bet · GZ01KU17 · 2012-05-11 00:00:00 — Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Detta gäller befolkningen i stort och innefattar därigenom också romer. och Skolinspektionen har centrala roller när det gäller att förverkliga och följa upp romers tillgång till de mänskliga rättigheterna. För att åstadkomma reella förändringar när det gäller romska elevers studieresultat måste såväl ansvariga myndigheter som kommuner och romska föräldrar ta ett eget aktivt ansvar. Delegationen har presenterat en rad förslag för att förbättra förutsättningarna för romer att fullgöra och gå vidare till gymnasiskolan samt högre utbildning, samt för vuxna romer att komplettera sin grundskolekompetens. Regeringen väljer att i detta skede koncentrera de statliga insatserna till ett antal kommuner som ska bedriva ett utvecklingsarbete, en pilotverksamhet, under 20122015. Tanken är att särskilt öka kunskapen om romska elevers situation i skolan och att utveckla arbetet för att ge stöd till dem samt att sedan sprida erfarenheterna till andra delar av landet. Pilotverksamheten ska också ge underlag för kompletterande åtgärder på . bör enligt regeringen medverka till att bättre beskriva situationen för romska barn i förskola och förskoleklass i de kommuner som ingår i den pilotverksamhet som kommer att pågå under 20122015. Detta bör ske i samråd med romer. bör vidare medverka till att bättre beskriva romska elevers situation i pilotkommunerna när det gäller att slutföra med godkända betyg så att de är behöriga att söka till gymnasieskolan och genomföra gymnasiestudier. Vidare bör Skolinspektionen få i uppdrag att granska hur skolorna i pilotkommunerna för romska elever uppfyller skollagens krav när det gäller skolplikt, undervisning och rätten till särskilt stöd för den elev som är i behov av det. bör upphandla utbildning för att utbilda brobyggare inom förskola, förskoleklass och grundskola i pilotkommunerna i syfte att förbättra den romska minoritetens utbildningssituation. Brobyggare kan t.ex. vara redan kommunalt anställd personal med romsk språk- och kulturkompetens. Vidare bör få i uppdrag att ytterligare informera skolhuvudmän och rektorer om nationella minoriteter och deras rättigheter. Satsningen under 20112014 för att stärka skolans värdegrund och öka kunskapen om kränkningar hos skolans personal ska leda till ökad trygghet för samtliga elever. Det pågående arbetet mot mobbning riktar sig till varje enskild elev och omfattar således även romska elever. Regeringen gör bedömningen att ett utbildningsmaterial för grundskolenivå om de nationella minoriteterna bör utarbetas. bör få ett uppdrag att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna. I uppdraget bör myndigheten samråda med romer. I regleringsbrevet fick Skolinspektionen i uppdrag att granska hur huvudmännen informerar om rätten till och fullgör sin skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning i minoritetsspråken i enlighet med de bestämmelser som finns i grundskoleförordningen (1994:1194), gymnasieförordningen (1992:394), den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. I uppdraget ingår även att granska tvåspråkig undervisning på minoritetsspråk som bedrivs i enlighet med 2 kap. 7 § grundskoleförordningen. har regeringen genomfört flera satsningar på uppbyggnad av utbildning i nationella minoritetsspråk. Regeringen har t.ex. gett ansvar för utbildning i chib. För att ytterligare stärka arbetet fick 2010 i uppdrag att föreslå åtgärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetskonventioner när det gäller tillgång på lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken. Uppdraget redovisades till () . Regeringen avser att återkomma i frågan. I följdmotion 2011/12:K9, som är en socialdemokratisk kommittémotion, konstateras att på utbildningsområdet skiljer sig regeringens förslag från de förslag som Delegationen för romska frågor lade fram (SOU 2010:55). De konkreta mål som delegationen föreslog saknas i skrivelsen. Regeringen föreslår i stället att ett antal pilotkommuner ska få ett särskilt statsbidrag för att arbeta med romsk inkludering utan några specificerade målsättningar. Detta arbete ska sedan utvärderas av och Skolinspektionen. Regeringen måste enligt motionärerna vara mycket tydligare med vilka målsättningar som ska uppnås såväl i pilotkommunerna som i alla kommuner. Först med sådana målsättningar blir det fruktbart med en särskild uppföljning från och Skolinspektionen. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkreta målsättningar på utbildningsområdet. Vidare framhåller motionärerna att kunskaper i modersmål är starkt korrelerade till skolframgång i stort och därför vill motionärerna generellt utveckla modersmålsundervisningen genom högre behörighetskrav för lärare, kompetensutveckling av lärarna och utveckling av undervisningen. Modersmålslärare ska inte vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet. Om romska elevers modersmålslärare har legitimation och en hög kvalitet på modersmålsundervisningen därmed kan garanteras finns det en stor möjlighet för bättre inkludering av romska elever. Motionärerna erinrar om att de i samband med behandlingen av statsbudgeten har föreslagit utökade medel för kompetensutveckling av lärare, något som majoritet dock har avvisat. Regeringen bör i samband med denna strategi åter överväga att återkomma till med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lärarlegitimation för modersmålslärare. begränsar sitt yttrande till de delar som rör utbildning. Utskottet delar regeringens bedömning att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt åstadkomma förbättrade levnadsvillkor för den romska befolkningen. Som framgår av skrivelsen bör därför en rad olika åtgärder genomföras. Utskottet välkomnar detta. När det gäller synpunkterna i motionen vill utskottet framhålla att regeringens avsikt att i detta skede koncentrera de statliga insatserna till ett antal kommuner som ska bedriva ett utvecklingsarbete, en pilotverksamhet, under 20122015 är väl avvägd. Därigenom kan kunskapen om romska elevers situation i skolan öka och arbetet utvecklas för att ge stöd till dessa elever. Sedan kan erfarenheterna spridas till andra delar av landet. Pilotverksamheten kommer också att ge underlag för kompletterande åtgärder på . Det vore enligt utskottets uppfattning förhastat att nu fatta mer detaljerade beslut om utformningen av de statliga insatserna. Genom att pilotverksamhet bedrivs kan mer kunskap inhämtas och med stöd av denna kunskap kan arbetet utvecklas. När det gäller modersmålsundervisningen vill utskottet påminna om att när den nya skollagen beslutades överfördes grundläggande bestämmelser om skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning som tidigare funnits i förordning till den nya skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, SFS 2010:800). Syftet var att markera ämnets vikt. Utskottet vill således betona vikten av tillgång på modersmålsundervisning. Av språklagen (2009:600) följer att den som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska och att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk, t.ex. genom rätten till modersmålsundervisning enligt skolförfattningarna. När det gäller motionens synpunkter i frågan om lärarlegitimation vill utskottet hänvisa till sitt aktuella betänkande 2011/12:UbU17 Högskolan. Utskottet påminner där om att bl.a. modersmålslärare självfallet kan bli legitimerade och framhåller också att utskottet har uttalat att det är önskvärt att vi får fler legitimerade yrkes- och modersmålslärare (bet. 2010/11:UbU5 s. 20). Det är också, anför utskottet, önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- och modersmålslärare med rätt utbildning (2011/12:UbU17 s. 30). Det finns bestämmelser i skollagen (2010:800) om legitimation för lärare och förskollärare. Enligt gällande lydelse ska bestämmelserna börja tillämpas , men regeringen har dock överlämnat en remiss till Lagrådet med förslag om att senarelägga tidpunkten för detta ikraftträdande till . Utskottet anser att bör avstyrka motionen och lägga skrivelsen till handlingarna i berörda delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (M), (M), (S) och (MP). En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: På utbildningsområdet skiljer sig regeringens förslag från de förslag som Delegationen för romska frågor lade fram (SOU 2010:55). De konkreta mål som delegationen föreslog saknas i skrivelsen. Regeringen föreslår i stället att ett antal pilotkommuner ska få ett särskilt statsbidrag för att arbeta med romsk inkludering utan några specificerade målsättningar. Detta arbete ska sedan utvärderas av och Skolinspektionen. Vi anser att regeringen måste vara mycket tydligare med vilka målsättningar som ska uppnås såväl i pilotkommunerna som i alla kommuner. Först med sådana målsättningar blir det fruktbart med en särskild uppföljning från och Skolinspektionen. Vidare vill vi framhålla att kunskaper i modersmål är starkt korrelerade till skolframgång i stort och därför vill vi generellt utveckla modersmålsundervisningen genom högre behörighetskrav för lärare, kompetensutveckling av lärarna och utveckling av undervisningen. Modersmålslärare ska inte vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet. Om romska elevers modersmålslärare har legitimation och en hög kvalitet på modersmålsundervisningen därmed kan garanteras finns det en stor möjlighet för bättre inkludering av romska elever. Regeringen bör i samband med denna strategi överväga att återkomma till med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. Vi anser att bör tillstyrka motionen. Skrivelsen bör läggas till handlingarna i berörda delar. En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 (SD) (SD) anför: Det är en självklarhet att alla svenska medborgare ska ha likvärdiga möjligheter i livet, vilket är det ordval som används i skrivelsen. Det är dock av största vikt att alla svenska medborgare också inser att de har likvärdiga skyldigheter. Jag instämmer i att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt åstadkomma förbättrade livsvillkor för romerna i . Men för att det ska vara möjligt räcker det inte att myndigheten bör samråda med romer, utan det ska i stället vara en skyldighet att så sker. Vidare vill jag påminna om, vilket framgår av regeringens skrivelse (skr. 2011/12:56 s. 30), att det i en studie i bl.a. som Delegationen för romska frågor låtit göra, framkommer att närvaron i under de tidiga skolåren för romska elever generellt sett är sämre än för övriga elever. Närvaron minskar dramatiskt i de senare årskurserna, framför allt bland flickorna. I skrivelsen anförs att orsakerna till många romska elevers särskilda svårigheter när det gäller skolan är flera. En förklaring är avsaknaden av en utbildningstradition och det faktum att många vuxna romer inte har någon eller har en mycket begränsad egen utbildning. Som redovisas i skrivelsen kan ytterligare skäl till frånvaro vara vissa seder och bruk, såsom barnäktenskap och tidiga graviditeter, vilka framför allt kan påverka flickors skolgång. Jag vill framhålla att dessa orsaker måste erkännas om det över huvud taget ska vara möjligt att säkerställa romska barn en grundläggande utbildning och därmed ge dem likvärdiga möjligheter i livet. När det gäller kravet på lärarlegitimation vill jag påminna om mitt ställningstagande i betänkande 2011/12:UbU17 Högskolan. Som jag framför där (reservation 22 s. 54) ska inga undantag från kravet på legitimation tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod, varför möjligheten till undantag ska tas bort. Detta inkluderar naturligtvis även modersmålslärare. Motionen bör avslutningsvis avstyrkas och skrivelsen bör läggas till handlingarna i berörda delar. Jag hade utgått från att en annan talare som stod anmäld på talarlistan skulle inleda denna debatt. Denna debatt ska handla om betänkandet En strategi för romsk inkludering och andra minoritetsfrågor. Jag hade tänkt börja tala om andra minoritetsfrågor och nästan inte beröra det övriga i betänkandet. Det utgick jag från att den föregående talaren på talarlistan skulle ha talat om.Det är bra att det kommer en strategi för den romska inkluderingen. Det är bra att man faktiskt gör någonting på allvar. Men som så ofta är det lite för lite och lite för sent med vissa saker. Det finns en reservation som handlar om att de kommuner som man utser för att göra pilotverksamhet också ska få tydliga mål för vad denna pilotverksamhet ska leda till. Det är en bra reservation. Det finns också en reservation om kravet på modersmålsundervisning. Vi vet att bra modersmålsundervisning möjliggör för barn att ta till sig alla ämnen på ett mycket bättre sätt. Därför är det olyckligt att man inte ställer samma krav på modersmålslärare som på lärare i andra ämnen. tänkte jag gå över till något av det som ryms inom orden "andra minoritetsfrågor" och tala om den samiska ursprungsbefolkningen i . står bakom tre reservationer i betänkandet som berör den samiska befolkningen. Men för att inte dra ut på voteringen senare tänkte jag begära omröstning i kammaren bara om reservation 5 om ratificering av konvention 169. Majoriteten i utskottet väljer att inte tillstyrka motionsyrkande om ratificering av konvention 169 om urfolkens rättigheter. Frågan om ratificering av denna konvention har behandlats , här i kammaren. Då ansåg man att det var angeläget att ett beslut inte skulle hastas fram. , , anser utskottsmajoriteten att det inte går att ratificera konventionen eftersom alla rättsliga förutsättningar inte är utredda och att man inte vill föregripa den pågående beredningen i . Det är bra att det pågår en beredning, men det finns också möjligheter att trycka på ytterligare för den. uppfattning är att regeringen måste agera snabbare och mer för att garantera den samiska befolkningens rättigheter. Det krävs initiativ för att komma vidare i markfrågorna, och det krävs samtal och samråd med samtliga inblandade parter, inte minst för att komma vidare i de konflikter som har skapats mellan renägande samer och icke renägande samer. Den svenska statens agerande genom historien har skapat problem och konflikter som staten också måste ta ett ansvar för att lösa. Detta är inte frågor som löser sig själva, och det går inte att vänta. Det är inte heller rimligt att bara lägga över detta på rättsliga processer där olika delar i denna konflikt och olika parter måste ta det ekonomiska ansvaret för att lösa problemet. Staten måste ta ett ekonomiskt ansvar och jobba vidare för att lösa dessa konflikter. motionerade i om ratificering av konvention 169 . Då togs denna konvention upp med anledning av en skrivelse. Den antogs på . När den togs upp här hade redan antagit och ratificerat konventionen. Man hade inte alla rättsliga avvägningar klara men valde att ratificera konventionen för att sedan använda den som en grund och ett underlag för den vidare juridiska processen. Den uttalade då att det vore önskvärt att det på skulle bli möjligt även för att tillträda konventionen. Frågan är hur det ska ta. behandlade den första gången . Vi tycker att det är dags att ta tydliga och starka steg . Därför yrkar jag bifall till reservation 5. Jär i Öbdalim språkum wir öbdalsku.Så skulle jag förmodligen ha sagt om jag kom från . Det ni hörde betyder: Här i pratar vi älvdalska.Det är älvdalsmålet först uppmärksammades i något större sammanhang, det vill säga i nedtecknad form. Älvdalskan är utvecklad ur fornnordiskan och påminner allra mest om det språk som talades över hela för 1 . Språket har ett helt eget ordförråd, en annorlunda grammatik och kan ofta te sig oförståeligt för oss som talar svenska. Men det finns även likheter med nutida språk. Många älvdalska ord påminner om engelska, och skriftspråket använder sig av samma slags tecken som isländskan. talas språket av 3 000-6 000 människor, varav de flesta bor kvar i i mitt hemlän . En av motionerna i det betänkande som vi nu har att ta ställning till handlar om älvdalskan och om att erkänna den som minoritetsspråk. har konstaterat att det är komplext att bedöma vad som är dialekt och folkmål, och såväl kommittén som regeringen bedömer det viktigt att älvdalskan bevaras som en del av det svenska kulturarvet och att språket förs vidare till nya generationer. De stora frågorna som behandlas i detta betänkande handlar om en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering och dessutom 13 motioner från den allmänna motionstiden /11 om våra nationella minoriteter vad gäller nordisk samekonvention, initiativ till sameparlament, samernas rättigheter och utvidgning av de finska förvaltningsområdena och det redan sagda från mitt hemlän, nämligen bevarandet av det älvdalska språket. Men vad är då en nationell minoritet? Det kan man kalla de etniska minoriteter som har en långvarig språk- och kulturgemenskap innanför den nationella gemenskapen, vanligen längre än eller fyra generationer. Enligt internationella konventioner - konvention 169 och konventioner för skydd av nationella minoriteter och minoritetsspråk - har sådana minoriteter rätt till skydd och stöd för att bevara och utveckla sitt språk och sin kultur. Men man bör också skilja mellan urbefolkning, nationell minoritet, minoritetsspråk och invandrare i modern tid. Inom EU finns bara en erkänd urbefolkning, nämligen samerna. Övriga grupper har olika former av minoritetsstatus och skydd för minoritetsspråken. De nationella minoriteterna är givetvis ofta en ursprungsbefolkning i landet men har inte erhållit ursprungsstatus utan är kategoriserade som minoritetsbefolkning inom en nation. Regeringens skrivelse om romsk inkludering innehåller en långsiktig strategi och också en satsning på utvecklingsarbete främst inom utbildning och arbete. Till detta har regeringen avsatt medel . Skrivelsen följer i stort slutbetänkandet Delegationen för romska frågor som lades fram år 2010.Den tjugoåriga strategin har upprättats inom ramen för den minoritetspolitiska strategin - en proposition från år 2008.Man har utgått från ett rättighetsperspektiv. Romernas situation är ovärdig ett demokratiskt välfärdssamhälle som vårt, och det finns inga genvägar till jämlika villkor för romer. Situationen kräver därför en långsiktig, uthållig och målmedveten strategi som ska säkerställa romernas mänskliga rättigheter i - en strategi med tre övergripande mål:att stänga välfärdsgapet mellan romer och andra grupperatt häva romernas maktunderlägeatt reparera romers tillit till majoritetssamhället och överbrygga förtroendeklyftan.I regeringens skrivelse betonas, som sagt, vikten av att kommuner och myndigheter ska vara delaktiga och ta ett tydligt och aktivt ansvar. Jag yrkar bifall till denna skrivelse och till utskottets förslag i betänkandet samt avslag på de motioner som väckts.Herr talman! Jag skulle också vilja belysa några samefrågor:I norra delen av mitt hemlän har vi landets sydligaste sameby i . En sameby är normalt ett geografiskt område i väst-östlig riktning. sameby sträcker sig i väst från norska gränsen till i öst ned mot Särna.Samebyn bildades efter en rekonstruktion av "gamla" sameby och är sydligaste renskötselområde. Medlemsantalet i byn uppgår till 36 personer, varav 13 är renägare. hade jag förmånen att få följa samernas arbete i samebyn och att få insikt i den dagliga problematiken som rör allt från renskötseln, renskötselområdet och vargfrågan till näringspolitiska frågor och de produkter som framställs från renen.Sammanlagt finns det 43 samebyar i , vartill kommer åtta byar i östra som bedriver renskötsel inom ett koncessionsområde med tidsbegränsat tillstånd. I övrigt kan samebyarna delas in i fjällbyar respektive skogssamebyar, beroende på inom vilket område renskötseln bedrivs. sameby räknas till fjällsamebyarna. Rennäringen är basen.Man säger att rennäringen, samisk kultur och samiska kulturprodukter är "starka" tillväxtfaktorer i övre kommun. Visionen för byn är att synliggöra rennäringen och den sydsamiska kulturen. Därför är det, herr talman, viktigt att vi gör det möjligt för denna viktiga minoritetsgrupp att få utveckla sin egen identitet och kultur.Sametinget utgör en viktig del som folkvalt organ. Men det måste vara tydligt när det gäller att skilja detta från rollen som myndighet under regeringen.Det har också under diskuterats huruvida vi ska ha en gemensam nordisk samekonvention. Arbetet med det inleddes . pågår förhandlingar mellan , och i frågan. Utskottet har tagit initiativ till ett kunskapsseminarium om samekonventionen. Utskottet menar att det också är viktigt att utreda de rättsliga förutsättningarna för exempelvis gränsdragningar kring renskötselområden innan man går in och ratificerar konvention 169.En utredning om detta pågår i . Utskottet vill därför invänta denna. Därefter kan ytterligare beslut fattas i frågan om ratificering. Jag vill tacka föregående talare för att hon belyst den motion som min partikollega från väckt i och som handlar om älvdalskans ställning som också ingår som en del i det betänkande vi nu debatterar.Främst tänker jag här belysa samernas rättigheter samt förutsättningarna för att enligt motionskrav i ratificerar 169 om urfolkens rättigheter.En viktig fråga är om det är domstolar eller politiker som ska lösa frågorna om samernas rättigheter. Jag tror att det behövs både domar och politiska beslut, alltså även lagstiftning, för att lösa detta. Som jag uppfattar det kan det bli väldigt dyrt att domstolsvägen lösa de problem som finns inom renbetesområdet. En dyr erfarenhet var det för de 105 fastighetsägarna i som av ålades att betala i ersättning för tre samebyars rättegångskostnader samt därutöver sina egna advokatkostnader. Domen var en tydlig framgång för samerna i tre samebyar som tillerkändes renbetesrätt i mot fastighetsägarnas bestridande.Enligt en karta i omfattar renbetesområdet cirka en tredjedel av yta. Vad domarna i skattefjällsmålet och i Nordmalingsmålet tillsammans säger kan väl totalt sett sägas vara att samerna har renbetesrätt men inte äganderätt till någon del av renbetesområdena. Man kan se det som en inte lagfäst form av servitut som belastar de fastigheter som finns i varje fall inom vissa delar av konvention 169 om urfolkens rättigheter är . En svensk utredning om konsekvenserna av ett godkännande av konventionen tillsattes 1997. Utredningen var klar . Den gjordes av landshövding med hjälp att ett stort antal experter. fastslog att borde ratificera . Men hans samråd med markägare, kommunala företrädare och statliga myndigheter inom området visade att en klar majoritet var mot en svensk anslutning till konventionen. De förordade i stället lokala praktiska lösningar av de konflikter som finns.Sven konstaterade att inte innehåller några instrument för hur konflikter mellan ursprungsfolken och andra grupper ska lösas. Konventionen är endast inriktad på att säkra ursprungsfolkens ställning. Den skulle tillsättas för att klara ut rättigheterna till renbete, jakt och fiske.Nu är det utredning. Men ingen svensk regering har löst de frågor som ville ha lösta före en ratificering av konventionen.