bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — För att stimulera produktionen av biogas förordar motionärerna att det befintliga programmet för utveckling av ny teknik inom produktion, distribution och användning av biogas kompletteras med ett stöd som för ut tekniken på marknaden. De anser att ett metanreduceringsstöd ett stöd för mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel bör införas omgående och uppgå till per kWh gas som produceras av gödsel. Enligt motionärerna behöver biogasen dock även stöd i distributionsledet. Tillgången till biogasmackar är begränsad och det krävs incitament för mackägarna att installera biogaspumpar. Då kommer också fler att välja gasdrivna fordon. De vill därför införa ett stöd till mackar som bygger en pump för biogas. Stödet bör vara av installationskostnaden och till detta anslår de . föreslås sammantaget följande anslagsökningar till stöd för förnybar energi (i förhållande till regeringens förslag): 1) Anslag 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m., +10 miljoner kronor, 2) Anslag 1:9 Energiteknik (solcellsstöd), +25 miljoner kronor, 3) Nytt anslag: Stöd för installation av solvärme, +25 miljoner kronor, 4) Nytt anslag: Stimulansbidrag vindkraft, +60 miljoner kronor, 5) Nytt anslag: Metanreduceringsstöd biogas, +140 miljoner kronor, 6) Nytt anslag: Mackstöd biogas, +50 miljoner kronor. I kommittémotion 2012/13:N342 av m.fl. föreslår att anslagen till energiforskning och energieffektivisering ska öka. Ökningen ska ses som ett led i partiets övergripande och långsiktiga målsättning om ett oljeoberoende som också är fritt från andra fossila bränslen. anser att det är den förnybara, energieffektiva och låga energianvändningens väg som står för framtiden. I partimotion 2012/13:N386 av m.fl. (V) föreslås satsningar på energieffektivisering inom industrin genom samarbets- och informationsmedel. Små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd. Vidare vill partiet öka energiforskningsanslaget och satsa mer på FoU om solenergi, energilagring och smarta nät. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen. I övrigt avvaktar motionärerna den proposition om energiforskning som regeringen avser att lämna. Satsningar på klimatvänlig energiteknik är, enligt vad som anförs i den nyssnämnda motionen, också nödvändiga för att kunna genomföra en grön omställning av samhället. vill därför stimulera användandet av solel, solvärme och biogas. För solelsstöd anslås , för solvärmestöd och för biogasstöd . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget Energiteknik (1:9) med jämfört med regeringens förslag. anser att stödet för konvertering från direktverkande el fortfarande behövs. Partiet anslår därför för detta. Vidare avsätts för att ta till vara erfarenheterna från PFE-programmet och behålla klustersamarbetet. Stödet till energicheckar till små och medelstora företag utökas med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget Energieffektiviseringsprogram (1:11) med jämfört med regeringen. I motionen föreslås också ett nytt anslag: Pilot- och projekteringsstöd för marknadsintroduktion av vindkraft till havs. Ett branschprogram inrättas för att främja FoU, marknadsintroduktion och informationsinsatser. Satsningen avser huvudsakligen havsbaserad vindkraft och det nya anslaget föreslås uppgå till . Socialdemokraternas mål för den svenska energipolitiken som det beskrivs i kommittémotion 2012/13:N366 av m.fl. (S) är att på internationellt konkurrenskraftiga villkor trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. Motionärerna framhåller också vikten av att sätta fart på arbetet med att bygga ut förnybara energikällor. Bland annat föreslås ett tillkännagivande om ett solinvesteringsstöd för att främja kompletterande stödformer för solvärme och solel. De medel som regeringen avsatte tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Stödet bör uppgå till och motionärerna vill därför öka anslaget med utöver regeringens förslag, och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. bör få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk och sedan föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad. Att förlänga och om möjligt utöka anslagen till solvärme och solel är nödvändigt, sägs det i motion 2012/13:N231 av (S). Enligt motionären bör även stödformerna för solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas. I motion 2012/13:N249 av och (båda S) konstateras det inledningsvis att det infördes ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller. Länsstyrelse efter länsstyrelse redovisar nu att stödet inte räcker till de ansökningar som kommer in. För att möta den kraftiga efterfrågan anser motionärerna att stödet bör förlängas, alternativt permanentas, samt öka i omfattning. Solceller producerar bäst mitt och i princip ingenting under årets mörkaste och kallaste dagar, sägs det i motion 2012/13:N345 av (SD). Detta innebär att solceller är en fullständig felsatsning i . Regeringen bör därför ompröva sina ambitioner med solceller och avveckla investeringsstödet för ändamålet. vill avveckla kärnkraften och satsa på förnybar energi, sägs det i kommittémotion 2012/13:N387 av m.fl. (V). Motionärerna vill återinföra det öronmärkta bidraget för solvärme. Bidraget ska täcka ungefär hälften av kostnaden för material samt installation och kunna sökas av privatpersoner, offentlig sektor, företag och organisationer. Ett årligt bidrag på föreslås. utvärderade stödet till solceller. De anläggningar som har studerats svarar för en årsproduktion på ca 1 GWh. Regeringens mål med solcellstödet är att det ska bidra till ytterligare 3,3 GWh solcellsproducerad el . Den beräknade elproduktionen från de anläggningar som har färdigställts och fått stöd utbetalt är 3,7 GWh (t.o.m. den , baserat på uppgifter från bidragsstatistik som lämnats av de sökande). Statistiken släpar efter eftersom utbetalning av stödet görs upp efter det att en anläggning har färdigställts. Målet har alltså redan överträffats. Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på energipolitikens inriktning, vilken överensstämmer med regeringens. Förslagen i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 21 Energi är beräknade med utgångspunkt i denna syn. Under budgetberedningens första steg har utskottet i ett yttrande till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet (yttr. 2012/13:NU1y). Genom beslut fastställde sedan de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2012/13:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet samt till de övriga förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Utskottet noterar inledningsvis att regeringens förslag sammantaget innebär att utgiftsområde 21 tillskjuts ungefär lika mycket resurser som under föregående budgetår. Som framgår av de tidigare redovisade motionerna och av tabellen i bilaga 2 förordas ökade medel till utgiftsområde 21 Energi av Socialdemokraterna, . Dessutom förordas en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen har föreslagit. Mot bakgrund av oppositionspartiernas nyssnämnda förslag vill utskottet poängtera att insatser på det energipolitiska området självfallet är viktiga och att de prioriteringar som regeringen har föreslagit mellan olika utgiftsområden, och som har lagts fast av , överensstämmer med utskottets uppfattning. Den generösare hållning i förhållande till det aktuella utgiftsområdet som präglar oppositionspartiernas förslag är mer ett resultat av vidlyftighet beträffande statsbudgetens utgifter än välavvägda prioriteringar inom ramen för en omdömesgill hantering av statens finanser. När det gäller de enskilda anslagen inom utgiftsområde 21 Energi vill utskottet inledningsvis välkomna den ökning av anslaget för Energiforskning (1:5) som regeringen har föreslagit (+250 miljoner kronor) med ytterligare ökning de därpå närmast följande åren. Anslaget kommer därmed att uppgå till och är för övrigt det i särklass största inom utgiftsområdet. Anslagsökningen syftar huvudsakligen till att finansiera de ambitiösa energiforskningssatsningar som regeringen har redovisat i en särskild proposition (prop. 2012/13:21). I likhet med regeringen anser utskottet att stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. bidrar forskning och innovation, i kombination med ett företagsklimat som uppmuntrar nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, till att skapa tillväxt, nya jobb och exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn. Utskottet står också bakom förslaget om en ökning av anslaget för energiteknik (1:9) som ska bidra till omställningen av energisystemet och öka förutsättningarna att nå visionen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Mer konkret handlar satsningen om en förlängning av det nuvarande stödet till innovativ biogas och om ett förlängt investeringsstöd som bl.a. syftar till att öka förutsättningarna för att solcellstekniken ska kunna bli kommersiellt konkurrenskraftig. Avslutningsvis vill utskottet instämma i regeringens överväganden beträffande övriga anslag inom utgiftsområdet. Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag till anslag m.m. för utgiftsområde 21 Energi. Det innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet för . Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. avstyrker utskottet samtliga av de anslagsrelaterade motionsyrkanden som behandlas i anslutning till beslutet om anslagens fördelning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4, 7, 8, 11 och 22 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 13, 2012/13:C231 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N246 av och (båda S), 2012/13:N294 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N310 av och (båda S), 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 1, 2012/13:N351 av (S), 2012/13:N352 av och (båda S), 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 1. Vårt övergripande mål för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Den väg vi förespråkar för att nå detta mål framgår tydligt av det som sägs i kommittémotion 2012/13:N366 (S). I det följande redogör vi för några centrala inslag i denna motion. Vi står självfallet bakom motionen i dess helhet även om inte alla yrkanden behandlas i detta betänkande. En grundbult i vår politik är att all svensk energi ska kunna komma från förnybara källor. Denna ambition kräver betydande satsningar på energieffektivisering och på att ta till vara de goda förutsättningar som har när det gäller att öka sin produktion av förnybar energi. Vi ser stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. har bra och naturliga förutsättningar för förnybar energi med en god tillgång på vind, vatten, sol och skog. Den förnybara energin har mycket stor utbyggnadspotential . är det viktigt att omställningen av energisystemet sker på ett ansvarsfullt och genomtänkt sätt. Vi vill att ska få en tydligare roll och ett mer uttalat övergripande ansvar än vad som är fallet. Översynsansvaret för frågorna inom energi- och elmarknaden och energisystemet är fördelat på många aktörer, vilket skapar otydlighet och stuprörsproblem för både konsumenter och producenter. Energieffektivisering är som redan nämnts en viktig del av den nödvändiga omställningen av energisystemet. Därför förespråkar vi ett högre mål än regeringen för energieffektiviseringen nämligen att energiintensiteten ska minska . Regeringens motsvarande mål är . Vi vill också understryka att kloka insatser för ökad energieffektivisering inom industrin kan ses som investeringar i ökad konkurrenskraft till gagn för bl.a. nya arbetstillfällen och framtida vinster. Det finns även en stor potential att skapa jobb, export och förbättrad konkurrenskraft för svenska företag när det gäller energieffektiva byggnader. En ökad energieffektivisering i bostäder är dessutom avgörande för om ska kunna nå uppsatta klimatmål. Hushållens insatser för ökad energieffektivisering anser vi bör stimuleras genom ett system med s.k. vita certifikat. Vi socialdemokrater vill sätta fart på utbyggnaden av förnybara energikällor. Åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste dock utformas så att de når största möjliga effekt på kort och långt sikt. Här vill vi bl.a. införa ett solinvesteringsstöd. Vi vill också satsa på nya investeringar i där innovationer som minskar klimatpåverkan får möjlighet att testas i större skala, exempelvis via en pilotanläggning. Dessa anslagsrelaterade förslag redovisas mer utförligt i vårt särskilda yttrande i anslutning till förslagspunkten om anslagen i detta betänkande. kommer auktionering att vara huvudregel som tilldelningsmetod av utsläppsrätter. Priset på utsläppsrätter kan då väntas öka. Detta ställer allt högre krav på industrin att utveckla teknik som ger minskade utsläpp. Vi anser att regeringen bör genomföra en konsekvensanalys som ska se över hur man kan stödja omställningen av den svenska industrin i relation till det ökade priset på utsläppsrätter. Den syn på energipolitiken som vi nu har redovisat kan anses ligga i linje med vad som anförs i motion 2012/13:N352 (S) om dels behovet av en ansvarsfull, stabil och långsiktig energipolitik för att tillgodose den svenska elintensiva basindustrins behov, dels nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion. Ett riksdagsuttalande i linje med vad som sägs i den ovan refererade motionen 2012/13:N366 (S) torde i huvudsak även kunna anses tillgodose önskemålen i motion 2012/13:N352 (S) om ett tillkännagivande till regeringen i linje med vad som ovan har refererats från den aktuella motionen. Den motionen kan därför avstyrkas. Vi står för övrigt även bakom den grundläggande inställning som redovisas i motion 2012/13:MJ424 (S), nämligen att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och effektiviserar sin energianvändning får lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft och bättre exportmöjligheter. Vi anser att det finns ett värde i att genom ett uttalande tydliggör detta faktum. Motionen tillstyrks således i den berörda delen. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2012/13:N366 (S) och 2012/13:MJ424 (S) i de här berörda delarna. De övriga här behandlade motionsyrkandena avstyrks. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 13, 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 1 och 2012/13:C231 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N246 av och (båda S), 2012/13:N294 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N310 av och (båda S), 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 1, 2012/13:N351 av (S), 2012/13:N352 av och (båda S), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4, 7, 8, 11 och 22 samt 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 1. Enligt min och uppfattning står energipolitiken inför ett vägval: antingen kan vi fortsätta att använda ohållbara energikällor eller gå vägen mot förnybar energi. Av parti- och kommittémotioner som berör energifrågan framgår det tydligt att vi endast ser det senare som ett möjligt alternativ. Den politik jag står bakom bygger på övertygelsen att det är möjligt att klara energiförsörjningen helt utan såväl fossila bränslen som kärnkraft och att vi därmed även kan nå klimatmålen. Mot denna bakgrund ser jag i likhet med vad som anförs i partimotion 2012/13:Fi303 två givna handlingslinjer: Energin måste användas på ett betydligt smartare sätt och produktionen av förnybar energi måste öka. När det gäller åtgärder för att minska energislöseriet föreslår ett antal åtgärder varav flera på skatteområdet. Här vill jag dock främst lyfta fram behovet av ett mål för den totala energianvändningen i . Jag instämmer i det som föreslås i motion 2012/13:N406 (MP) och anser att mål för energianvändning bör omformuleras så att det innebär en absolut minskning av energianvändningen i . Det nu gällande svenska energieffektiviseringsmålet uttrycks i relativa energiintensitetstermer vilket inte fångar in behovet av ett mål för en minskad total energianvändning. Ambitioner om minskad energiintensitet är visserligen vällovliga men ur ett miljöperspektiv är det den totala energianvändningen som räknas eftersom den är direkt kopplad till utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan. Vad som behövs är således ett tydligt energieffektiviseringsmål liknande , vilket innebär att energianvändningen i skulle minska med jämfört med . Liksom vill jag stimulera satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. Jag vill därför behålla eller öka de stöd som regeringen nu skär ner eller fasar ut. I linje med vad som sägs i motion 2012/13:N332 (MP) står jag bl.a. bakom en betydligt ambitiösare satsning på solenergi än den regeringen redovisar. För att solenergibranschen ska ges en tydlig signal om politikens ambitioner för solenergin behövs dock ett planeringsmål motsvarande det mål som finns för vindkraften. Jag tillstyrker därför förslaget i motionen om ett mål om solvärme och solel. Dessutom bör få uppdraget att utreda hur målet ska uppnås samt beräkna vilka insatser som behövs. Sammantaget innebär detta att jag tillstyrker motionerna 2012/13:Fi303 (MP), 2012/13:N332 (MP), 2012/13:N402 (MP) och 2012/13:N406 (MP) i de här berörda delarna. De övriga här aktuella motionsyrkandena avstyrks. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 13, 2012/13:C231 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N246 av och (båda S), 2012/13:N294 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N310 av och (båda S), 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N351 av (S), 2012/13:N352 av och (båda S), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4, 7, 8, 11 och 22, 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 1. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill jag och föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv som högt ställda krav på miljövänlighet tillgodoses. Jag anser att det är viktigt för att ha kontroll över sin egen energiförsörjning. Detta behöver dock inte utesluta att energisystemen delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. Jag och strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Min bestämda uppfattning är att kärnkraften och vattenkraften kommer att vara basen för elproduktion under en överskådlig framtid. Jag anser dock att våra nationalälvar ska bevaras från vattenkraftsutbyggnad och att staten bör ta större ansvar för FoU med koppling till kärnkraftsteknik. Jag är tveksam till den naiva tilltro till vindkraftens potential som såväl regeringspartierna som de röd-gröna uttrycker. I likhet med vad som sägs i motion 2012/13:N344 (SD) anser jag att den gällande planeringsramen för vindkraften är alldeles för optimistisk. För att nå nivån i ramen måste dagens vindkraft femdubblas. En så stor andel vindkraft är inte bara investeringsmässigt kostsam utan blir dessutom mycket besvärlig att hantera på elnätet. Under sin livscykel genererar vindkraft dessutom mer koldioxid än kärnkraft per enhet producerad energi. Till detta ska också fogas att den svenska landsbygden och landskapsbilden kommer att förfulas av alla vindsnurror. Många närboende drabbas dessutom av både buller och solreflexer. Sammantaget ser jag således stora problem med planeringsmålet om vindkraftsel , och tillstyrker därför förslaget i den nyssnämnda motionen om att målet ska avskaffas. Fortsatt energieffektivisering ser jag som viktigt att prioritera, och satsningar på förnybara kraftkällor ska stödjas. Under de närmaste decennierna måste viss användning av fossila bränslen accepteras men åtgärder bör vidtas för att detta ska kunna ske på ett så miljövänligt sätt som möjligt. Jag vill avslutningsvis även understryka vikten av att stor hänsyn tas till kultur- och landskapsmässiga värden samt till djurliv och biologisk mångfald i samband med utbyggnad av förnybara kraftkällor. Ett ekologiskt tänkande och medvetande ska vara vägledande inom det energipolitiska området. Genom incitament i form av beskattning, subventioner och lagstiftning kan politiken skapa förutsättningar för miljöfrämjande åtgärder. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2012/13:N344 (SD) i den berörda delen. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N294 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:N387 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 13, 2012/13:C231 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:N246 av och (båda S), 2012/13:N310 av och (båda S), 2012/13:N332 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 1, 2012/13:N351 av (S), 2012/13:N352 av och (båda S), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4, 7, 8, 11 och 22, 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 1. menar att ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. I finns kunskaper inom en rad områden, vi har tekniken, och vi vet att passivitet är mycket dyrare än att agera . anser att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Jag anser med instämmande i det som sägs i partimotion 2012/13:N386 att det är den förnybara, energieffektiva och låga energianvändningens väg som står för framtiden.