bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — En möjlighet skulle kunna vara att regeringen redovisar en samhällsekonomisk analys av inriktningen på de investeringar som genomförs och de som planeras. Rådet nämner också, slutligen, att det är angeläget att i möjlig mån styra de offentliga investeringarnas tidsmässiga förläggning över konjunkturcykeln. Utskottets tidigare behandling av frågan om redovisningen av reformutrymmet Utskottet behandlade regeringens skrivelse med anledning av granskning av budgetpropositionen (skr. 2010/11:148) i FiU1 . När det gäller reformutrymmet gjorde utskottet bedömningen att beräkningarna av reformutrymme eller besparingsbehov är komplexa och att det inte finns någon enskild indikator som kan fånga denna komplexitet. Reformutrymmet måste bedömas med hänsyn till en rad olika faktorer, bl.a. osäkerheterna, riskbilden och konjunkturläget. Utifrån detta gör sedan regeringen en samlad bedömning av reformutrymmet. Utskottet välkomnade denna utveckling och såg ingen anledning att rikta kritik mot regeringens redovisning (bet. 2011/12:FiU1 s. 163). Vid utskottets behandling av ekonomiska vårproposition framhöll utskottet att en säkerhetsmarginal vid avstämningen mot överskottsmålet kunde bidra till en mer nyanserad bedömning av vilket reformutrymme som är förenligt med överskottsmålet. betonade utskottet vikten av en transparent uppföljning av överskottsmålet, eftersom det är en förutsättning för ett välfungerande finanspolitiskt ramverk. 2010/11:FiU20 s. 92). IMF:s artikel IV-konsultation 2012 presenterade IMF slutsatserna från sin s.k. artikel IV-konsulta- tion. När det gäller de offentliga finanserna och det finanspolitiska ramverket konstaterar IMF att starka offentligfinansiella position bl.a. är ett resultat av robusta finansiella ramverk. De säkerhetsmarginaler som regeringen bedömer behövs i offentliga finanser anser IMF ger utrymme för ytterligare åtgärder om de risker som är förknippade med utvecklingen inom euroområdet skulle förverkligas. För att ytterligare stärka trovärdighe- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN ten för det finanspolitiska ramverket menar IMF att Finanspolitiska rådets inriktning på hållbarhet i de offentliga finanserna skulle kunna vidareutvecklas och förstärkas. IMF anser att det kan finnas behov av ytterligare strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Jämförelse mellan propositionen och ESV:s prognos från ESV publicerade en jämförelse mellan vårpropositionen och sin marsprognos. När det gäller skatteintäkterna överensstämmer prognoserna . Däremot skiljer sig prognoserna åt . Regeringens prognos ligger över ESV:s prognos. Skillnaden förklaras av att regeringen räknar med högre bolagsskatteintäkter och högre konsumtionsskatter, bl.a. till följd av att hushållens konsumtion antas öka snabbare. I regeringens prognos stärks arbetsmarknaden ytterligare 2014, vilket leder till en större skillnad i intäkterna från skatt på arbete. För de takbegränsade utgifterna skiljer sig prognoserna inte nämnvärt åt. Prognosen för budgetsaldot visar ett underskott på . Även 2013 väntas det bli underskott i statens budget, men något mindre än 2012. Eftersom regeringen räknar med en starkare tillväxt än ESV i sin prognos från innebär det ett starkare finansiellt sparande i regeringens prognos. Riksgäldens prognos för budgetsaldot 2012 visar ett underskott på . räknar Riksgälden med ett överskott på . Svag inhemsk efterfrågan och svag efterfrågan på viktigaste exportmarknader försämrar tillväxtutsikterna , och arbetslösheten stiger. Detta påverkar statsfinanserna genom minskade skatteinkomster och ökade arbetsmarknadsutgifter. Prognosen bygger på att det blir en ordnad om än utdragen hantering av skuldproblematiken i euroområdet och att förtroendet för ekonomin successivt växer under loppet av 2012. Statens upplåning ökar med och jämfört med Riksgäldens föregående prognos eftersom konjunkturen utvecklas något svagare än vad myndigheten tidigare räknade med. Vid slutet av 2012 prognostiseras statsskulden vara av BNP. Den ekonomiska inbromsningen får alltså, enligt Riksgälden, ett begränsat genomslag på både statsfinanser och upplåning. konstaterar att återhämtningen i några av ekonomierna i inte är tillräcklig för att kompensera den negativa tillväxten i andra delar av . Den svaga konkurrenskraften måste åtgärdas i de länder som har stora underskott i bytesbalansen, medan strukturanpassning och högre löner i länder med överskott skulle kunna bidra till en tillväxtvänlig omfördelningsprocess. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Inför EU:s informella toppmöte föreslog att tillväxten kan stimuleras genom bl.a. strukturella reformer inom områden som utbildning, innovation, konkurrens och grön tillväxt samt genom att ytterligare stärka brandväggen för att förhindra spridningen av finanskrisen inom euroområdet. menar att om ingenting görs kan det leda till en försämring av den europeiska krisen och medföra spridningseffekter utanför euroområdet, med allvarliga konsekvenser för den globala ekonomin. För att undvika ett sådant scenario krävs att åtgärder vidtas både av enskilda länder och på överstatlig nivå. Vidare menar att budgetkonsolidering och strukturella åtgärder måste gå hand i hand, för att göra anpassningen så tillväxtfrämjande som möjligt. Att hitta en noggrann avvägning mellan nedskärningar och ökade intäkter är mycket viktigt. Reformagendan måste också särskilt inriktas på att stödja sysselsättningen, minska ojämlikheten och skydda de svagaste delarna av befolkningen. Tack vara budgetdisciplin finns, enligt , utrymme för diskretionära stimulansåtgärder, vilket kan vara motiverat om tillväxten blir svagare än väntat. För att undvika att arbetslösheten biter sig fast är det enligt viktigt med reformer som underlättar inträde på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomar. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen Kommissionen har antagit landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Antagandet av rekommendationerna är den sista etappen i terminen som inleddes genom kommissionens årliga tillväxtöversikt . Rekommendationerna ska nu behandlas i för att sedan, efter denna beredning, godkännas av och sedan formellt antas av . ger kommissionen också rekommendationer på grundval av de fördjupade granskningar som ska göras i förfarandet vid alltför stora obalanser. Kommissionen anser att förändringen av medelfristiga mål inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, det s.k. MTO, på ett adekvat sätt avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grund av denna förändring bygger det medelfristiga målet enligt kommissionen på den strukturella budgetbalans som sannolikt kommer att uppnås , även med beaktande av sannolikheten för ytterligare expansiva diskretionära åtgärder eller 2014. Kommissionens rekommendation till är att bibehålla en sund ställning i de offentliga finanserna genom att genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna fortsätter att uppnås. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ett väl fungerande finansiellt system är centralt för ekonomin, och det finns flera skäl för svenska hushåll och företag att vilja ha robusta banker och ett välfungerande finansiellt system. För det första påverkar problem i banksektorn hushållen genom den reala ekonomin då minskad utlåning från bankerna riskerar att försämra den ekonomiska utvecklingen. För det andra påverkas hushållen negativt om problem i bankerna innebär att skattemedel måste användas t.ex. på grund av att insättningsgarantin aktiveras eller att systemviktiga banker som inte är livskraftiga får övertas av staten och därefter kapitaliseras. Regeringen konstaterar att en rad åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella stabiliteten, men det faktum att den svenska banksektorn är både stor och koncentrerad innebär risker. Därför är det viktigt att motståndskraften i de systemviktiga bankerna är stor. Genom att i ett första steg höja kapitaltäckningskravet för de fyra storbankerna kommer motståndskraften i dessa banker att öka. Finansbranschen genomgår en förtroendekris som enligt regeringen är orsakad av ett oansvarigt risktagande som har skadat jobb och välfärd. Parallellt med arbetet att förstärka regelverket för och tillsynen av finansmarknaderna, arbetar regeringen aktivt för att stärka konsumenternas ställning gentemot de finansiella företagen. Konsumenterna måste återfå förtroendet för finansiella företag. Finansiell stabilitet och konsumenter som känner sig trygga i mötet med banker och andra företag är grundförutsättningar för att finansmarknaden ska bidra till tillväxt och välstånd, anser regeringen. banksektor har ett stort ansvar för den pågående skuldkrisen. Många banker har lånat ut stora belopp trots att kreditvärdigheten varit svag. Därför är det enligt motionärerna av stor vikt att banksektorn agerar mer ansvarsfullt gentemot såväl privata som offentliga låntagare för att undvika framtida skuldkriser. Motionärerna anser att bankerna bör begränsa de skadliga spekulationerna och värna finansiell stabilitet, både för sitt eget och för samhällets bästa. Hushållens skuldsättning medför också risker för det finansiella systemets stabilitet och ekonomins långsiktiga utveckling. Motionärerna vill se breda politiska samtal för att komma till rätta med hushållens höga skuldsättning. När det gäller en skatt på finansiella transaktioner delar motionärerna uppfattningen att bör införa en skatt på finansiella transaktioner. Skatten skulle få en stabiliserande effekt och bromsa skadliga spekulationer som kan drabba de finansiella systemen negativt. Det är rimligt anser motionärerna att de finansiella marknaderna, som bidragit till krisen, också 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN skulle vara med och bekosta krissaneringen. En förutsättning för att införa en skatt på finansiella transaktioner är att den genomförs på EU-nivån men att intäkterna går till medlemsländerna. Den svenska banksektorn domineras fullständigt av de fyra storbankerna. En avgörande skillnad mellan storbankernas affärsvillkor och de som gäller andra företag är att de skyddas av staten genom en implicit garanti mot konkurs. Detta innebär en stor konkurrensfördel för storbankerna och en kraftig subvention av deras upplåningskostnader, anser motionärerna. Motionärerna anser att utvecklingen av bostadspriserna och hushållens skuldsättning bör följas noggrant eftersom dessa bedöms vara ett potentiellt hot mot den finansiella stabiliteten. Förutom att införa en tillfällig bankskatt (se avsnitt 2.1) föreslår motionärerna också att regeringen skyndsamt tillsätter en parlamentarisk utredning i syfte att utarbeta en bankdelningslag där traditionell bankverksamhet separeras från s.k. investmentbankverksamhet. Den internationella krisen visar enligt på faran med att underskatta de makrofinansiella risker som är förenade med snabbt stigande kreditgivning, stor skuldsättning och växande fastighetspriser. Rådet anser att dessa risker inte får underskattas i den svenska ekonomin. Rådet rekommenderar regeringen att bestämma hur den makrofinansiella regleringen och tillsynen bör förstärkas för att reducera risken för framtida finansiella kriser. IMF:s artikel IV-konsultation 2012 IMF konstaterar att även om direkta exponering mot krisländerna i eurozonen är begränsad och bankerna välkapitaliserade innebär det förhållandevis stora banksystemet i en sårbarhet. Det beror bl.a. på den stora exponeringen mot andra europeiska ekonomier och beroendet av dollarfinansieringen. Hushållens skuldsättning, i förhållande till disponibla inkomster, tillsammans med en svag utveckling på bostadsmarknaden lyfts också fram som ett problem. Mot den bakgrunden anser IMF att kapitaltäckningsreglerna som förhandlas inom EU kommer att betyda mycket för utvecklingen i . IMF argumenterar för att det är nödvändigt att EU-regleringen avser en miniminivå för kapitaltäckningen och att länderna ska kunna få ha högre krav. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN EU:s finansministrar enades om ett kompromissförslag om nya kapitaltäckningskrav för banker. Den har med brett stöd i riksdag drivit frågan om högre kapitaltäckningskrav. Kompromissförslaget innebär att medlemsländerna inom EU nu på egen hand kan ställa striktare kapitalkrav på systemviktiga banker. har därför möjlighet att kräva 10 procents kapitaltäckning för systemviktiga banker 2013 och 12 procents kapitaltäckning . Beslutet innebär att förhandlingar kan inledas med för en slutgiltig överenskommelse. Målsättningen är en överenskommelse med , om möjligt . Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen Enligt kommissionen bekräftade den fördjupade granskning av som gjorts i samband med förfarandet vid alltför stora obalanser att de svenska hushållen har en relativt hög skuldsättningsnivå. Situationen på bostads- och bolånemarknaderna stabiliserades 2011, anger kommissionen, men flera strukturella snedvridningar kvarstår som hotar stabiliteten på dessa marknader på lång sikt. Kommissionen anser att relevanta åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella sektorns motståndskraft. finns det enligt kommissionen en rad politikområden som kan bidra till volatiliteten på den svenska bostadsmarknaden och till ackumulerade bolåneskulder, och som har fått mindre uppmärksamhet. Kommissionens rekommendation till är att vidta ytterligare förebyggande åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna på medellång sikt, genom att främja åtgärder som leder till en mer försiktig utlåning, genom att minska systemskevheter som gynnar skuldfinansiering vid bostadsinvesteringar som avdragsrätt för skuldräntor och genom att åtgärda de problem som följer av begränsningar i fråga om bostadsutbud och hyresreglering. Den särskilda resultatskrivelsen för utgiftsområde 2 I sitt betänkande över anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (bet. 2011/12:FiU2) konstaterade utskottet att det finns en osäkerhet om vilka konsekvenser den rådande ekonomiska situationen och krisen kan få för de finansiella systemen och instituten i och tillsynen över dem. Mot bakgrund av att det pågår arbete både inom EU och i med att ta fram nya regelverk för de finansiella marknaderna ansåg utskottet att det är särskilt viktigt att följa upp målet för det finansiella systemet i de delar det gäller tillsyn och regelgivning samt kraven på effektivitet, stabilitet och konsumentskydd. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med en resultatskrivelse . beslutade i enlighet med utskottets förslag. 2.3 Arbetsmarknad och tillväxt Det viktigaste målet för den ekonomiska politiken är enligt regeringen full sysselsättning. har sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift varit att öka den varaktiga sysselsättningen främst genom ett minskat utanförskap. Politiken har därför inriktats på en kombination av åtgärder som både stimulerar utbudet och efterfrågan på arbetskraft och förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser, vilket är en nödvändig kombination av åtgärder för att politiken så snabbt som möjligt ska få avsedd effekt på sysselsättningen. Tyngdpunkten har legat på åtgärder som stimulerar arbetsutbudet. Även arbetsmarknads- och utbildningspolitiken har reformerats, bl.a. för att öka anställningsbarheten hos personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Den viktigaste åtgärden för att öka arbetsutbudet är enligt regeringen jobbskatteavdraget som har betydande positiva effekter på sysselsättningen. Enligt regeringen visar också den utvärdering som regeringen har gjort mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319) att jobbskatteavdraget leder till varaktigt högre sysselsättning. Regeringen har vidare kompletterat jobbskatteavdraget med åtgärder som stimulerar efterfrågan på arbetskraft, t.ex. nystartsjobb, sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre, det s.k. HUS-avdraget samt sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster. Sysselsättningspolitiken är även i fortsättningen mycket högt prioriterad. Politikens inriktning är därför att öka utbudet av och efterfrågan på arbetskraft samt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Regeringens politik är även fortsättningsvis inriktad mot att minska utanförskapet och öka graden av egenförsörjning i grupperna längst ned i inkomstfördelningen. Enligt regeringen är ett kvarvarande problem att det för personer som har försörjningsstöd sällan är lönsamt att börja arbeta eller utöka sin arbetstid då ökade inkomster reducerar det ekonomiska biståndet i motsvarande mån. Regeringen avser därför att föreslå att beräkningen av försörjningsstöd förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Syftet är att minska marginaleffekterna och stärka drivkrafterna till arbete och göra det möjligt för fler att påverka sin ekonomiska situation. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ökad sysselsättning trots ogynnsam ekonomisk utveckling Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats väl trots en ogynnsam ekonomisk utveckling i omvärlden. är antalet sysselsatta fler än innan krisen . Trots att konjunkturläget var betydligt sämre 2011 än 2006 har arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden ökat för de flesta åldersgrupper. Sammantaget bedöms situationen på arbetsmarknaden vara betydligt starkare än vad som kan förväntas givet konjunkturen och befolkningssammansättningen. Grupper med svag förankring på arbetsmarknaden Trots den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är arbetslösheten fortfarande hög och bedöms öka något . Långtidsarbetslösheten ses som ett särskilt allvarligt problem då sannolikheten att komma tillbaka till arbete minskar med tiden som arbetslös. En minskad arbetslöshet bland unga och personer med utländsk bakgrund prioriteras högt av regeringen, då arbetslösheten till mer än hälften utgörs av unga och utrikes födda. Regeringen ser det därför som en särskild utmaning att underlätta inträdet och återetableringen på arbetsmarknaden för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, som unga, utrikes födda, personer med förgymnasial utbildning, äldre och personer med funktionsnedsättning. Den viktigaste åtgärden för att motverka arbetslöshet bland unga är enligt regeringen reformerna av utbildningssystemet. Ett utbildningssystem av god kvalitet är den viktigaste åtgärden för att minska ungdomsarbetslösheten. Regeringen ser emellertid att det finns behov av att förstärka vissa av de genomförda reformerna, framför allt att öka kontaktytorna mellan skolan och näringslivet och stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Regeringen ser också allvarligt på problemen inom utbildningssystemet och fortsätter det omfattande och långsiktiga arbete som inleddes under förra mandatperioden för att förbättra systemets olika delar. Målet är att öka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Övergången mellan skola och arbetsliv behöver stärkas ytterligare. Ett väl fungerande utbildningssystem är också grundläggande för att arbetskraften ska få den kompetens som matchar den framtida arbetskraftsefterfrågan. kommer regeringen att överlämna en forsknings- och innovationsproposition till . Den kommer bl.a. att innehålla en översyn av rörligheten mellan olika lärosäten och mellan lärosäten och näringsliv/samhälle. Vidare ska systemet för kompetensförsörjning ses över och incitamenten för högkvalitativ forskning stärkas. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda är generellt sett bekymmersam. Regeringen har också vidtagit ett antal åtgärder i syfte att bl.a. förbättra integrationen på arbetsmarknaden, bl.a. den s.k. etableringsreformen, instegsjobb och nystartsjobb, stärkt validering av utländsk utbildning och annan yrkeskompetens, yrkesinriktat mentorskap och sfi-lyftet. Vidare överväger regeringen att förstärka etableringsreformen för att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN har regeringen tillsatt flera utredningar för en förbättrad integration, bl.a. en utredning om förbättringar av den s.k. sfi-pengen, en utredning som ska se över möjligheterna att införa ett system med skattelättnader för företag i områden med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner, samt en utredning om ökat arbetskraftsdeltagande och snabbare etablering på arbetsmarknaden bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandring. En väl fungerande och effektiv arbetsförmedling och arbetslöshetsförsäkring är förutsättningar för att möta långtidsarbetslösheten. Regeringen avser att återkomma med förslag om hur Arbetsförmedlingens effektivitet, styrning och kontroll ska säkerställas. Enligt regeringen är även lönesubventionerade anställningar såsom nystartsjobb ett viktigt instrument för att öka de långtidsarbetslösas konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Regeringen anser vidare att det finns skäl att utveckla de verksamheter som vidtogs till följd av krisen , som fler studieplatser inom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen, inom och inom högskolan samt inom arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen har även för avsikt att återkomma med förslag som ytterligare förbättrar förutsättningarna att arbeta längre upp i åldrarna, och förslag som stärker de funktionsnedsattas möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Enligt regeringen ska arbetsmarknaden bli mer inkluderande så att fler människor med svag förankring ges möjlighet att få jobb. har tillsatt en utredning med uppdrag att se över förutsättningarna för att införa ett system för korttidsarbete som ska kunna aktiveras nästa gång en mycket svår ekonomisk kris slår mot . Vidare anser regeringen att det måste löna sig att arbeta, och införandet av ytterligare ett jobbskatteavdrag är ett effektivt sätt att öka den varaktiga sysselsättningen. Det införda jobbskatteavdraget bedöms öka sysselsättningen på lång sikt, och effekterna av ett ytterligare jobbskatteavdrag bedöms inte vara avtagande. Goda villkor för företagande, investeringar och sysselsättningar Regeringens mål är att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. Ett dynamiskt näringsliv där nya företag utvecklas och expanderar är ett viktigt led i strukturomvandlingen och bidrar till ökad produktivitet och förstärkt konkurrenskraft. Genomförda reformer och satsningar inom skattepolitiken, utbildningen, forskningen, innovation, teknikutveckling, regelförenkling och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt syftar till att förbättra villkoren för företagande som därmed förstärker konkurrenskraften och produktiviteten i näringslivet. Skattereformer som regeringen har genomfört, t.ex. slopad förmögenhetsskatt, sänkt bolagsskatt, sänkt skatt för delägare i fåmansföretag och sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster, har enligt regeringen förbättrat förutsättningarna för företagande. Detta arbete fortsätter, och regeringens ambition är att ytterligare förbättra företagsklimatet och därmed förutsättningarna för investeringar och sysselsätt- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN En strategisk del av detta arbete sker genom (dir. 2011:1) som fram till slutet av 2013 kommer att ha lämnat tre delbetänkanden. I ett första steg har kommittén presenterat ett delbetänkande om skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3). I betänkandet föreslås ett riskkapitalavdrag på ägarnivå och en emissionskredit på bolagsnivå. I ett andra steg undersöks möjligheterna till skatteincitament för forskning och utveckling.