bet · GZ01AU13 · 2012-05-22 00:00:00 — Att få mer tid tillsammans med sina barn är en fråga som behöver få mer uppmärksamhet, och lösningarna behöver utformas på ett klokt sätt. vill möjliggöra en förkortad arbetsdag för föräldrar . Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid tills barnet fyllt . Vi anser att ska utsträckas tills barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ned för att bättre finnas till hands för sina barn. Regeringen bör återkomma med detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2010/11:Sf13 (MP) yrkande 9 och So658 (MP) yrkande 7 tillstyrks. Semesterlagen, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A301 av och (båda S), 2010/11:A354 av och i (båda S) och 2011/12:A292 av i och (båda S). Många av LO:s medlemmar, men även tjänstemän, har inte råd att åka på semester. De går miste om den för hälsan så viktiga rekreationen. En riksdagsmajoritet beslutade om ändringar i semesterlagen som innebär att långtidssjukskrivna drabbas. Beslutet medför att den som är eller har varit långtidssjuk inte längre på samma sätt har rätt till semesterlön under insjuknandeåret och de därpå följande två åren, eftersom det sista ersättningsåret togs bort. En långtidssjuk riskerar att förlora och en arbetsskadad . Ändringen slår extra hårt mot de långtidssjukskrivna, som redan har begränsade ekonomiska resurser. Den bryter dessutom mot internationella överenskommelser (), som innebär att arbetsskadade ska ha 100-procentig ersättning för sin inkomstförlust. Semesterlönen har också förändrats så att en arbetstagare med en månadslön på och 25 betalda semesterdagar enligt beräkningar förlorar ca . Arbetsgivaren får dessutom ensidigt välja vilken beräkningsmodell i lagen som ska användas vid beräkning av semesterlönen. Utöver detta ändrades beräkningsgrunden för semesterlönen från dagsfaktorn , vilket i praktiken innebär en sänkning av ersättningen. Semester är viktigt för alla som arbetar i och också för dem som är sjuka. Regeringen bör se över semesterlagen så att den inte drabbar den som varit sjuk. Detta bör ges regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2010/11:A301 (S), 2010/11:A354 (S) och A292 (S) tillstyrks. Allmänna arbetstidsfrågor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A201 av m.fl. (V), 2011/12:A202 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2011/12:A204 av m.fl. (V). EU:s arbetstidsdirektiv (2003/88/EG) syftar till att säkerställa en lägsta nivå när det gäller skyddet för arbetstagares rättigheter till bl.a. en begränsning av veckoarbetstiden. Målet är att skydda arbetstagarnas hälsa och förhindra konkurrens mellan länderna som bygger på dåliga arbetsvillkor. Direktivet har en uppenbar brist. Grundregeln om att en enskild arbetstagare får arbeta högst kan sättas ur spel genom individuella avtal, s.k. opt-out. Trots försök att avskaffa opt-out-regeln består den. var den enda medlemsstat som utnyttjade det individuella undantaget från veckoarbetstidsreglerna. har många medlemsstater infört undantaget och är det hela 16 medlemsstater som tillämpar det. menar att det inte ska vara möjligt att förhandla bort grundläggande skyddsregler. Skyddet mot ohälsosamma arbetstider måste stärkas för arbetstagare i EU:s medlemsländer. måste därför i EU driva frågan om att opt-out-möjligheten avskaffas. Det stora övertidsuttaget, främst bland män, är inte bara ett problem ur jämställdhetssynpunkt. Där det förekommer ett mer eller mindre permanent utnyttjande av övertid bör en del av övertidsarbetet kunna omvandlas till nya anställningar. Även ur arbetsmiljösynpunkt finns det goda skäl för att hålla nere antalet övertidstimmar. Det är en mycket viktig anledning till att försöka minska övertidsuttaget i arbetslivet. Taket för allmän övertid ligger på maximalt per kalenderår. ser behov av att minska övertidsuttaget. Taket för den allmänna övertiden bör därför sänkas per arbetstagare och år. Allmän mertid får liksom allmän övertid tas ut med högst under ett kalenderår. Mertid är sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet. anser inte att det finns något behov av att använda skilda begrepp i lagen. Det skapar endast förvirring, och begreppet bör därför tas bort. anser att arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i lagens definition av natt, dvs. perioden mellan och kl. 6. Natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. Det är därför viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider. Det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner av natt i samma lag. Arbetstidslagens 13 § bör därför ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6. konstaterar att bristande arbetstagarinflytande bidrar till ohälsa. Kraftiga besparingar och rationaliseringar har medfört att stressen och hetsen har ökat på arbetsplatserna. Arbetslivsforskningen visar på samband mellan arbetsrelaterad ohälsa och slimmade organisationer med höga prestationskrav och brist på demokrati i arbetslivet. Det behövs en ny inflytandelagstiftning, som förutom att fylla löntagarnas behov av inflytande över strategiska verksamhetsbeslut som investeringar, bemanning, arbetsorganisation m.m. också betonar den enskilda arbetstagarens behov av inflytande över sin egen arbetssituation. Arbetstidens längd och förläggning är också av stor betydelse för arbetstagarna. Att kunna påverka förläggningen av den egna arbetstiden är avgörande för om man ska orka med att arbeta på oregelbundna och obekväma arbetstider. Forskning visar att ett ökat inflytande över arbetstiden, såväl dess förläggning som längd, kan bidra till minskad stress för den enskilda arbetstagaren och därmed minskad uppkomst av stressrelaterade sjukdomar. Enskilda arbetstagares ökade inflytande över den egna arbetstiden måste gå att kombinera med effektivitet och flexibilitet i verksamheten. Ökat inflytande för den enskilda arbetstagaren är nödvändigt för att kunna skapa ett utvecklande arbetsliv, bättre hälsa och ett mer jämställt samhälle. anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning. Det som anförts i denna reservation bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna A201 (V), A202 (V) yrkandena 1, 3 och 4 och A204 (V) tillstyrks. Dispens för extra övertid m.m., punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A202 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:A366 av och i (båda S). De ändringar i arbetstidslagen som beslutade om med anledning av regeringens proposition 2010/11:89 riktade sig främst till företag som inte omfattas av kollektivavtal eftersom lagen på stora delar av arbetsmarknaden helt eller delvis har avtalats bort genom kollektivavtal. Kravet på dispens från för uttag av mer än 200 timmars övertid, mertid och nödfallsövertid avskaffades trots att det är välkänt att övertidsarbete kan medföra hälsorisker. Vi befarar att allmän övertid och extra övertid kommer att blandas samman och att det totala övertidsuttaget kommer att öka. I praktiken kommer det att bli ett allmänt tak för övertidsuttag på hela per arbetstagare och kalenderår. Vi anser att dispensreglerna bör återinföras. Regeringen säger sig ofta vilja värna den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kan inte se att förändringarna i arbetstidslagen bidrar till detta tvärtom. Eftersom reglerna innebär att arbetsgivare som väljer att inte teckna kollektivavtal gynnas riskerar man i själva verket att försämra möjligheterna att teckna avtal och därmed underminera kollektivavtalsmodellen. begärde i sin hantering av dispensärenden att arbetsgivaren skulle visa att kollektivavtal inte hade kunnat träffas, genom att bifoga ett förhandlingsprotokoll till ansökan. behöver arbetsgivaren inte ens försöka teckna kollektivavtal innan extra över- eller mertid får tas ut. Eftersom lagstiftning har normerande verkan för kollektivavtal som träffas utgår vi från att arbetsgivarnas vilja att avtala om övertidsuttag kommer att minska och att de kommer att ställa krav på att de befintliga kollektivavtalen omregleras. Möjligheten till extra övertid i vissa situationer kan vara rimlig och är i sig inget kontroversiellt. Det finns redan i många kollektivavtal. Men skillnaden är att i den nya lagregeln är det skyddsombuden som tagit över bevakningen och godkännandet i stället för som i kollektivavtalen den fackliga organisationen. Ett skyddsombud kan hamna i svåra situationer och tvingas göra bedömningar som han eller hon inte alltid har kompetens för. Det är ännu ett steg i regeringens systemskifte på arbetsmarknaden. Förändringen blir en maktförskjutning till arbetsgivarens fördel. Vi ser ett stort behov av att tillsyn skärps och att hälsoaspekterna beaktas vid övertids- och mertidsarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna A202 (V) yrkande 2 och A366 (S) tillstyrks. Sänkt normalarbetstid i kommuner och landsting, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A302 av m.fl. (MP) yrkande 2. Undersökningar visar att småbarnsföräldrar är de som är mest stressade. Att få ihop det s.k. livspusslet är en utmaning för nästan alla småbarnsfamiljer. Självklart påverkar en stressig situation och vardag barnen. Det är viktigt att hitta lösningar för att småbarnsåren ska bli bra för både föräldrar och barn. Lösningarna ska vara flexibla så att varje familj kan välja en modell som passar just deras vardag, behov och önskningar. En förkortad arbetstid skulle ge alla barn mer tid att vara med sina föräldrar. Kommuner och landsting bör uppmuntras att öka sin öppenhet för olika arbetstidsmodeller och även erbjuda vissa belastade yrkesgrupper, t.ex. inom vård och omsorg, sänkt normalarbetstid med bibehållen lön i kommuner och landsting. Därför bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att låta utreda frågan hur staten kan stödja och uppmuntra sådana initiativ. Det innebär att motion A302 (MP) yrkande 2 tillstyrks. Arbetstidsförkortning genom lagstiftning, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A310 av m.fl. (V). Normalarbetstiden i arbetstidslagen har legat still på . I praktiken ligger den avtalade veckoarbetstiden för stora grupper på arbetsmarknaden betydligt lägre. I många branscher finns kollektivavtal som har ett lägre heltidsmått än lagens . Det är företrädesvis tjänstemannagrupper med relativt höga löner som har tecknat avtal om förkortad normalarbetstid. I andra branscher och yrken är deltidsarbete utbrett. Deltidsarbeten och visstidsanställningar som innebär kort och varierande veckoarbetstid är särskilt vanliga i kvinnodominerade LO-yrken, som inom handeln och vård och omsorg samt i restaurang- och städbranschen, där lönerna är relativt låga. Veckoarbetstidens längd och vad det kostar den enskilde att jobba varierar beroende på yrke, klass och kön. Medan relativt privilegierade grupper får ut en heltidslön för att jobba , betalar andra grupper själva priset för kortare arbetstid genom deltidsarbete och därmed följande deltidslön. Arbetsvillkor, lön och arbetstid påverkar också hur länge man orkar arbeta. anser att det är dags att på nytt väcka frågan om en generell arbetstidsförkortning. Det ekonomiska utrymmet för arbetstidsförkortning med bibehållen lönenivå är betydande i ekonomin som helhet. För att det utrymmet ska komma alla på arbetsmarknaden till del behövs det en lagstadgad arbetstidsförkortning. anser att förkortningen ska genomföras i en sådan takt att arbetstagarnas inkomster inte minskar. Det finns goda skäl att anta att de samhällsekonomiska effekterna av en arbetstidsförkortning skulle bli positiva, såsom minskade sjuktal med anledning av mindre stress samt att den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas. Detta gäller under förutsättning att arbetstidsförkortningen inte sker till priset av ökad arbetsbelastning och sjunkande inkomster. En lyckad arbetstidsförkortning måste därför genomföras i dialog med arbetsmarknadens parter. En målmedveten strategi för att stegvis förkorta arbetstiden från dagens 40 bör därför tas fram. Ett rimligt första steg är att sänka den lagstadgade normalarbetstiden till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion A310 (V) tillstyrks. Rätt till heltid, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:A203 av m.fl. (V). Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas fortfarande kvinnor ofta acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand serviceyrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. arbetar cirka 200 000 personer ofrivilligt deltid, och en majoritet av dessa är kvinnor inom LO-kollektivet. Som deltidsanställd har man förutom lägre inkomst ofta ett lägre deltagande i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Forskningen visar också att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll. Heltidsarbete bör vara en norm på arbetsmarknaden; heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Det finns goda exempel inom kommuner och landsting runtom i landet där man har beslutat att föreslå att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet deltid en möjlighet. Sådana avtal kan tjäna som förebild för större delen av arbetsmarknaden. Vi ser att det finns många fördelar med att lösa frågan avtalsvägen. Men om det visar sig att parterna på arbetsmarknaden inte lyckas träffa breda överenskommelser om rätten till heltid kommer Socialdemokraterna att vara beredda att gå vidare och föreslå en lagstiftad rätt till heltid, t.ex. genom en ändring i LAS. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A334 (S) yrkande 2 tillstyrks. Rätt till heltid, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A203 av m.fl. (V) och 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 2. anser att rätten till heltid bör stärkas genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningsavtal på deltid ska kunna ingås om det finns särskilda skäl för det. Omkring 300 000 av de sysselsatta i arbetar mindre än vad de skulle vilja. Den vanligaste orsaken till det är att de inte har kunnat få ett heltidsarbete. Det gäller framför allt kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och lågutbildade. I första hand kvinnor är ofta hänvisade till deltidsarbete trots att de vill ha en heltidsanställning. Inom vissa branscher har deltidsanställningar satts i system. Hela branscher i synnerhet inom servicesektorn, i både privat och offentlig regi är organiserade kring deltidstjänster. Deltidsarbete innebär inte bara en lägre inkomst utan också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. I branscher där det mest är män som arbetar har det varit möjligt att organisera arbetet utan att männen i någon större utsträckning arbetar deltid mot sin vilja. Det måste också vara möjligt inom kvinnodominerade branscher. Grundproblemet är att arbetsgivare har alltför stor frihet att organisera arbetet utifrån deltidstjänster, utan hänsyn till de anställdas önskemål och behov. Fackliga organisationer har drivit kravet om rätt till heltid i avtalsförhandlingar och även krävt lagstiftning i frågan. Det är nu dags att ändra lagstiftningen så att de som vill arbeta heltid får rätt till det. Utgångspunkten måste vara att är tillsvidareanställning på heltid. Allt annat ska vara undantag. Vill arbetsgivaren göra avsteg måste det finnas sakliga skäl. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion A203 (V) bör bifallas. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2010/11:146 2010/11:Sf13 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängd möjlighet till förkortad arbetsdag för föräldrar. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sf257 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rätt till tjänstledighet på deltid för vård av barn ända tills barnet fyllt . 2010/11:A206 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret. 2010/11:A301 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. 2010/11:A315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att ta ut föräldraledighet tills barnet är . 2010/11:A354 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. 2010/11:A370 av och (båda S): begär att regeringen återkommer till med förslag i motionens riktning av förändringar i föräldraledighetslagen (1995:584). Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sf294 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa rätt till tjänstledighet på deltid för vård av barn ända tills barnet fyllt . 2011/12:So658 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning av möjligheten till förkortad arbetsdag för föräldrar. 2011/12:A201 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU måste driva kravet att arbetstidsdirektivet revideras så att det individuella undantaget, opt-out-möjligheten, avskaffas. 2011/12:A202 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mertidsbegreppet bör tas bort ur arbetstidslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt, dvs. perioden mellan och kl. 6. 2011/12:A203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka rätten till heltid genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. 2011/12:A204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning. 2011/12:A206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om anställningsskydd (LAS) bör kompletteras med kriterier för i vilka situationer allmän visstidsanställning tillåts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säsongsanställning bör utgå som särskild anställningsform i LAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en allmän visstidsanställning ska övergå i tillsvidareanställning efter sammanlagt tolv månaders anställning . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska införas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller bör förlängas efter anställningens upphörande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhandlingsskyldigheten bör utsträckas till att gälla även när en arbetsgivare avser att träffa avtal om tidsbegränsad anställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivares skyldighet att lämna information om nya arbetstillfällen till alla tjänstlediga arbetstagare oavsett i vilken anställningsform de är anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för vikariat bör förtydligas. 2011/12:A232 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. 2011/12:A243 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om heltidsarbete. 2011/12:A248 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslöshet. 2011/12:A264 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna för att göra det enklare att anställa, genom en förlängning av den längsta möjliga tiden för provanställning från , bör ses över. 2011/12:A271 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mikroföretag och säsongsarbetare. 2011/12:A292 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlagen. 2011/12:A298 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. 2011/12:A302 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur kommuner och landsting kan stödjas och uppmuntras att öka sin öppenhet för olika arbetstidsmodeller och även erbjuda initiativ till arbetstidsförkortning med bibehållen lön i kommuner och landsting. 2011/12:A310 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en målmedveten strategi för att stegvis förkorta arbetstiden från dagens 40 bör tas fram. 2011/12:A313 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utöka provanställningstiden från dagens . 2011/12:A327 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning om rätt till heltid. 2011/12:A330 av i m.fl. (S):