bet · GZ01TU16 · 2012-05-30 00:00:00 — I motion 2011/12:T394 framhåller och (båda S) att handeln via internet ökar. De varor som köps via internet måste kunna skickas med post. Det är viktigt för att människor och företag ska kunna leva och verka i glesbygden. Det yrkas att staten även i fortsättningen måste ta ansvar för att upprätthålla god postservice med insamling och utdelning av post och försäljning av frimärken på många lättillgängliga delar i landet. Utskottets inställning är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Därför ställs långtgående krav på som tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten, som () har ett ansvar att följa att den samhällsomfattande posttjänsten fullgörs. Om samhällets behov av posttjänster inte är tillgodosett ska PTS rapportera detta till regeringen som då ska överväga vilka åtgärder som behöver vidtas. Utskottet konstaterar att PTS redovisat en uppföljning och analys av posttjänster med information om den faktiska och möjliga tillgängligheten till posttjänster i landets alla delar i rapporten och konkurrens 2012 Postmarknaden i (PTS-ER 2012:10). I rapporten redogör PTS för förhållandena på den svenska postmarknaden. Posten AB:s dominans är tydlig. Konkurrenstrycket är störst på marknaden för sorterade brevsändningar där har varit en verksam konkurrent till . I rapporten konstaterar PTS att konkurrenssituationen är bräcklig, vilket blir tydligt mot bakgrund av att en diskussion förs mellan den norska posten och dess ägare om en avveckling av i . PTS redovisar i rapporten sin uppföljning av Postens skyldigheter i egenskap av utsedd tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten. Utredningens slutsats är att servicenätet fortfarande i det stora hela får anses uppfylla användarnas behov även om vissa problem kan identifieras, framför allt när det gäller tillgängligheten för vissa kundkategorier till de postombud som ligger lite utanför stadskärnorna. I rapporten har PTS också granskat hur Posten följer sina tillståndsvillkor och belyser närmare frågan om Postens utdelningsproblem i södra . Sammanfattningsvis framgår av rapporten att Posten fullgjort sina åligganden i fråga om den samhällsomfattande posttjänsten på ett tillfredsställande sätt som god lönsamhet behållits i verksamheten. Utskottet konstaterar att frågan om situationen för boende på landsbygden följs av PTS och förutsätter att såväl PTS som regeringen fortsätter att bevaka frågan om samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Därmed ser utskottet ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2011/12:T290 (KD) och 2011/12:T394 (S) i denna del. Därför avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljön för brevbärare. Utskottet betonar att frågan om fastighetsboxar i första hand är en fråga som bör lösas i samråd mellan marknadens aktörer. Vidare konstaterar utskottet att det är som utövar tillsynen av arbetsmiljölagstiftningen och att det är arbetsgivaren som har förstahandsansvaret för arbetsmiljön. Jämför särskilt yttrande (S). I motion 2011/12:T417 påpekar (S) att det även för äldre personer inom en yrkesgrupp ska finnas möjlighet att arbeta vidare utan att de ska behöva utsätta sina kroppar för förslitningsskador. Genom att placera fastighetsboxar i alla trapphus skulle en satsning på arbetsmiljön göras. Vidare skulle åtgärden förbättra konkurrenssituationen mellan olika aktörer, enligt motionären. Det yrkas därför i motionen att fastighetsboxar införs i alla trapphus. I motion 2011/12:T448 framhåller och (båda S) att det är viktigt att se över brevbärarnas arbetssituation. I en postbil kan temperaturen överstiga varma dagar. Detta gör arbetssituationen svår för brevbärarna och innebär också en trafiksäkerhetsrisk för medtrafikanter. Motionärerna yrkar att åtgärder ska vidtas för att förbättra brevbärarnas arbetsmiljö. Utskottet anser att frågan om utdelningsplikten och brevbärarnas arbetsmiljö är angelägen. Frågan om fastighetsboxar är emellertid, anser utskottet, i första hand en fråga som bör lösas i samråd mellan marknadens aktörer, dvs. Fastighetsboxar ska heller inte enbart ses som en arbetsmiljöfråga då det i stor utsträckning även innebär en möjlighet att göra kostnadsbesparingar i brevbärartjänsten. Av Post- och () rapport och konkurrens 2012 Postmarknaden i framgår att allt fler fastighetsägare väljer att installera fastighetsboxar i det egna beståndet; är av alla flerfamiljshus utrustade med fastighetsboxar. Vidare vill utskottet klargöra att brevbärarnas arbetsmiljö regleras av arbetsmiljölagstiftningen och inte av postlagen. Det är därmed som utövar tillsynen av arbetsmiljölagstiftningen och det är arbetsgivaren som har förstahandsansvaret för arbetsmiljön. Utskottet kan konstatera att antalet fastighetsboxar ökar . När det gäller övriga arbetsmiljöfrågor är det en fråga som är föremål för kontroller och åtgärder av främst , varför utskottet inte ser någon anledning för att ta några initiativ på området. Med anledning av det som sagts avstyrks motionerna 2011/12:T417 (S) och 2011/12:T448 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Delaktighet i informationssamhället, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkande 14. Informationssamhället är en grundläggande del av vårt samhälle och en förutsättning för att fullt ut kunna medverka i dagens samhällsutveckling liksom för att kunna ta del av dagens tjänsteutbud inom såväl privat som offentlig verksamhet. är det dock många som saknar tillgång till eller som inte använder internet i vardagen. (.SE) konstaterar i rapporten och Internet 2012 att hela 1,33 miljoner svenskar fortfarande står utanför internetvärlden. Detta är inte godtagbart. Arbetet behöver intensifieras med informations- och utbildningsprojekt riktade till människor som saknar tillgång till och som av olika anledningar inte använder sig av internet. Vi menar att det är nödvändigt att staten, studieförbund, folkhögskolor och bibliotek samverkar för att utveckla internetanvändningen i vardagen. Vi vill också understryka vikten av att bekämpa den digitala klyftan med åtgärder redan i skolan. Barn växer upp i hem med olika grader av it-kunskap och tillgång till it det är därför angeläget att skolan kan kompensera för denna ojämlikhet genom att låta it bli en naturlig del i skolans arbete. Vi anser vidare att det finns behov av att utforma särskilda jämställdhetsprogram för it-program och att det behöver genomföras utvecklingsprojekt för att öka it-användningen hos personer med olika funktionsnedsättningar. Åtgärder behövs också för att kunna erbjuda it-tjänster på olika språk och som riktar sig till personer med utländsk bakgrund. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T217 av (S), 2011/12:T218 av (S), 2011/12:T241 av och (båda S), 2011/12:T362 av (S) yrkande 2, 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:T422 av och (båda S), 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 3235, 37 och 38, 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2011/12:T447 av m.fl. (S), 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 1, 2011/12:T266 av (M), 2011/12:T305 av (KD), 2011/12:T354 av m.fl. (M) och 2011/12:T432 av och (båda C) samt 2011/12:T263 av och (båda C) och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. It är en samhällsomdanande kraft som gör det möjligt att möta framtiden på ett helt nytt sätt. I dagens samhälle utgör tillgången till väl fungerande elektroniska kommunikationer en förutsättning för att kunna delta i informationssamhället; alltmer service och tjänster erbjuds via mobiltelefoni och internet. För att alla människor ska ha rätt till samma service och möjligheter är det därför angeläget att alla i hela landet har tillgång till mobiltelefoni och bredband på likvärdiga villkor. Detta är en viktig del av vår målsättning om en kunskapsbaserad ekonomi präglad av värdeburen tillväxt. är dessvärre tillgången till it en klassfråga i . Tillgången och hastigheten på nätet varierar stort över landet, vilket bl.a. tydligt framgår av Post- och () senaste kartläggning av bredbandstillgången i landet (PTS-ER-2012:11). Detta är inte acceptabelt. Tydliga åtgärder krävs för att sluta de digitala klyftor som uppstått under den borgerliga regeringens styre. Tillgången till mobiltelefoni och bredband är särskilt viktig i glesbygd på grund av de långa avstånden till samhällets service och borde vara en självklar del av den svenska infrastrukturen. Så är det tyvärr inte . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22) presenterar regeringen en tillfällig satsning på . Utgångspunkten för regeringens politik är att marknaden ska tillhandahålla säkra och goda elektroniska kommunikationer. Vi anser dock att marknaden inte klarar av att förse alla med bredband och att regeringens övertro på marknadens krafter i stället har inneburit att har glidit isär. För att inte förstärka klyftan mellan tätbebyggda områden och glesare bygder menar vi att staten måste ta ansvar för att alla ska få tillgång till den nya tekniken, och att detta sker på likvärdiga villkor över hela landet. Stora ytor av , i synnerhet glesbygden, saknar mobiltäckning från fjällområden till våra skogslän och längs med kusterna, vilket drabbar såväl befolkning som turister. Detta är inte godtagbart, inte minst ur ett sårbarhetsperspektiv. För att människor ska kunna bo, arbeta och röra sig tryggt i alla delar av måste regeringen ta ansvar för en fungerande mobiltelefoni med god täckning i hela landet. Vi anser att det är dags att sätta upp mål för det mobila nätet. Staten måste ställa hårda och tydliga krav på teleoperatörerna i samband med licenstilldelning så att det finns fullgod mobiltäckning i hela landet. Ett tänkbart alternativ skulle kunna vara att införa krav på s.k. nationell roaming, dvs. att en användare ska kunna ringa på en annan operatörs nät i områden där den egna operatören saknar täckning, eller andra krav som gör att operatörerna samarbetar bättre. Även när det gäller bredband finns det stora vita fläckar i och på flera håll i landet får enskilda och grannar tillsammans lösa och bekosta en dyr framdragning av anslutningsmöjligheter för att få tillgång till internet. Vi vill understryka att det måste finnas ett tydligt samhällsansvar där marknadskrafterna inte räcker till; det är därför viktigt att se över stödet till bredbandsutbyggnaden. Satsningarna måste fortsätta för att säkerställa tillgången till en it-infrastruktur med hög hastighet för privatpersoner, företag och offentliga förvaltningar i hela landet. I sammanhanget är det angeläget att det finns en god överblick över de befintliga näten och deras kapacitet. En detaljerad kartläggning behöver därför göras för att komplettera de mer teoretiska sammanställningar som genomförts av bl.a. PTS. Vi anser följaktligen att länsstyrelserna bör ges ett tydligare uppdrag om en sådan kartläggning. Vidare ser vi det som angeläget att det förbereds för it-infrastrukturen på bästa sätt i samband med att andra infrastruktursatsningar görs, t.ex. genom krav på att lägga tomrör. Enligt vår mening behövs en standard som gör det möjligt att knyta ihop nät. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:T217 av (S), 2011/12:T218 av (S), 2011/12:T241 av och (båda S), 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 1, 2011/12:T263 av och (båda C), 2011/12:T266 av (M), 2011/12:T305 av (KD), 2011/12:T354 av m.fl. (M), 2011/12:T362 av (S) yrkande 2, 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:T422 av och (båda S), 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 3235, 37 och 38, 2011/12:T432 av och (båda C), 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2011/12:T447 av m.fl. (S). Även om i ett internationellt perspektiv får anses ha en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer kan vi inte slå oss till ro. Samhället blir alltmer beroende av bredband som det finns områden där man helt saknar bredbandsinfrastruktur eller där den befintliga it-infrastrukturen inte är framtidssäker eftersom den inte skulle klara ökade kapacitetskrav. Vi i ser därför positivt på att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22) presenterade en satsning på för att främja bredbandsutbyggnaden utanför tätorterna. Det är dock viktigt att denna satsning inte bromsar upp de privata operatörernas investeringsvilja i de områden som ligger närmast i tur att bli utbyggda på kommersiella grunder. Staten måste därför sända en tydlig signal om att den aviserade satsningen inte är avsedd att ersätta investeringar som operatörerna bör kunna ta på kommersiella grunder. Enligt vår mening bör områden prioriteras där kopparnätet rivs upp liksom områden dit det fasta telenätet inte hunnit nå innan nedmonteringen började. Genom att skattemedlen tydligt används för att koppla upp den mest glest befolkade landsbygden ökar trycket även på operatörerna att ta sitt ansvar för glest befolkade men ändock inte fullt så glest befolkade områden, vilket innebär att statens satsning gör dubbel nytta. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Teknikskifte i delar av det fasta telefonnätet, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T251 av m.fl. (S), 2011/12:T294 av (S) och 2011/12:T413 av m.fl. (S). På många håll i landet monterar Sonera ned delar av det traditionella fasta telefonnätet. kommer mer än 50 000 hushåll i 200 kommuner att beröras. Den lösning som erbjudits berörda abonnenter i form av fast mobiltelefoni har i flera fall inte visat sig fungera på ett tillfredsställande vis det har bl.a. visat sig att de nya systemen klarar åska dåligt. Såväl småföretagare som enskilda kunder har följaktligen blivit lidande av långa avbrott i telekommunikationerna. Detta är inte acceptabelt. Rätten till en väl fungerande telefoni måste säkerställas i hela landet. Av särskild betydelse i sammanhanget är det stora antal trygghetslarm som finns runtom i landet och som oftast är anpassade för just det traditionella fasta telefonnätet. Det är ytterst angeläget att frågan om alternativ infrastruktur för trygghetslarmen löses innan Sonera ersätter kopparnätet med annan teknik. På samma vis måste det även säkerställas att hörselskadades möjligheter att använda texttelefoni inte hämmas av teknikskiftet. Ett tydligt beslut behövs så att de som blir av med fast telefoni och är i behov av texttelefon får tillgång till det, oavsett var i landet de bor. Det är givetvis viktigt att främja användningen av ny modern teknik, men vi vill understryka att övergången mellan olika system måste ske på ett ansvarsfullt sätt. Enligt vår mening måste krav tydligt ställas genom () på fungerande ersättningssystem när gamla system byts ut. Det bör också införas en samrådsplikt med berörda myndigheter för att minimera effekterna för den enskilde. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Ägande av it-infrastruktur, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T468 av (SD) och 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Det kan ifrågasättas om dagens modell där mobiloperatörerna vanligtvis väntas bygga separata mobilnät gynnar konkurrensen och är till gagn för konsumenterna. Ytterst få operatörer har råd att bygga en egen infrastruktur för . Dagens situation leder dessutom till att mobilmaster placeras ut långt ifrån optimalt eftersom operatörerna bygger parallella infrastrukturer, i första hand i de mer trafiktäta delarna av landet. Med ett gemensamt statligt mobilnät bedömer vi i att täckningen skulle kunna bli bättre i hela landet som strålningen skulle kunna reduceras i många områden där det annars skulle upprättas parallella . Vi anser därför att det för nästa generations mobilnät kan vara lämpligt med en strukturell separation, där staten äger infrastrukturen medan tjänsterna i mobilnätet tillhandahålls i fri konkurrens av marknadens aktörer. Genom att hålla mobilnätet öppet för enbart privata operatörer och tjänsteleverantörer menar vi att konkurrensen på marknaden skulle förbättras eftersom fler operatörer skulle ha råd att delta till följd av de sänkta inträdeshindren på marknaden. Mot bakgrund av detta vill vi att regeringen ska utreda för- och nackdelar med att bygga nästa generations mobilnät som statlig infrastruktur öppen för fri konkurrens. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Ägande av it-infrastruktur, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2011/12:T468 av (SD). Infrastruktur är en kollektiv nyttighet och till sin natur olämplig att driva och äga på kommersiell grund. Detta gäller även bredband. Likt järnvägar, är det inte rationellt att bygga fler optiska kablar bredvid varandra bara för att öka konkurrensen. Vi i bedömer att risken med en infrastruktur som vilar på kommersiell grund är att dess utveckling baseras på ett snävt företagsekonomiskt perspektiv som inte gynnar allmänheten eller miljön. Vi anser därför i stället att samhällelig kontroll och ägande av it-infrastrukturen bör stärkas, bl.a. för att det på så vis ska kunna utgöra en del i ett samhällsbygge för minskad klimatpåverkan. Vi vill därför också att staten mer aktivt använder sig av statliga bolag som för att bygga en rikstäckande infrastruktur. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Fri programvara och öppna standarder, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena . Fri programvara möjliggör ett mer effektivt sätt att få fram programvara. Alla delar av ett program kan härigenom granskas och förbättras av användare i hela världen som alla kan använda programmen utan höga licenskostnader. Trots dessa stora fördelar finns det många som inte använder sig av fri programvara. Vi anser att statliga myndigheter och företag bör vara ett föredöme inom detta område; vi vill därför att den offentliga sektorn följer exempel och övergår till fri programvara och öppna standarder. Detta skulle motverka de dyra inlåsningseffekter vi ser och ge positiva externa effekter för såväl företag och andra organisationer som privatpersoner. Fri programvara ökar också möjligheterna att utveckla nya lösningar; företag eller kommuner kan t.ex. enkelt bygga vidare på programvarans källkod så att den passar deras specifika behov. Vi vill därför att regeringen tar initiativ till en strategi för utvecklad nätkommunikation som bl.a. innehåller stöd till utvecklingen av fri programvara för vissa nyckelfunktioner som t.ex. konferenser över nätet eller mjukvara för rationalisering av transporter eller kollektivtrafik. Den sortens investeringar skulle enligt vår mening vara samhällsekonomiskt betydelsefulla då de kan bidra till ett tidigare genombrott för olika nätlösningar som ersätter fysiska transporter och därmed sparar pengar och minskar utsläppen. Andra tänkbara områden där det kan vara angeläget att höja takten i utvecklingen av fri programvara är e-handelslösningar som bidrar till ett minskat beroende av köpcentrum samt olika sorters mjukvarustöd för hemarbete över nätet. Regeringen bör tillsätta en utredning om behoven av, och lämpliga former för, ekonomiskt stöd till fri programvara med samhällsekonomisk betydelse. Vi vill också att regeringen tar initiativ till en strategi för att öka tillgången till öppna nät, med målsättningen att det ska gå att koppla upp sig fritt på de flesta ställen i landet där människor samlas. Öppna nätverk tillhandahålls av allt från kommuner till kaféer, hotell och privatpersoner. Vi anser att öppna nätverk är en del av kommunikationsinfrastrukturen och att de kan ge stora positiva externa effekter. En strategi behövs därför för fler öppna nätverk. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. It och miljön, punkt 8 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T419 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2011/12:T355 av och (båda S). Vi står inför stora utmaningar när det gäller klimatet och miljön. Utsläppen av växthusgaser måste minskas radikalt. Det finns otvivelaktigt en stor potential att genom it skapa ett mer resurseffektivt samhälle. It kan t.ex. användas för att optimera transporter och för att genomföra möten utan resor. Även regeringen tar i sin digitala agenda upp it:s potential att bidra till ett miljöanpassat samhälle. Dessvärre kan vi konstatera att det i agendan saknas en fokusering på insatser för att minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan. Vi menar att det behövs en tydlig e-strategi för it-sektorn med syfte att minska behovet av transporter. Vi anser att staten bör sätta upp mål för en sådan strategi och konkretisera vilka medel som ska användas för att nå de uppsatta målen. Enligt vår mening bör även verka för att ett liknande arbete genomförs i EU. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Grundläggande betaltjänster, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T394 av och (båda S) i denna del och 2011/12:N249 av och (båda M) yrkande 4. Väl fungerande grundläggande betaltjänster måste finnas i hela landet. Det är, enligt vår mening, en förutsättning för att människor ska kunna bo kvar eller etablera sig i vissa områden. Visserligen sker de flesta betalningar numera genom internet, autogiro och girobetalningar men på de ställen där bredbandsnätet inte är helt utbyggt och där det är glest mellan de platser där marknaden erbjuder betaltjänster måste enskildas behov av dessa tjänster tillgodoses. Såväl privatpersoner som företagare har behov av fungerande grundläggande betaltjänster. Vi vill lyfta fram de problem det innebär för företagare att inte enkelt och säkert kunna lämna ifrån sig sin dagskassa. måste företagare dessutom vänta i innan de har pengarna tillgängliga på sitt bankkonto. Vi fruktar att detta kan leda till svårigheter för företagare att etablera sig och driva verksamhet på mindre orter. Vi vill därför att staten även fortsättningsvis ska ta ansvar för att upprätthålla väl fungerande grundläggande betaltjänster i hela landet och att en översyn görs av hur tillgången till dessa ska förbättras.