bet · H001UU8 · 2012-11-20 00:00:00 — inte det ockuperade , och produkter från ockuperat område ska därmed inte omfattas av samma förmåner som marockanska produkter. Svenska myndigheter, exempelvis tullen, måste se till att varor till inte kommer från ockuperat västsahariskt territorium under falsk marockansk ursprungsmärkning. Folkrätten ska alltid respekteras, också i avtal som rör naturresurser, t.ex. fiske. I kommittémotion 2011/12:U208 av m.fl. (V) anförs att i alla internationella sammanhang bör rikta skarp kritik mot den marockanska regeringens politik i den västsahariska frågan när det gäller förbrytelser mot mänskliga rättigheter och verka för att alla politiska fångar i det ockuperade friges (yrkandena 1 och 2). bör även verka för att en folkomröstning om framtid kommer till stånd (yrkande 3). bör också kräva att EU:s fiskeavtal med upphävs och i annat fall vända sig till för att pröva avtalets förenlighet med internationell rätt. Inga nya fiskeavtal med bör ingås där västsahariska vatten är inkluderade. I likhet med bör EU i alla handelsavtal med konsekvent utesluta varor från (yrkandena 46). Likaså bör EU:s associeringsavtal med upphävas med hänvisning till upprepade brott mot artikel 2 i avtalet om respekt för demokratiska principer och grundläggande demokratiska värderingar (yrkande 7). bör också verka för utökat humanitärt bistånd till de västsahariska flyktinglägren och bistå med utbildningsinsatser i form av stipendier till stöd för unga västsaharier, främst kvinnor (yrkandena 8 och 9). mandat bör enligt yrkande 10 utökas till att även omfatta övervakning av respekten för mänskliga rättigheter i . Slutligen anser motionärerna att bör erkänna Sahariska arabiska demokratiska republiken och verka för att övriga EU-länder gör detsamma (yrkandena ). Förslaget om att upphäva associeringsavtalet med återkommer i kommittémotion 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 21. I kommittémotion 2012/13:U252 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att aktivt bör verka för att skynda på processen med en folkomröstning i . bör enligt yrkande 2 få i uppgift att övervaka de mänskliga rättigheterna på de ockuperade områdena. bör också enligt motionens yrkande 3 erkänna . anför i kommittémotion 2012/13:U331 av m.fl. (SD) att bör verka för att ett självständigt blir verklighet och att folket kan leva i fred med sina grannländer. Detta bör ske genom att processen mot ett självständigt sker genom fredliga förhandlingar samt genom en folkomröstning. De förhandlingar som pågår mellan och bör slutföras, för att parterna ska komma till en fredlig lösning samt för att man ska kunna genomföra den utlovade folkomröstningen (yrkandena 1 och 2). anser även att biståndet till de västsahariska flyktinglägren bör ökas (yrkande 3) och att uppdrag bör utökas till att omfatta övervakning av mänskliga rättigheter i (yrkande 4). I de enskilda motionerna 2010/11:U274 och 2011/12:U291, båda av m.fl. (S), anförs att bör vara drivande inom FN och EU för att ge det västsahariska folket självbestämmande (yrkande 1 i båda motionerna). I motionernas yrkande 3 föreslås att FN i samarbete med västsaharierna bör bestämma vilka som ska ha rösträtt i den planerade omröstningen om framtid. Enligt yrkandena 8 och 9 i motionerna bör erkänna både som land och dess exilregering och bör få upprätta representation i i samband med att erkänns som stat. De sistnämnda förslagen återkommer i motion 2012/13:U209 av (S) yrkandena 1 och 2. När drog sig ur 1975 ockuperades området av som har kontroll över två tredjedelar av territoriet. Alltsedan tillbakadragande råder en svårlöst konflikt om områdets status mellan och den västsahariska befrielserörelsen . hävdar att är en del av (de sydliga provinserna), medan Polisario driver rätten till självbestämmande för västsaharierna, som även innefattar rätten till ett självständigt . är , när området var en spansk koloni, upptaget på FN:s lista över icke självstyrande områden som ska avkoloniseras. enades parterna i om för . och Polisario ingick ett vapenstilleståndsavtal 1991. Avtalets efterlevnad övervakas av FN-styrkan , vars mandat förlängs löpande genom beslut i . har mandat att genomföra en av säkerhetsrådet beslutad folkomröstning om framtid. Denna folkomröstning har emellertid inte ägt rum trots att har passerat, eftersom parterna inte har kunnat enas om formerna för den. förs politiska samtal under ledning av FN-chefens personliga sändebud för som fr.o.m. är den tidigare amerikanske diplomaten . lade och Polisario fram var sin plan för en lösning på konflikten. Utifrån planerna har parterna vid upprepade tillfällen, senast (2044/2012), uppmanats av att inleda villkorslösa förhandlingar för att nå en snar, rättvis och ömsesidigt acceptabel lösning på konflikten. Den marockanska planen är ett förslag om långtgående autonomi för inom . Förslaget från Polisario utmynnar i en folkomröstning som även innehåller alternativet självständighet. Båda förslagen ligger till grund för diskussioner och har behandlats av FN. har informella samtal hållits mellan parterna vid ett flertal tillfällen. Generalsekreteraren konstaterar i sin rapport till säkerhetsrådet (S/2012/197) att parterna fortfarande visar en vilja att mötas, men att de än så länge inte är villiga att inleda substantiella förhandlingar i enlighet med säkerhetsrådets resolutioner. Båda parter menar enligt rapporten att FN:s ställningstaganden stöder deras positioner, vilka de inte är villiga att avvika från. Mot bakgrund av generalsekreterarens rapport anser utskottet att båda sidor måste ta sitt ansvar för att skapa ett öppet och resultatbringande förhandlingsklimat i fortsatta förhandlingar. Den linje och agerande inom EU, i FN, bilateralt med och i andra sammanhang när det gäller utgår från folkrätten och rätten till självbestämmande för det västsahariska folket. Regeringen stöder till fullo FN:s ansträngningar att nå en politisk lösning på konflikten om . Denna politik har utskottets stöd. Utskottet välkomnar och stöder de initiativ till en politisk lösning av som inletts genom resolution (2007) och efterföljande möten i FN:s regi och anser att FN ska fortsätta att spela en central roll i dessa. Trots svårigheterna att finna en lösning på konflikten understryker utskottet att det internationella samfundet måste fortsätta att stödja en process som kan leda till en lösning på den långa konflikten. Generalsekreteraren konstaterar i sin rapport också att det är väsentligt för en lösning av konflikten i stort att frågor om mänskliga rättigheter behandlas. Alla parter har ett ansvar att tillförsäkra att de mänskliga rättigheterna skyddas. Enligt rapporten har ansträngningar gjorts med detta syfte, men problem kvarstår fortfarande. Utskottet noterar att EU-minister i konstaterade att det är , där inte är medlem, som beslutar om FN-styrkan mandat. behandlade senast frågan och beslutade då om förlängning utan att ändra mandatet (2044/2012). Mandatet ska förnyas 2013. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade ståndpunkt (bet. 2011/12:UU5) att ska vara pådrivande för att utöka mandat till att också omfatta övervakningen av respekten för mänskliga rättigheter i . Utskottet välkomnar fortsatt stöd för det västsahariska folkets rätt till självbestämmande och anser i likhet med regeringen att en politisk lösning som har parternas stöd och som grundas på folkrätten ska eftersträvas. Detta ställningstagande tar bl.a. hänsyn till utlåtande om från . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att uppmärksamma . Ansträngningarna att få till en folkomröstning måste fortsätta. Enligt utskottet är det avgörande för en långsiktig lösning av konflikten att västsaharierna får möjlighet att säga sin mening i en folkomröstning. Det framgår av UD:s rapport om mänskliga rättigheter att frågan om de mänskliga rättigheterna i följs bl.a. av och EU, samt av internationella och svenska enskilda organisationer. En regelbunden dialog förs med marockanska myndigheter och berörs regelmässigt i de olika forum som EU inrättat inom ramen för ett fördjupat samarbete med . spelar en viktig roll i detta sammanhang och inkluderar regelbundna möten för att diskutera mänskliga rättigheter och konflikten i . Utskottet delar regeringens uppfattning att det vore kontraproduktivt att avsluta samarbetet och stänga denna möjlighet till dialog. Utskottet konstaterar också att lämnar bidrag till de sahariska flyktingarna genom EU och FN. Utskottet noterar att EU inte har ett aktivt fiskeavtal med efter att röstat nej till förlängning av det protokoll till fiskeavtalet som löpte ut . Rådet beslutade om ett bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar på EU:s vägnar om ett nytt protokoll till avtalet om fiskepartnerskap med . Enligt vad utskottet fått uppgifter om kommer förhandlingar att inledas . röstade nej till förhandlingsmandatet med följande motivering. Eftersom inte är en del av territorium kräver folkrätten att fiskeresurserna ska exploateras till förmån för befolkningen i och i enlighet med dess intressen och önskemål. Förslaget till förhandlingsdirektiv för ett nytt protokoll garanterar inte att protokollet kommer att överensstämma med folkrätten. kunde därför inte ställa sig bakom mandatet och röstade emot. Vad gäller de motionsvis framställda förslagen om ett erkännande av är utskottets uppfattning att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. bör även verka för detta inom EU. bör genom ett tillkännagivande ställa sig bakom vad utskottet nu har anfört. Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna 2011/12:U208 (V) yrkandena 11 och 12, 2012/13:U252 (MP) yrkande 3 och 2012/13:U306 (S) yrkande 75 i denna del. Övriga yrkanden och motiveringarna i motionerna har dock en sådan utformning och ett sådant innehåll att något tillstyrkande inte kan bli aktuellt. Följande motioner avstyrks därmed i berörda delar: 2010/11:U274 (S) yrkandena 1, 3, 8 och 9, 2010/11:U306 (S) yrkande 69, 2011/12:U208 (V) yrkandena 1 10, 2011/12:U291 yrkandena 1, 3, 8 och 9, 2011/12:U315 (S) yrkande 73, 2012/13:U209 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U306 (S) yrkande 75 (i denna del), 2012/13:U252 (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U331 (SD) yrkandena 14 och 2012/13:N206 (V) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår med hänvisning till pågående arbete ett antal motioner om situationen för mänskliga rättigheter, åsiktsfrihet och politiska fångar i . Jämför reservationerna 26 (SD) och 27 (V). Enligt kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 91 är den turkiska statsutvecklingen oroande, och situationen när det gäller yttrandefrihet är bekymmersam. Den svenska inställningen till ett turkiskt medlemskap i är riktig, men oklarheterna i demokratiska utveckling måste även vi besinna. Enligt kommittémotion 2011/12:U206 av m.fl. (V) bör , såväl bilateralt som inom EU, verka för att genomför demokratiska reformer av sin konstitution, kräva att de som fängslats i på politisk grund ska frisläppas och att landet lever upp till sina åtaganden om att skydda pressfriheten (yrkandena 13). bör också använda alla diplomatiska kanaler för att påskynda en förändring av det turkiska rättssystemet till ett system baserat på rättssäkerhet och mänskliga rättigheter (yrkande 4). Vidare bör enligt motionens yrkande 5 kräva att den turkiska regeringen ser över sin lagstiftning så att den skyddar de fackliga rättigheterna. Vad gäller förhandlingarna om turkiskt medlemskap i bör ett sådant dels villkoras med att kurdernas och andra minoriteters rättigheter ska respekteras (yrkande 6), dels med att den turkiska regeringen ska presentera en plan för hur våldet mot kvinnor ska minska i landet (yrkande 7). Slutligen anser motionärerna att bör se till att lever upp till sina internationella åtaganden vad gäller att tillgodose hbt-personers rättigheter (yrkande 8). Utskottet konstaterade i betänkande 2011/12:UU10 om att reformtakten i har avtagit betydligt och att har en lång väg kvar till EU-medlemskap. Trots de senaste årens bakslag vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och trots att endast 1 av 35 kapitel har kunnat stängas i anslutningsprocessen, betonade utskottet att EU blir en starkare union såväl politiskt som ekonomiskt med ett demokratiskt som medlem . Av kommissionens översynsrapport (SWD(2012) 336) framgår att kommissionen ser särskilt allvarligt på situationen för minoriteter, mediefrihet, pressfrihet och religionsfrihet. Vissa lagar har enligt översynsrapporten antagits för att förbättra kvinnors rättsliga ställning, men mycket återstår att göra för att genomföra den. Turkisk lagstiftning tillåter personer att leva som homo-, bi- eller transsexuella. Det finns dock ett förbud i strafflagstiftningen mot överträdelser av den allmänna moralen som ibland tillämpas. Många hbt-personer diskrimineras eller trakasseras i det dagliga livet. Hbt-personer utsätts för hatbrott, och bara har minst sex transpersoner mördats. Anmälan om brott leder inte alltid till åtal och straff för förövarna. får också återkommande kritik i kommissionens översynsrapport för att landets kurdiska befolkning inte omfattas av grundläggande rättigheter. Likaså kvarstår bekymren med behandlingen av de kristna minoriteterna. Kommissionen konstaterar att det pågående arbetet med att utarbeta en ny konstitution är en betydande möjlighet till förbättringar vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Det finns dag en tendens att skydda staten snarare än att skydda individen från övergrepp från staten, ett resultat av att den nuvarande konstitutionen författades av militären efter en statskupp 1980. En ny, mer demokratisk konstitution utlovades från samtliga större partier i valet . inleddes arbetet med att ta fram en ny konstitution, en process som har fortsatt . Förhoppningen är att den reviderade konstitutionen kommer att sätta individen i centrum och bidra till att förstärka respekten för mänskliga fri- och rättigheter, inklusive de krav som ställts av i olika sammanhang, bl.a. vad gäller pressfrihet och kvinnors rättigheter. Utskottet vill understryka vikten av att visar respekt för den kulturella och religiösa mångfalden som en omistlig del av landets historiska arv. Minoriteternas ställning i har under större delen av republikens historia varit utsatt. Först har vissa steg tagits för att erkänna etniska och religiösa mångfald, och försöka komma till rätta med den diskriminering som förekommit. Ett exempel gäller den reformerade lagen om stiftelser , vilken har gett religiösa samfund, inte minst de grekisk-ortodoxa, armenisk-ortodoxa och syrisk-ortodoxa kyrkorna, möjlighet att återfå äganderätten till historiska byggnader. Utskottet utgår från att den turkiska regeringen arbetar för att komma till rätta med utestående problemfrågor för dessa samfund. I sammanhanget är det oroväckande att rättsprocesserna mot Mor Gabriel-klostret drivits till sin spets av turkiska myndigheter. Det är angeläget att klostret kan verka under stabila förutsättningar. Utskottet välkomnar därför att EU har uttryckt sin oro för fallet Mor , bl.a. vid associeringsrådet med . konstaterar i en rapport att uppemot 100 journalister sitter i fängelse i . Detta är en fördubbling jämfört med året innan och innebär att är ett av de länder i världen som har flest fängslade journalister. Mot denna bakgrund har uppmanat att se över landets antiterroristlagar, vilka är den främsta grunden för de fängslanden som sker. representant för mediefrihet har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över att ca 5 000 webbsidor blockerats på grund av att de innehåller s.k. skadligt innehåll (våld, pornografi, uppmuntran till terrorism m.m.). Andra källor gör gällande att antalet blockerade webbsidor uppgår till så många som 18 000. kommissionär för mänskliga rättigheter har i en rapport om yttrandefriheten i föreslagit ett antal åtgärder för att förbättra respekten för denna, bl.a. genom att ändra antiterrorlagstiftningen och . Utskottet vill understryka vikten av att regeringen tar frågan om den turkiska press- och yttrandefriheten på allvar. Utrikesministern konstaterade i sitt svar på interpellation 2011/12:205 att som kandidatland till EU måste genomföra reformer för att förbättra situationen när det gäller yttrandefrihet. Mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och pressfrihet är framträdande frågor på dagordningen vid möten mellan svenska företrädare och representanter för den turkiska regeringen. I sammanhanget vill utskottet även lyfta fram situationen för politiska fångar i . och Human Rights Watch riktar i sina årliga landrapporter mycket skarp kritik mot vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska fri- och rättigheterna. Ett stort problem är de antiterrorlagar som finns i och som kriminaliserar aktiviteter som i andra länder skulle anses fullt normala och tillåtna. har det väckts ett flertal åtal mot kurdiska aktivister som anklagas för brott mot lagar för att bekämpa terrorism. Det stora antal personer som häktats, i kombination med långa häktningstider, reser frågetecken kring respekten för yttrande- och föreningsfrihet liksom rätten att fritt delta i det politiska samtalet. Utskottet noterar också att förtroendevalda fortsatt frihetsberövas. Frågan har bl.a. uppmärksammats av . Situationen när det gäller yttrandefrihet och mediefrihet var en av de frågor som togs upp av ledamöter i utrikesutskottet , när , statssekreterare för EU-frågor i , besökte utskottet. Enligt utrikesministern (frågesvar 2011/12:685) verkar för att EU och ska kunna inleda förhandlingar om kapitel 19, arbetsmarknad och socialpolitik, där de fackliga rättigheterna hör hemma inom EU-anslutningsförhandlingarna. Det skulle ge och EU möjlighet till en tydligare diskussion med om hur EU:s och normer på området kan införas. För att främja kommande medlemskap i och fördjupa de bilaterala relationerna mellan och inledde , i samarbete med Sida och generalkonsulatet i , ett särskilt Turkietprogram. Programmet bygger på ett utökat utvecklingssamarbete till stöd för den fortsatta demokratiprocessen och arbetet för respekt för de mänskliga rättigheterna. beslutade regeringen om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med för perioden 20102013. Med den nya strategin stärker sitt stöd till process inriktning mot en EU-anslutning. framtida EU-medlemskap förblir den starkaste drivkraften för fortsatta demokratiska reformer i landet. Utskottet anser att strategins insatser kommer att bidra till det reformarbete som behövs för att fullt ut ska uppfylla kriterierna för EU-medlemskap, särskilt inom områden som demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Biståndsministern har uppgett att det svenska utvecklingssamarbetet för perioden 20102013 ökar från dagens till ca , och kompletterar insatser inom ramen för EU:s förmedlemskapsstöd. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2011/12:U315 yrkande 91 och 2011/12:U206 yrkande 18. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med den promemoria som utskottet fastställde , Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden. Utskottet har vid en genomgång och under beredningen funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regional demokratiutveckling, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9 samt 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkandena 72 och 76. Den arabiska våren har gått in i en ny fas i . Förhoppningarna de många demonstranterna har närt om demokrati, jämlikhet och frihet har inte entydigt infriats. Vägen till demokrati är lång och stenig. Vägen till jämställdhet likaså. I kom protesterna av sig . Kungen genomförde ett antal reformer och val har hållits. I kom protesterna av sig väldigt snabbt. Landet är ett av de länder i som avkunnar många dödsdomar. I har val hållits men många problem återstår att övervinna. I , där västmakterna väldigt aktivt ingrep i konflikten, känns situationen mest kaotisk. Efter attentatet mot har dock regeringen beslutat att miliserna ska bort alternativt lyda under regeringen. har dock hållits och oljeleveranserna verkar fungera. I ställdes den förre presidenten inför rätta och dömdes i domstol. Militären har i princip behållit makten trots att val hållits. Protesterna återkommer med jämna mellanrum. När man tittar på hur millenniemål 3 om jämställdhet uppfylls ser man att det återstår mycket att göra i alla nämnda länder för att nå målen för jämställdhet i arbetslivet och i statsförvaltningen. I synnerhet det sista ligger lågt för dem alla. EU har genom grannskapspolitiken stora möjligheter att stötta de nya demokratierna på deras knaggliga väg mot stabilitet och fungerande demokratiska institutioner. bör aktivt verka för att det stödet inte ska ske utifrån ett europeiskt egenintresse utan som aktivt stöd till demokratibyggande. bör också, som vi brukar, särskilt stötta arbetet med jämställdhet och kvinnors rättigheter. Regional demokratiutveckling, punkt 1 motiveringen (V) av (V). Den s.k. arabiska våren har satt situationen i och diktaturer högst upp på den politiska dagordningen. Men de folkliga revolterna i regionen har också synliggjort EU:s dubbelmoral i relationerna till regionens diktaturer och auktoritära regimer. Den högstämda retoriken om demokrati i EU har inte haft någon täckning och EU:s egna politiska och ekonomiska intressen i regionen har prioriterats före invånarnas mänskliga rättigheter. EU har tecknat omfattande associeringsavtal om politiskt och ekonomiskt samarbete med de flesta gamla auktoritära regimer, bl.a. med , och . Under det svenska ordförandeskapet godkände EU ett avtal med diktaturen i och 2008 inleddes förhandlingar med . Med inget land har man haft så omfattande och djupa samarbetsavtal som med , trots att landet fortsätter att kränka folkrätten och ignorera FN:s resolutioner. I arbetet med att bygga EU:s murar högre mot omvärlden har många av regionens regimer varit nära allierade. Inom ramen för det övergreppskantade s.k. kriget mot terrorismen har både och flera EU-länder valt att samarbeta med flera av regionens auktoritära stater, ett svenskt exempel är avvisningarna av och till 2011. Många av regimerna har dessutom beväpnats genom svensk vapenexport och betraktas som viktiga partner i regeringens arbete med att öka den svenska exporten. Relationerna har formaliserats genom Medelhavsunionen som bildades på franskt initiativ med syfte att EU och länder runt skulle fördjupa samarbetet om ekonomi och politik. De auktoritära regimerna i , och välkomnades till detta samarbete utan att tydliga krav på demokratiska reformer ställdes. erbjöds observatörsstatus och den dåvarande diktaturen i fick inneha ordförandeposten. Ska EU och på allvar bli en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen krävs det att man lär av de historiska misstag man gjort och i grunden förändrar sina relationer till länderna i och . I relationerna med länderna i regionen måste EU och sätta frågor om kvinnors rättigheter i centrum, oavsett om det handlar om relationerna till länder som fortfarande styrs av auktoritära regimer eller som befinner sig i en demokratiseringsprocess. En viktig utgångspunkt i detta arbete är FN:s konvention om avskaffande av alla diskriminering mot kvinnor (Cedaw). Men även FN:s resolutioner och 1820 bör vara centrala i relationer till de länder där det råder väpnade konflikter. och de palestinska områdena, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S).