bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser mot barnfattigdomen. 2012/13:Sf368 av Arhe Hamednaca m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en handlingsplan mot barnfattigdom. 2012/13:Sf369 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över system som rör föräldraförsäkringen samt lagstiftningen i syfte att modernisera och underlätta jämställt föräldraskap. 2012/13:Sf371 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stabilt pensionssystem som ger pensionärerna en trygg inkomst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viktiga förutsättningar för hållbara pensioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om analys av bostadstilläggen. 2012/13:Sf372 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att starta ett nationellt samarbete mellan , Arbetsförmedlingen och folkbildningen inriktat på förrehabilitering. 2012/13:Sf380 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändring av föräldraförsäkringen för att säkerställa att den täcker alla föräldrar och alla typer av familjer. 2012/13:Sf381 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en generell sjukförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en arbetslinje värd namnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktiga rehabiliteringsåtgärder för återgång i arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara och vidareutveckla de erfarenheter som finns om finansiell samordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den framtida finansieringen av samordningsförbunden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förrehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar för åtgärder på arbetsplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tidsgränser som garanterar människor insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stegvis höjt tak i sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp och i ett första steg till 8 prisbasbelopp . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i ersättning under hela sjukperioden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffat sjuklöneansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om situationen för de försäkringslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsförmågeprövningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsskadeförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om graviditetspenning för egenföretagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om servicekontor. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt tabell 1 i motionen. 2012/13:Sf383 av m.fl. (S): beslutar om ett nytt politiskt mål för politikområdet Ekonomisk familjepolitik i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer flexibel föräldraförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om graviditetspenning för egenföretagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen till 8 prisbasbelopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stegvis höjt tak till 10 prisbasbelopp i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt barnbidrag med och barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om delat barnbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om goda uppväxtvillkor för alla barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt underhållsstöd med och barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerande med barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av översyn av bostadsbidragen som ett bostadspolitiskt och familjepolitiskt instrument. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn med behov av särskilt stöd och om vårdbidraget. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt tabell 1 i motionen. 2012/13:Sf384 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredningsgrupp för att gå igenom vissa förtidspensioneringar. 2012/13:Sf385 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa jämställdhetsbonusen. 2012/13:Sf386 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om en tredelad föräldraförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att främja ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. 2012/13:Sf387 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt tabell 1 i motionen. 2012/13:Sf388 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny målformulering för utgiftsområde 12. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt denna motion. 2012/13:Sf389 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som återvänder till ska få rätt att ta med sig sin svenska garantipension. 2012/13:So550 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. 2012/13:So557 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnfattigdom. 2012/13:So595 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en tredelad föräldraförsäkring där en tredjedel kan överlåtas till en annan person. 2012/13:Ub496 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghetssystem för studenter. 2012/13:N365 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reducerat sjuklöneansvar för företagen. 2012/13:A264 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att särskilt jobba i de kommuner där papporna tar ut en liten del av föräldraledigheten. 2012/13:A291 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avvecklad jämställdhetsbonus. 2012/13:A364 av Per Lodenius och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till sänkt sjuklöneansvar för företag med början i de minsta företagen samt en sänkning av arbetsgivaravgiften. 2012/13:A374 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. 2012/13:A395 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tredelad föräldraförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska återfå uppdraget att verka för ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Offentlig utfrågning Arbetsskadeförsäkringen och (M), socialförsäkringsutskottets ordförande Faktorer för beviljande av livränta , forskare vid Inspektionen för socialförsäkringen , verksamhetsansvarig arbetsskador, Värdering av arbetsorsakade sjukdomar , läkare och professor i försäkringsmedicin vid Utvecklingen av antalet anmälda arbetsskador Drivkrafter i dagens arbetsskadeförsäkring Erfarenheter från andra länder lösningar för , ordförande i arbetsskadekommission , docent och , professor, Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Kommuner och Landsting (SKL) Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) Av visade bilder återfinns fyra i utskriften. Ordföranden: välkomna till socialförsäkringsutskottets öppna seminarium om arbetsskadeförsäkringen och ! Allmänna socialförsäkringar är ett naturligt och självklart inslag i ett välfärdssamhälle som . Den historiska utveckling som lett fram till det här generella systemet liknar till stor del det arbete vi gör här när vi ser över, utvecklar och ibland också förändrar olika sociala trygghetssystem för att få dem att passa till den tid vi lever i. Ofta är det den sociala utvecklingen som driver fram olika politiska förändringar. Så har det varit historiskt. Så är det , och så kommer det förhoppningsvis att vara även . Ett tydligt exempel på denna utveckling är arbetsskadeförsäkringen som infördes genom lag om ersättning till följd av olycksfall i arbetet och som ses som vår allra första socialförsäkring. utvecklades från att vara ett fattigt jordbrukssamhälle till att industrialiseras och effektiviseras i allt högre takt. Nya arbetsformer och nya arbetsmetoder infördes, vilket naturligtvis gav stora vinster. Men de nya arbetssätten föranledde också fler direkta arbetsskador och fler allvarliga arbetsplatsolyckor. Med industrialiseringen kom också lönearbetet, vilket gjorde att ett avbrott från arbetet fick svåra ekonomiska konsekvenser för arbetstagaren. Vid frånvaro från arbetet betalades mindre lön ut. Hade en arbetstagare drabbats av en allvarlig olycka eller sjukdom och var borta från arbetet slog det hårt mot arbetstagaren och dennes familj. Krav på någon form av ekonomiskt trygghetssystem restes snabbt. Det accepterades inte längre att vara helt utlämnad åt familjen eller kyrkan vid sjukdom och olycka. började uppfattningen att det var arbetsgivaren, inte arbetstagaren själv, som var ansvarig för en olycka få internationellt genomslag. Det var den uppfattning som präglade den svenska lagstiftningen. Lagen om ersättning till följd av olycksfall i arbetet handlade framför allt om arbetsgivarens ersättningsskyldighet detta i stället för att vara utformad som en traditionell försäkringslösning. Från början var ersättningen , lika för alla. Men långt ifrån alla yrkesgrupper omfattades eftersom lagen gällde endast för industriarbetare, skogsarbetare och gruvarbetare. Karenstiden var också orimligt lång. De allra flesta fick inte ut någon ersättning eftersom de hann återgå i arbete innan ersättningen började betalas ut. Lagen innehöll ändå moderna begrepp som livränta som utföll om olycksfallet hade inneburit 100 procents invaliditet även om ersättningen motsvarade knappt en tredjedel av den tidens genomsnittslön. På grund av sådana uppenbara brister i lagstiftningen fick Riksförsäkringsanstalten i uppdrag att se lag. Översynsarbetet tillsammans med bland annat krav från fackföreningsrörelsen resulterade till slut i lagen om försäkring för olycksfall i arbete som trädde i kraft . ersatte principen om arbetsgivarens försäkringsskyldighet den tidigare ersättningsskyldigheten, och fick en internationellt sett mycket modern arbetsskadeförsäkring som också innehöll en inkomstförlustsprincip. , , förbättrades försäkringen ytterligare då även sjukdomar accepterades som arbetsskada genom lagen om försäkring för vissa yrkessjukdomar. I arbetsskadeförsäkringens första skede präglades lagarnas utformning till stor del av detaljregleringar som speglade den tidens uppfattning och kunskap om arbetets betydelse och koppling till uppkomst av sjukdom. I takt med tiden reducerades detaljregleringen, och försäkringen kom att bli mer allmängiltig. En kontinuerlig utveckling på arbetsmiljöområdet har helt enkelt krävt förändringar i försäkringens utformning, precis som arbetsskadedefinitionen anpassats till fler och nya arbetsmiljöer. När det generella arbetsskadebegreppet senare infördes framfördes just flexibilitet som en av de stora fördelarna med ett allomfattande begrepp. kom lagen om försäkring för olycksfall i arbete och lagen om försäkring för vissa yrkessjukdomar att slås samman till en lag, lagen om yrkesskadeförsäkring. Här hade således tanken om en samordnad och sammanhållen försäkring börjat få genomslag, vilket också visade sig genom att sjukförsäkringen nu fick ta hand om ersättningen för arbetsolyckorna under de första 90 dagarnas frånvaro. Lagen om yrkesskadeförsäkring gällde ända , då lagen om arbetsskadeförsäkring trädde i kraft den lag som är gällande, om än med en hel del förändringar. Utformningen av lag hade påverkats av arbetsskadebegrepp som innebar att i princip alla skador och sjukdomar som kommit på grund av skadlig inverkan i arbetet skulle kunna ge rätt till ersättning. Lagen om arbetsskadeförsäkring antogs av i total politisk enighet, vilket kan ses som ytterligare en aspekt av det starka och viktiga samförstånd som präglat synen på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter har naturligt också alltid varit drivande i utvecklingen av försäkringslösningar för arbetsskador. Den starka traditionen att arbetsmarknaden ska regleras med avtal mellan parterna visar sig till exempel genom den kollektivavtalade trygghetsförsäkringen vid yrkesskada. Det första exemplet på en sådan försäkring är stuverifackets trygghetsförsäkring som kom . På dagens öppna seminarium om arbetsskadeförsäkringen och ska vi diskutera utmaningar kring arbetsskadeförsäkringen. Framför allt är det viktigt att fokusera mer på hur vi arbetar preventivt och på hur utformningen av försäkringen kan bidra till att vi förhindrar skador, sjukdomar och olyckor. Vi ska få lyssna på representanter från akademin och från myndigheter och arbetsmarknadens parter. Kanske kommer någon att kalla arbetsskadeförsäkringen för den glömda försäkringen utifrån uppfattningen att det allmänna och politiska intresset är riktat mot andra delar av det allmänna försäkringssystemet. Men dagens seminarium torde i sig, menar jag, vara ett motbevis, och även det faktum att den pågående parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att utreda och eventuellt föreslå en reformering av arbetsskadeförsäkringen. Dagens seminarium är uppdelat i två delar. Den första delen fokuserar på hur arbetsskadeförsäkringen fungerar . Den andra delen blickar framåt och utanför gränser. Jag ber att få hälsa er som är här varmt välkomna men också de som följer oss via nätet och tv-sändningen. Inledningsvis ber jag att få hälsa , forskare vid Inspektionen för socialförsäkringen, välkommen upp i talarstolen för att tala om faktorer för beviljande av livränta. , ISF: Tack! Ja, jag ska tala om faktorer för beviljande av livränta. Jag jobbar alltså på Inspektionen för socialförsäkringen. Vi har, på uppdrag av regeringen, gjort en granskning av beslut om arbetsskada i ett jämställdhetsperspektiv. Vi har granskat beslut om skadlig inverkan av arbete, det som brukar kallas för arbetssjukdom. Vi tittar på förstagångsbeslut och på beslut som grundas på bevisregeln , den nuvarande bevisregeln. Av de som ansöker om arbetsskadelivränta på grund av sjukdom är det ungefär tusen kvinnor och tusen män . Det är nya ärenden man söker , och det gäller arbetssjukdom. Arbete inom bygg, anläggning eller industri ger en större sannolikhet för ett bifall jämfört med arbete inom vård, omsorg eller service. Det ger en större sannolikhet för bifall om den misstänkta orsaken till sjukdomen är en fysikalisk belastning, till exempel vibrerande verktyg, buller eller kemikalier i arbetsmiljön jämfört med om det handlar om fysisk belastning, tunga jobb, eller det handlar om psykosociala orsaker. Det ger också en större sannolikhet för beviljande om man är man än om man är kvinna. Det gäller oavsett vilken bransch man arbetar i eller vilka besvär man har. Det ger en större sannolikhet för bifall om man är eller äldre än om man är yngre. Det kan delvis bero på att man inom arbetsskadeförsäkringen fortfarande tittar på arbetsförmåga i förhållande till ålder, bostadsort och utbildningsnivå. Att vara född i /i och att ha arbetat i ger en större sannolikhet för beviljande jämfört med om man arbetat i annat land. Det kan också ha att göra med att den skadliga inverkan varit längre och att man är försäkrad för den svenska arbetsmarknaden. Om det i utredningen förutom yrkestitel finns uppgifter om vad man gör på jobbet, om exponeringen på jobbet, ger det en ökad sannolikhet för beviljande. I ungefär en fjärdedel av de fall där en person nekas beviljande görs ingen utredning, bortsett från yrkestitel. Man går på att personen i fråga till exempel är undersköterska. Man tar inte reda på vad personen exponerats för på jobbet. Vi kan också se att den utredning från arbets- och miljömedicinsk klinik som bifogas ansökan ger en högre sannolikhet för bifall. Det här är inte en utredning som beställer, utan det är en utredning som man har med sig. Då har man utretts av specialister en gedigen utredning. Fler män än kvinnor är patienter på arbets- och miljömedicinska kliniker. Fler män än kvinnor jobbar inom industrin. Men även om vi tar hänsyn till alla de här faktorerna i en analys är sannolikheten större att män beviljas arbetsskadelivränta. Den bevisregel som började gälla handlar om att med arbetsskada avses en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av sådan orsak om övervägande skäl talar för det. Genom att granska akter och genom att ha intervjuat tjänstemän och handläggare på har vi sett att övervägande skäl oftast tolkas som att det behövs en hög grad av sannolikhet och så gott som vetenskapliga bevis för en faktors skadlighet. Det räcker inte att det finns en väl utbredd uppfattning bland specialister inom området för att det ska bedömas som övervägande skäl för skadlig inverkan, även om det var intentionen med beslutsregeln när den antogs . Det som ligger till grund för besluten är i praktiken den försäkringsmedicinska rådgivarens utlåtande förr kallades rådgivaren för försäkringsläkare. Han eller hon utgår i stort sett från vilken forskning som finns om sambandet mellan skadliga faktorer i arbetet och sjukdomen. Beslutet är beroende av hur väl insatt den försäkringsmedicinska rådgivaren är i den nuvarande forskningen och av hur den försäkringsmedicinska rådgivaren tolkar resultaten i forskningen. Vi har sett att man kan tolka samma studie på väldigt olika sätt. Man kan komma till helt olika resultat. I de forskningssammanställningar som det oftast refereras till har betydligt fler studier gjorts inom mansdominerade yrken än inom kvinnodominerade yrken. Det gäller dock inte när det handlar om psykisk ohälsa. Där finns det väldigt få studier över huvud taget. Jag tog inledningsvis upp det här lite grann, men man kan säga att det är sämre utredningar när någon får avslag. Alldeles för ofta går man bara på yrkestitel. Det är inte så att vi har en yrkesförsäkring, utan vi är försäkrade för vad vi i arbetet exponeras för. I förstagångsbesluten i akterna är det också väldigt ovanligt med uppgifter om exponeringen i arbetet från till exempel fackförbund eller företagshälsovård. Vi har hört att det här är vanligare när det blir omprövning eller när det går upp i domstol. Men i av fallen kommer uppgifter om exponering enbart från den försäkrade. har gjort en utredning och haft kontakter med den försäkrade som berättat vad han eller hon på arbetet varit utsatt för. Jag tycker att det är viktigt att poängtera komplexiteten i dessa utredningar. Det krävs omfattande utredningar för att kunna bedöma om övervägande skäl talar för att sjukdomen beror på skadlig inverkan av arbetet. Det är vanligt att flera sjukdomsdiagnoser sätter ned arbetsförmågan. Vi har sett att det är lika vanligt vid bifall som vid avslag. Det är också så att konkurrerande orsaker är något som man i en utredning måste ta ställning till om det finns andra orsaker än arbete till sjukdomen som kan påverka bedömningen. Vi har sett att resonemanget om konkurrerande orsaker av den försäkringsmedicinska rådgivaren förs i mindre än hälften av ärendena. Det är lika vanligt vid bifall som vid avslag, till exempel om någon annan sysselsättning man har kan ha skapat skadan. Arbetsskadeförsäkringen är konstruerad så att man är försäkrad i befintligt skick. I väldigt få utlåtanden från försäkringsmedicinska rådgivare diskuteras vad befintligt skick betyder till exempel att man är kort eller svag eller har en tidigare sjukdom och kan vara extra känslig. Det gäller mindre än en tiondel av både bifallen och avslagen. Vi har tittat på förstagångsbeslut om livränta på grund av skadlig inverkan och där skadan visat sig eller . är det drygt 2 000 kvinnor och 2 000 män som de här besluten gäller. Jag har med en bild för att visa ej prövad arbetsskada. Man har ansökt om arbetsskadelivränta, men det prövas inte därför att man inte uppfyller kriterierna. är det inte färdigbedömt om man har en varaktig nedsättning av arbetsförmågan; så har jag förstått detta. Det här visar att informationen om när man kan söka arbetsskadeersättning inte är tillräckligt utbredd. Den andel som ej prövats blev mycket större när den tidsbegränsade sjukersättningen togs bort. Förut var det ofta så att de som sökte hade fått tidsbegränsad sjukersättning. Arbetsförmågan var redan bedömd och färdigutredd. Man har alltså ändrat på sjukförsäkringen men inte på arbetsskadeförsäkringen. Förut var de lite harmoniserade i och med den tidsbegränsade sjukersättningen. Vi tycker att man måste titta mer noga på detta.