bet · H001FiU5 · 2012-12-04 00:00:00 — 2012/13:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag inom utgiftsområde 27 i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Utskottet framhåller att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU och att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag och tillstyrker att regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen för inom utgiftsområde 27 anvisar anslagen för inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 27 punkt 2. Ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 27 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (C). fastställde ramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till 33 (bet. 2012/13: FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar utskottet ställning till förslagen i budgetpropositionen (prop. 2012/12:1 utg.omr. 27) om anslag för under utgiftsområde 27 och om ett bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . och hade utskottet överläggningar med statssekreterare om EU:s årsbudget . informerade statsekreterare utskottet om det fortsatta arbetet med EU:s årsbudget . Utgiftsområde 27: anslag och bemyndiganden för Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag samt bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Målet för den svenska budgetpolitiken i EU Målet för den svenska budgetpolitiken i EU beslutades av (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt målet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statens budget ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. ska också verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera varandra. Det är därför utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Merparten av EU-budgetens inkomster utgörs av avgifter från medlemsländerna, och således styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Utgifterna i EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år. Betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Utfallet för EU-budgeten 2011 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2010. Betalningarna var högre än 2010. Den totala nivån för användningen av medel i förhållande till budgeterade medel var i stort sett oförändrad jämfört med för åtagandena och uppgick till av de budgeterade medlen. För betalningar uppgick användningen till av de budgeterade medlen. Överskottet av betalningar, efter överföringar , minskade något till . Regeringen konstaterar dock att problemen med överbudgetering kvarstår. fastställde EU:s årsbudget . Den beslutade årsbudgeten uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag som innebar en åtagandenivå på och en betalningsnivå på . I propositionen anförs att med hänsyn till den nivå på betalningar som beslutades finns det en risk för ändringsbudgetar . Kommissionens förslag till EU:s årsbudget innebär en ökning för åtaganden och med för betalningar i förhållande till budget. Anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Utfallet för den svenska EU-avgiften 2011 blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Tabell 1 Avgiften till EU, utgiftsutvecklingen Källa: Budgetpropositionen . För beräknas utgifterna bli högre än vad som budgeterats (se tabell 1). Det beror framför allt på retroaktiva justeringar för budgetreduktion för åren 20082011. , som är i den gällande budgetramen, beräknas utgifterna uppgå till . Avgiften för åren därefter är beroende av resultatet av den nu pågående förhandlingen om budgetramen för 20142020. Regeringen föreslår att anvisar 33 under anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Förslaget är högre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Förändringen beror framför allt på kommissionens förslag till årsbudget men även på nya makroekonomiska antaganden. Bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I kommissionens budgetförslag föreslås åtagandebemyndiganden om . totala andel beräknas uppgå till eller ca . Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följde av den fastställda EU-budgeten . Sammanlagt uppgick åtagandena till . Åtagandena resulterade i betalningar om . Därutöver gjordes betalningar som gällde åtaganden gjorda om totalt . Vid utgången av 2011 fanns sammanlagt kvarstående utestående åtaganden på totalt . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Förhandlingarna om EU:s årsbudget 2013 hade utskottet överläggningar med statssekretare om EU:s årsbudget . Av regeringens faktapromemoria (2011/12:FPM155) framgår att regeringens övergripande målsättning är att nå en så restriktiv budget som möjligt. Regeringen var bekymrad över den anmärkningsvärt höga ökningstakten i EU-budgeten. Vidare ansåg regeringen i faktapromemorian att förslaget inte beaktar att många medlemsstater befinner sig i svåra statsfinansiella situationer med hårda besparingskrav och svag eller obefintlig tillväxt. Utskottets ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt inför det fortsatta arbetet och underströk vikten av att verkar för budgetrestriktivitet och budgeteffektivitet i förhandlingarna om EU:s årsbudget. Även hade utskottet överläggningar med statssekretare om bl.a. årsbudgeten 2013. Då hade både rådet och antagit sina respektive läsningar av budgetförslaget. I förhållande till budgeten 2012 innebar rådets läsning en ökningstakt på för åtaganden och för betalningar. läsning, i sin tur, innebar en ökningstakt på för åtaganden och för betalningar jämfört med budgeten . I rådet hade , tillsammans med två andra medlemsstater, valt att inte stödja rådets läsning. Ett förlikningsförfarande mellan rådet och inleddes och ett förlikningsmöte skulle äga rum . Regeringen avsåg att driva en restriktiv linje under förlikningsförfarandet, och den svenska linjen skulle koordineras med övriga likasinnade länder. Även vid denna överläggning konstaterade utskottets ordförande att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt inför det fortsatta arbetet och underströk vikten av att verkar för budgetrestriktivitet och budgeteffektivitet i förhandlingarna om EU:s årsbudget. informerade statsekreterare utskottet om det fortsatta arbetet med EU:s årsbudget . lämnade Europeiska revisionsrätten sin årsrapport . Revisionsrätten bedömde att räkenskaperna ger en rättvisande bild av EU:s finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden . De betalningar som ligger till grund för räkenskaperna innehöll fortfarande väsentliga fel. Felprocenten uppskattades till för EU-budgeten som helhet, vilket är ungefär samma nivå som 2010. Det EU-utgiftsområde där det oftast förekom fel var landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa. Den uppskattade felprocenten var fortsatt hög för verksamhetsområdet regionalpolitik, energi och transport och uppgick till . Generellt sett var de kontrollsystem som granskades endast delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet, och deras potential att förebygga eller upptäcka och korrigera fel utnyttjades inte. Många exempel på kontrollbrister konstaterades. stöder regeringens inriktning i budgetpolitiken i EU, som innebär budgetrestriktivitet och en inriktning mot att reformera och modernisera EU:s budget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag och bemyndigande. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (avsnitt 3). anvisar för anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt uppställning i propositionen. Förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen.33,494 miljarder är väldigt mycket pengar. När vi talar om och avgiften till den gemensamma unionen talar vi mest om pengar och hur mycket betalar. Det är ett tecken på att det går väldigt bra för Sverige.Men ibland måste man reflektera lite historiskt. fascinerar fortfarande människor. De två författare som fick är , som skrev om , och , som skrev om sin familj, och den vandringen. Vi har lätt att glömma bort detta när vi diskuterar . Det är muren föll. Jag befann mig själv i då och tittade på CNN. Jag hade ingen susning om att det var på gång. Den som är 23, 25 eller tänker inte på att det fanns en mur som klöv . Det är , när valde in tio nya länder, bland annat en hel del länder som funnits bakom järnridån. För den som upplevt detta känns det väldigt nära.Det kan ibland vara nyttigt att tänka tillbaka på detta när vi diskuterar att vi betalar mycket pengar. Vi måste också se till att vi får tillbaka mycket pengar av det vi betalar. Där har vi varit genomgående dåliga. Vi kommer att förbättra det, antar jag. För är EU-samarbetet avgörande för hanteringen av gränsöverskridande frågor. Våra bärande idéer om demokratisk delaktighet, öppenhet, tolerans och mänskliga fri- och rättigheter är byggstenar i det europeiska samarbetet. anser att det behövs ett smalare men vassare EU, att unionen ska prioritera och kraftsamla för att kunna möta stora gränsöverskridande frågor och de utmaningar vi står inför när det gäller miljö, utrikespolitik, handel och brottsbekämpning, för att ta några exempel.Samtidigt vill vi inte att EU lägger sig i frågor som enskilda människor och beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå avgör bättre själva. Några exempel, herr talman, är snus, jakt och naturresurser. Att rätt beslut ska fattas på rätt plats är en naturlig följd av vår syn att samhället byggs underifrån.EU ska bidra till tillväxt, fler jobb och bättre miljö. Vi betalar omkring 30 miljarder i avgift till EU. förhandlas om den långsiktiga EU-budgeten för . Det är angeläget att arbetet präglas av budgetrestriktivitet och att kostnaderna för EU-budgeten som helhet därmed hålls nere. Det är viktigt att får ett bra återflöde, att vi får tillbaka en rimlig andel av de pengar som vi skickar till EU och och att vi därmed håller nere nettoavgiften. Det är angeläget att ses som en aktiv och bra förhandlingspart i det här arbetet.Herr talman! vill skapa och stärka funktionella regioner med stort självstyre i frågor som rör tillväxtpolitiken. Sammanhållningspolitiken har bidragit till att stora investeringar möjliggjorts runt om i landet, särskilt på landsbygden, och har därmed medverkat till hållbar och långsiktig utveckling. Hela ska leva! Det är viktigt att gleshetskriterierna får tyngd i fördelningen av medel i kommande EU-budget. Dessa står för av återflödet när det gäller programmen för regional konkurrenskraft och sysselsättning.Ett annat viktigt område är landsbygdsprogrammen, som vi i månar om, eftersom det tillförs så mycket pengar även här i investeringar på landsbygden men också till gröna näringar. Med dessa utgångspunkter är det bra att landsbygdsminister varit tydlig. Låt mig citera vad han sade i förra veckans ATL: "Jag är villig att gå mycket, mycket, mycket långt för att behålla det svenska landsbygdsstödet. Det är jätteviktigt för stora delar av lantbruket, och speciellt för dem som har djur." I de fortsatta förhandlingarna måste fokus ligga på ökad miljönytta, men också på att skapa likvärdiga villkor mellan olika medlemsstater.Jag vill även kommentera jordbrukspolitiken, som jag tycker får för lite utrymme i den politiska debatten här i . En stor del av EU:s budget går till jordbrukspolitiken, som ofta får oförtjänt kritik för det. Man måste komma ihåg att detta i EU-sammanhang och på EU-nivå är det största gemensamma politikområdet, som ersätter de nationella budgetarna på detta område. Sammantaget för EU och medlemsstaternas budgetar står enligt uppgift jordbruket för av avgifterna.Herr talman! Låt mig vara tydlig. Från sida vill vi för det första att får ett fortsatt bra återflöde och att skattebetalarnas pengar hanteras på ett ansvarsfullt sätt. För det andra vill vi att jordbrukspolitiken utvecklas med fokus på lika konkurrensvillkor inom unionen. För det tredje anser vi att jordbrukspolitiken måste stärka svenska bönders företag och bidra till långsiktig utveckling på landsbygden. För det fjärde vill vi att jordbrukspolitikens betydelse sätts in i sitt sammanhang. Lantbruksföretagen är ofta den ekonomiska motorn på landsbygden. För det femte vill vi att böndernas och landsbygdens behov ska ligga till grund för förhandlingarna när regeringscheferna sätter ramarna för jordbrukspolitiken och CAP:en.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Det kan väl finnas skäl även för oss socialdemokrater att ge till känna vissa principiella uppfattningar om EU-budgeten. Till att börja med kan jag hålla med och om det allra mesta, till exempel motiven för Europasamarbetet och återblicken på . Vi ska erinra oss att det är ett fredsprojekt. Jag kan också instämma i att unionen inte ska lägga sig i sådant som vi sköter bättre själva.När det gäller budgetprocessen framöver har Socialdemokraterna, vill jag påstå, deltagit på ett konstruktivt sätt för att lägga fast de svenska positionerna. De kan sammanfattas så här: Vi vill se en frysning av budgeten i reala termer. Vi vill inte se att det införs nya egna medel, vilket har aviserats. Det är av det skälet att vi ser det som ett första steg mot att man flyttar över beskattningskompetens till Europanivån.Vi vill framför allt se en modernisering av budgeten där mindre resurser läggs på jordbrukspolitiken och där mer resurser läggs på sådant som har ett europeiskt mervärde och på sådant som skapar jobb och tillväxt och kan hjälpa till att föra ut ur krisen. Den moderniseringen är helt nödvändig.Vi vill se en kraftig reduktion av kostnaderna för jordbrukspolitiken. vill vi att sammanhållningspolitiken ska vara öppen och tillgänglig för alla regioner. Där hade vi inledningsvis lite andra synpunkter än regeringen.Vi har hamnar i en sådan position att vi är överens om att alla regioner ska kunna få del av sammanhållningspolitikens olika fonder. Det är viktigt. Det är också viktigt av pedagogiska skäl att det finns ett återflöde även till för att motivera att vi är med i samarbetet.Det har pågått förhandlingar om långtidsbudgeten, och de ska snart återupptas . Vi vill slå vakt om den svenska rabatten.Avslutningsvis vill jag än en gång säga att vi från Socialdemokraternas sida har deltagit på ett aktivt och konstruktivt sätt för att lägga fast förhandlingspositionerna. Men vi är inte regeringen, och vi förhandlar inte. Så här inför julen önskar vi regeringen lycka till. Vi ska göra vad vi kan på distans för att backa upp processen.Som det ser ut nu är det varje fall så här långt inte en särskilt framgångsrik förhandling. Men det allra mesta återstår fortfarande. Vi säger en gång till: Lycka till! Vi backar upp positionerna.