningen av fastighetsavgiften för nybyggda bostäder utvidgas. Fastighetsavgiften sätts ned helt även år 615 efter värdeåret. De nya reglerna föreslås gälla byggnader med beräknat värdeår 2012 eller senare och ändringen träder i kraft . Kommunsektorn bör enligt regeringens bedömning kompenseras för den minskning av intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften som förslaget medför. beräknas intäkterna minska med ca . beräknas minskningen till uttryckt prisnivå. Höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostäder Regeringen föreslår en höjning av schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet samt vid försäljning av produkter från privatbostadsfastigheter eller privatbostäder . Höjningen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar . Skatteintäkterna beräknas minska med 2013. I beräkningen har man beaktat de förväntade effekterna av regeringens förslag om ökad uthyrning av privatbostäder. Eftersom den samlade effekten av ett höjt schablonbelopp och ändrade regler för privatuthyrning förväntas öka antalet uthyrda lägenheter över tiden beräknas intäkterna minska med då effekten av reformerna får fullt genomslag. Regeringen aviserar att ett investeraravdrag kommer att införas för att stimulera tillgången på kapital för mindre företag. Investeraravdraget ska ges till fysiska personer som förvärvar andelar i ett mindre företag i samband med företagets bildande eller vid en nyemission. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Innan ett system med investeraravdrag kan träda i kraft måste det notifieras och godkännas av Europeiska kommissionen. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att bestämmelser om ett system med investeraravdrag kan träda i kraft tidigast . Om ett investeraravdrag införs minskar skatteintäkterna enligt regeringen med 2013. Varaktigt beräknas intäkterna minskas med då effekten av avdraget stabiliseras. Som ett led i de åtgärder som vidtas för att rusta för en allt tuffare internationell konkurrens föreslår regeringen att inkomstskatten för juridiska personer sänks från till . Sänkningen innebär att bolagsskattesatsen hamnar under genomsnittet i EU och ger näringslivet starka incitament att öka sina investeringar, vilket leder till ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt som ger goda förutsättningar för jobb och investeringar. En sänkt bolagsskatt värnar också den svenska skattebasen genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i och reducera incitamenten att skatteplanera. Bolagsskattesänkningen medför minskade skatteintäkter med . Regeringen föreslår att expansionsfondsskatten sänks från till och att övergångsbestämmelserna utformas på ett sätt som ger företagen en engångsförstärkning. Skatteintäkterna minskar enligt regeringen med 2013. För 20142016 beräknas intäkterna minska med . Det har visat sig att de nuvarande ränteavdragsbegränsningarna lämnar stora möjligheter att undgå bolagsbeskattning i genom skatteplanering med hjälp av ränteutgifter. Regeringen föreslår därför att avdragsmöjligheterna för ränteutgifter inom en intressegemenskap begränsas ytterligare för att skydda den svenska skattebasen, bl.a. genom att begränsningen ska omfatta ränteutgifter för alla skulder inom en intressegemenskap. Bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas på ränteutgifter som avser tiden efter .