bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Medel bör satsas på energieffektivisering inom industrin, och små och medelstora företag ska få utökade möjligheter till energikonsultstöd. Jag anser också att energiforskningsanslaget bör öka och att mer pengar bör satsas på solel, solvärme och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossilbränsleeldning bör fortsätta. Dessutom anser jag att det bör införas ett nytt anslag till stöd för utvecklingen av den havsbaserade vindkraften. Det tilltagande globala konkurrenstrycket tvingar att snabbt ställa om till en mer innovationsdriven tillväxt. För att klara det behöver vårt näringsliv konkurrera med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Mot denna bakgrund ansluter jag mig till förslag i den ovan refererade partimotionen om en utökad ram för utgiftsområde 24 Näringsliv. Ökningen omfattar ett flertal förslag som syftar till att stärka det svenska näringslivet genom ökad samverkan mellan näringsliv och akademi, offentliga innovationsupphandlingar, FoU-satsningar, förstärkning av industriforskningsinstituten, stärkt såddfinansiering och satsningar på exportfrämjande m.m. Avslutningsvis ställer jag mig bakom uppfattning när det gäller behovet av en större ram för utgiftsområde 19 Regional tillväxt än den regeringen har föreslagit. Syftet med ökningen av ramen är att stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln eller bensinstationen har ofta en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Jag anser därför att nedmonteringen av Landsbygdssveriges kommersiella service måste hejdas och att detta kan ske genom att man inför ett mackstöd och ett stöd för utveckling av lanthandeln. Sammanfattningsvis innebär det jag har sagt att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv för och i stället tillstyrka det förslag till utgiftsramar som finns i motion 2012/13:Fi250 (V) yrkande 4. Innebörden är att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt blir högre än regeringens förslag. För utgiftsområde 21 Energi blir den högre och för utgiftsområde 24 Näringsliv blir ramen ca högre än den regeringen har föreslagit. Jag anser också att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag till preliminära utgiftsramar för perioden 20142016 i de delar som berörs här och i stället tillstyrka förslaget i den nyssnämnda motionen i motsvarande delar (yrkande 5). Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har givit övriga utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslaget till statsbudget , finansplanen och skattefrågor m.m. samt de motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förutom budgetpropositionens förslag till statsbudget, finansplan m.m. kommenterar utskottet även oppositionens förslag i motsvarande delar i partimotionerna 2012/13:Fi302 av m.fl. (S), 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP), 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) och 2012/13:Fi250 av m.fl. (V). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i proposition 2012/13:1 till ekonomisk politik, förslag till statsbudget för och preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 20142016 i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14, finansplan, skattefrågor och inkomstberäkning för staten samt sammanhängande lagstiftning i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Enligt utskottets bedömning är regeringens förslag det som har störst förutsättningar att ta genom den ekonomiska oro som väntar genom att motverka arbetslöshet och erbjuda nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden för dem som befinner sig utanför den. Nivån på ramen för för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet bör vara 10 och nivån på ramen för för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 67 . Ramar för utgiftsområdena 13 och 14 Regeringen anför i budgetpropositionen att den politik man fört har bidragit till att den svenska tillväxten och sysselsättningen har utvecklats bättre än i de flesta andra EU-länder. Därmed kan ytterligare steg tas för att nå regeringens främsta mål för den ekonomiska politiken full sysselsättning. Regeringen bedömer att sysselsättningen ökar och att arbetslöshetsnivån sjunker något till . Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är lågt. Enligt vad som framförs i propositionen kommer företagen att ha ett stort behov av att anställa när efterfrågan ökar 2014. Till följd av regeringens strukturreformer och en växande befolkning i arbetsför ålder gör regeringen prognosen att sysselsättningen då ökar i snabb takt. Arbetslösheten bedöms minska och uppgå till 2016. För att få fler i arbete föreslår regeringen permanenta och temporära åtgärder som främst syftar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, men också till att möta den svaga konjunkturutvecklingen. För att minska ungdomsarbetslösheten föreslås bl.a. utbildningsinsatser med fokus på att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarna och ett tillfälligt ökat antal utbildningsplatser. Inom arbetsmarknadspolitiken föreslås bl.a. en förstärkning av nystartsjobben, ökat förmedlarstöd och studiemotiverande insatser. Regeringen öppnar också för att stödja eventuella yrkesintroduktionsavtal mellan parterna. Inom integrationsområdet föreslås en förstärkning av etableringsreformen, bl.a. genom åtgärder för att stimulera ett snabbt kommunmottagande och ökade möjligheter till arbetsplatsförlagda insatser. Fler nyanlända kommer att omfattas av etableringsreformen. Regeringen föreslår också en tillfällig satsning med syfte att stimulera kommunernas arbete för att minska utanförskapet i vissa stadsdelar. För att motverka långtidsarbetslöshet föreslås bl.a. att medel tillförs för att skapa fler platser inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Insatserna för funktionshindrade på arbetsmarknaden förstärks bl.a. genom att möjligheten till individuellt stöd på en ny arbetsplats förbättras. Regeringen föreslår åtgärder för att förtydliga de krav som gäller för alla som uppbär arbetsmarknadsrelaterade ersättningar eller försörjningsstöd från det offentliga. Regeringen förordar även att beräkningen av försörjningsstödet ändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till bistånd. Av nedanstående tabell 1 framgår budgetramarna för utgiftsområdena 13 och 14 inklusive regeringens förslag i ändringsbudgeten, regeringens förslag till budgetramar och regeringens beräkning av utgiftsramarna för åren 20142016. Tabell 1 Förslag till ramar för åren 20142016 * Inklusive beslut om ändringar i statens budget och förslag till ändringar i höständringsbudgeten. När det gäller utgiftsområde 13 föreslår regeringen en ram som är ca högre än . beräknas ramen bli ytterligare högre. Huvudskälet är att regeringen räknar med ett ökat inflöde i etableringsreformen. Inflödet beror dels på de sänkta beviskraven vad gäller identitet för anhöriginvandrare, dels på förväntningar om en stor ökning av antalet nyanlända flyktingar från bl.a. . Två andra större förändringar som påverkar ramnivån är en höjning med för att stimulera kommunernas arbete med urban utveckling och en minskning om ca i och med att regeringens särskilda jämställdhetssatsning för åren 20112014 upphör. För att täcka medelsbehovet har ca och ca för de efterföljande åren överförts från utgiftsområde 8 Migration. För utgiftsområde 14 föreslår regeringen en sänkning av ramen med ca i jämförelse med ram och ytterligare sänkningar i samma storleksordning för de därpå följande åren. Vissa av de tillfälliga satsningar mot långtidsarbetslöshet som gjordes budget upphör, vilket motsvarar ca lägre anslag . De temporära regeländringar i arbetslöshetsförsäkringen som infördes för personer som lämnat sjukförsäkringen upphör att gälla 2013, vilket motsvarar ca 1,3 miljarder lägre anslag . Förändrade makroekonomiska förutsättningar i termer av t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar svarar för en minskning av ramnivån om ca jämfört med . De arbetsmarknadspolitiska reformer som föreslås i budgetpropositionen motsvarar enligt regeringen att utgifterna ökar med ca . När det gäller de s.k. skatteutgifter som belastar budgetens inkomstsida beräknas ett antal förändringar som netto motsvarar i högre utgifter än . Dit hör bl.a. i högre utgifter för nystartsjobb. De fyra oppositionspartierna har i sina budgetmotioner lämnat förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Förslagen framgår av tabell 2 nedan. I det följande redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna. Regeringens och partiernas förslag till ramar Fi302 (S) Fi303 (MP) Fi219 (SD) Fi250 (V) Socialdemokraterna anför i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. att man vill se ett övergripande sysselsättningsmål, vilket ska kompletteras kontinuerligt med tidsbestämda delmål. Målet ska vara styrande för den förda ekonomiska politiken, som det finanspolitiska ramverket följs. Regeringen har enligt vad som framförs i motionen misslyckats med sitt löfte att bryta arbetslösheten och utanförskapet. Den höga arbetslösheten i håller tillbaka den ekonomiska utvecklingen och gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Många företag har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Socialdemokraterna föreslår en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag . beräknar partiet samma ram som regeringen. De huvudsakliga skillnaderna i anslagsanvisning inom utgiftsområdet är en omfördelning av från sfi-bonusen och från lotsverksamheten 2013 till insatser i Arbetsförmedlingens regi i syfte att öka samverkan med kommunerna för att åstadkomma högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. De som regeringen avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden vill Socialdemokraterna använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden och de vill därför överföra medlen till utgiftsområde 16. För utgiftsområde 14 föreslår Socialdemokraterna en ram som ligger ca över regeringens förslag . De tre följande åren ligger man mellan 11,5 och över regeringens beräkning. Den högre ramen beror bl.a. på förslag om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, motsvarande en ca högre anslagsnivå, i form av att taket höjs till per dag och ersättningsnivån höjs till under hela ersättningsperioden. Även förslagen för att minska ungdomsarbetslösheten, i form av bl.a. ett ungdomskontrakt för unga arbetslösa utan gymnasieutbildning och subventioner till partsöverenskomna yrkesintroduktionsjobb, bidrar till den högre ramen med ca . Förslaget att ersätta jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 med bl.a. nya jobb med särskilt anställningsstöd, s.k. föreningsjobb i den ideella sektorn och intensifierad arbetsförmedling motsvarar ca . I den högre ramen ingår också bl.a. en satsning på om . När det gäller effekter på budgetens inkomstsida anges att slopandet av den s.k. arbetslöshetsavgiften medför minskade intäkter för staten om . konstaterar i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. att regeringen gör en betydligt mer optimistisk bedömning av BNP-utvecklingen och utvecklingen på arbetsmarknaden än de flesta andra bedömare. Partiet anser att regeringens prognos med sjunkande arbetslöshet med tanke på att nedåtriskerna förefaller större än uppåtriskerna framstår som väl optimistisk. I kontrast till regeringens politik menar att deras partis förslag till ekonomisk politik sammantaget skulle innebära att nya jobb kommer att skapas, att miljö- och klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. föreslår en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag . ligger partiets förslag till ram mellan 40 och +60 miljoner kronor i förhållande till regeringens beräkning. Skillnaden består huvudsakligen av att partiet vill satsa på kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet och att de som regeringen låter utsatta områden tävla om i stället används till förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena och flyttas till utgiftsområde 16. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger ca över regeringens förslag . För de tre följande åren beräknas ramen till över regeringens beräkning. En del av den högre ramen består av en förändring av arbetslöshetsförsäkringen som ett steg mot partiets förslag om arbetslivstrygghet med ett höjt tak och en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån, motsvarande en utgiftshöjning om . Andra större poster i den högre ramnivån är en satsning om ca på traineeplatser i näringslivet och i välfärden och en stimulanspott på för att alla unga mellan ska kunna erbjudas sommarjobb. vill också se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador och ökar därför resurser med . När det gäller effekter på budgetens inkomstsida med anknytning till utskottets beredningsområde redovisas en oförändrad nivå i förhållande till regeringens beräkning. gör i partimotionen 2012/13:Fi219 av m.fl. bedömningen att ekonomiska utgångsläge rent statsfinansiellt är relativt gott. Däremot fortsätter arbetslösheten att bita sig fast vid oroväckande höga nivåer. framhåller i motionen att man uppfattar matchningen på arbetsmarknaden som dagens stora problem och presenterar partiets förslag till lösningar. Politiken sägs ha för avsikt att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Partiet anför att man till skillnad från regeringen inte ser något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. föreslår en ram för utgiftsområde 13 som ligger ca under regeringens förslag . ligger partiets förslag till ram mellan ca 10,7 och ca lägre än regeringens förslag. Partiet vill enligt vad som anförs i motionen kraftigt skära ned på flera områden inom utgiftsområdet i takt med att partiets restriktiva invandrings- och integrationspolitik genomförs. Man väljer att inte avbryta ersättningen till kommuner utan vill låta redan ingångna avtal löpa till deras naturliga slut, men redovisar en minskning med ca . Etableringsersättningen minskas med ca . Anslagen Integrationsåtgärder, Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, Hemutrustningslån, Åtgärder mot diskriminering och rasism samt Särskilda jämställdhetsåtgärder avskaffas i sin helhet fr.o.m. , vilket motsvarar ca . Ramen för utgiftsområde 14 föreslår ska läggas ca över regeringens förslag . För de därefter följande åren är förslaget till ram ca 4,65,högre än regeringens förslag. vill förändra arbetslöshetsförsäkringen genom att höja den högsta dagersättningen till , slopa den s.k. deltidsbegränsningen och återinföra 100-dagarsregeln. Förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen beräknas kosta ca . Partiet räknar med att förslaget om s.k. lärlingsjobb minskar utgifterna med ca . Andra förändringar är ett slopande av instegsjobben, vilket beräknas spara ca , och ett förstärkt starta-eget-bidrag till en kostnad av . När det gäller effekter på budgetens inkomstsida med anknytning till utskottets beredningsområde redovisar partiet att dess förslag om s.k. lärlingsjobb innebär minskade intäkter med ca . konstaterar i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. att utvecklingen på arbetsmarknaden går trögt. Särskilt oroande är den mycket höga långtidsarbetslösheten. Enligt vad som framförs i motionen har regeringen satsat stort på mer eller mindre passiva massåtgärder i stället för att rusta de arbetslösa för framtidens arbetsliv genom satsningar på kunskapshöjande och utvecklande insatser. föreslår en ram för utgiftsområde 13 som ligger över regeringens förslag . beräknas partiets ram ligga lägre än regeringens förslag. Man vill förstärka anslaget för att höja kommunersättningen med sammanlagt med avsikt att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet. avvisar delar av regeringens satsning på bl.a. lotsar i etableringsprocessen om , liksom regeringens sfi-bonus om och medlen för urbant utvecklingsarbete om . När det gäller utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger ca över regeringens förslag. Ramen ligger kvar på ungefär samma nivå även de därefter följande åren. När det gäller ramen motsätter sig regeringens neddragning av nivån på anslagen till Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Partiet vill också satsa netto mer än regeringen på arbetslöshetsförsäkringen genom att bl.a. höja den högsta dagpenningen till , grundbeloppet till och höja ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Dessutom finns ett förslag om en förstärkt grundförsäkring. föreslår att den s.k. fas 3 avskaffas, vilket innebär en besparing om i minskat platsbehov i garantierna. ökar anslagen för merkostnadsersättning respektive bidrag till handledartillägg med . En satsning på fler arbetsmarknadsutbildningar beräknas netto kosta . En höjning av taket för lönebidrag motsvarande och en förstärkning på arbetsmiljöområdet motsvarande är också betydande utgiftsposter. När det gäller effekter på budgetens inkomstsida med anknytning till utskottets beredningsområde redovisas en lägre nivå än regeringens förslag, kopplad till förslag om stöd till arbetsgivare för utbildningsvikariat, övergångsjobb samt lärlings- och traineeanställningar som ska ersätta fas 3. Övriga inkomstskillnader med anknytning till utskottets beredningsområde är lägre intäkter till följd av avdragsrätt för medlemskap i fackförbund och a-kassa och lägre intäkter på grund av den slopade arbetslöshetsavgiften i arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet kan konstatera att den svenska arbetsmarknaden klarat sig relativt väl sett mot bakgrund av den stora osäkerhet och turbulens som präglat den ekonomiska utvecklingen i den nära omvärlden. Trots att och världsekonomin har genomgått en mycket svår ekonomisk kris är antalet sysselsatta inte bara högre än vad som var fallet före regeringsskiftet utan också högre än under den intensiva högkonjunktur som föregick finanskrisen. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () var 4 689 000 människor mellan sysselsatta i , vilket är ca 265 000 fler än strax före regeringsskiftet och ca 65 000 fler än strax före den ekonomiska krisen . En viktig förklaring till att sysselsättningen har stigit trots svåra yttre förutsättningar är enligt utskottets mening att de reformer som alliansregeringen initierat framför allt jobbskatteavdraget och förändringarna i socialförsäkringssystemen har gjort att det har lönat sig bättre att arbeta och att fler människor därför har sökt sig ut på arbetsmarknaden. Antalet personer i arbetskraften hade enligt stigit med 150 000 från till och med 302 000 till sammanlagt 5 114 200 personer till . Som jämförelse kan nämnas att antalet personer utanför arbetskraften ökade med endast 81 000 personer . till befolkningen i åldersgruppen är trenden än tydligare; som 249 000 fler personer finns på arbetsmarknaden nu än vid regeringsskiftet har antalet personer utanför arbetskraften minskat med 65 000. Mot bakgrund av att det är arbetskraftsutbudet som på lång sikt sätter ramarna för sysselsättningsutvecklingen ser utskottet positivt på att arbetskraftsdeltagandet på detta sätt ökat, även om det på kort sikt kan medföra en något högre arbetslöshet. Att såväl arbetskraften som sysselsättningen ökat mer än vad som kan förklaras av den demografiska och konjunkturella utvecklingen är indikatorer på att regeringens reformer haft avsedd effekt (jfr analysen ekonomiska vårproposition s. 4647). Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt, dvs. det är den varaktiga sysselsättningen som ska öka. Därför har alliansregeringen primärt genomfört strukturella reformer som syftat till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. I ljuset av detta välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen (Finansplanen s. 71) gör bedömningen att de genomförda strukturreformerna på lång sikt ökar sysselsättningen med ca 223 000 personer. Utskottet kan alltså konstatera att den svenska arbetsmarknadens funktionssätt varaktigt har förbättrats. Utskottet noterar emellertid att det i det korta perspektivet finns anledning att tro att de senaste årens goda utveckling mattas något. Arbetsförmedlingen pekar i sin bedömning av arbetsmarknaden på tecken som tyder på en försvagning. Ett sådant tecken är att 7 300 personer varslades om uppsägning , vilket kan jämföras med 4 500 . Flest varslade 2 900 personer finns nu inom tillverkningsindustrin. Även det faktum att antalet lediga platser som anmäldes till landets arbetsförmedlingar har minskat något och uppgick till 47 000 (8 000 färre än ) tyder på en viss inbromsning. Utskottet kan konstatera att dessa indikatorer stämmer väl med den bild som såväl oberoende bedömare som regeringen själv tecknat av arbetsmarknadens utveckling . gör bedömningen (Penningpolitisk uppföljning ) att indikatorer pekar på en svag utveckling på arbetsmarknaden och bedömer att sysselsättningen blir i stort sett oförändrad . Eftersom antalet personer i arbetskraften bedöms fortsätta att öka, delvis av demografiska skäl, innebär detta att arbetslösheten kommer att öka något ytterligare. I takt med att konjunkturen förbättras kommer arbetslösheten att sjunka tillbaka igen. pekar i sin senaste prognos (Konjunkturläget ) på en sämre utveckling av antalet sysselsatta på kort sikt, men också på att försvagningen sker i begränsad omfattning. varnar man, liksom regeringen gör i budgetpropositionen, för att långa perioder av förhöjd arbetslöshet ger långvariga negativa effekter på arbetsmarknaden. Regeringen gör bedömningen (Den makroekonomiska utvecklingen s. 161 ff.) att de framåtblickande indikatorerna på arbetskraftsefterfrågan som anställningsplaner, platsannonser, nyanmälda lediga platser och varsel tyder på att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas svagt . Arbetslösheten bedöms ligga kvar på samma höga nivå och hela 2013, då det endast sker en svag ökning av sysselsättningen. bedöms efterfrågan på arbetskraft ta fart. Den starka återhämtningen i ekonomin och det stigande resursutnyttjandet i företagen kommer då att leda till att företagen behöver öka arbetsstyrkan betydligt. De lediga resurserna på arbetsmarknaden gör att sysselsättningen kan öka kraftigt utan att det uppstår någon generell brist på arbetskraft. Återhämtningen på arbetsmarknaden väntas därför bli stark . I takt med att sysselsättningen stiger kraftigt sjunker arbetslösheten snabbt. Utskottet kan konstatera att samtliga bedömare understryker att prognoserna för den närmsta tidens utveckling på arbetsmarknaden är osäkra. Utskottet anser emellertid att det finns anledning att på kortare sikt vara uppmärksam på framför allt arbetslöshetens utveckling. Den samlade bilden tyder enligt utskottets mening på att det handlar om en begränsad avmattning på arbetsmarknaden och att utvecklingen på ger anledning till försiktig optimism. Regeringens förslag till ramar Utskottet noterar att regeringen föreslår en ram för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet om ca och en ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv om ca . Mot bakgrund av tecknen på en avmattning på arbetsmarknaden är det enligt utskottets mening mycket välkommet att regeringen presenterar ytterligare åtgärder i budgetpropositionen för att hålla arbetslösheten tillbaka.