bet · GZ01SkU14 · 2012-04-02 00:00:00 — Det uppskattade skattebortfallet till följd av det här upplägget motsvarar kostnaden för ca 25 000 välfärdsarbetare, sjuksköterskor, undersköterskor, fritidspedagoger osv. Dessutom snedvrids konkurrensen mellan de företag som utnyttjar denna form av skatteplanering och de företag som avstår, eller som inte kan använda sig av denna möjlighet. Vid t.ex. en upphandling har riskkapitalbolag och utländska företagskoncerner en konkurrensfördel gentemot svenska bolag. Det är särskilt allvarligt med tanke på att de internationella riskkapitalbolagens uppköp av svenska välfärdsverksamheter går allt snabbare. bedömning att det finns ett mycket stort incitament till att av skatteskäl etablera koncerninterna skuldförhållanden är väl styrkt genom verkets kartläggningar. Det handlar om belopp i miljardklassen. I likhet med motionärerna bakom motion 2011/12:Sk399 yrkande 3 anser jag att regeringen ska återkomma med förslag som förhindrar företagens möjligheter att skatteplanera med hjälp av ränteavdrag. Skatteupplägg med ränteavdrag blev en gång möjliga genom att skatteflyktslagen inte räckte till för att motverka en sådan skatteplanering. Vi har i den nämnda motionens yrkande 1 fört fram förslag om en översyn av skatteflyktslagen i syfte att förhindra framtida skatteupplägg av det här slaget. Detta yrkande behandlas i ett annat ärende (bet. 2011/12:SkU17). I granskning av skatteavtal med andra länder (RiR 2010:24) diskuteras bl.a. den s.k. tioårsregeln. Regeln infördes för att säkerställa svensk beskattning på realisationsvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Men eftersom det är bosättningslandet som har beskattningsrätten har tioårsregeln haft begränsad effekt. Detta problem är tänkt att kunna åtgärdas i samband med en omförhandling av de bilaterala skatteavtalen. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Att omförhandla avtalen är ett tidskrävande arbete där man också riskerar att andra för fördelaktiga villkor ändras. Det sagda innebär att jag även ställer mig bakom yrkande 4 i motion 2011/12:Sk399 om att införa mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Vad jag nu har anfört bör med anledning av motionerna 2011/12:Sk399 yrkandena 3 och 4, 2011/12:Sk361 yrkande 9 och 2011/12:N344 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Tonnageskatt, punkt 4 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att påskynda arbetet med att ta fram ett förslag till lagstiftning om tonnageskatt. 2011/12:Sk223 av och (båda S), 2011/12:Sk305 av och (båda S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Sk375 av i och (båda S) samt 2011/12:T340 av m.fl. (MP) yrkande 4. Samtliga EU:s sjöfartsländer har infört tonnageskatt för att skapa likvärdiga konkurrensförhållanden. är ett undantag. Detta leder till att vi förlorar nybyggen av fartyg till andra länder och att fler fartyg flaggas ut. Utskottet anser att det är mycket olyckligt att regeringen, trots tidigare tillkännagivanden och påpekanden från bl.a. Utredningen om sjöfartens konkurrensförutsättningar, ännu inte har presenterat något förslag om tonnageskatt för sjöfartsnäringen. Inte minst har berörda rederier för att kunna planera sin verksamhet ett berättigat behov av att få besked om skattens närmare utformning. Även om det är glädjande att regeringen nu avser att ta itu med frågan anser utskottet, med hänsyn till den passivitet som visats, att det behövs ett nytt tillkännagivande om att påskynda arbetet med att ta fram ett förslag till lagstiftning om tonnageskatt. måste givetvis frågan om den latenta skatteskulden för rederinäringen lösas. Utskottet tillstyrker motionerna. Uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tillsätta en utredning för att lösa det problem för kooperativt ägda vindkraftverk som har aktualiserats av uttagsbeskattningen av vindkraft. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Sk222 av och (båda S), 2011/12:Sk310 av och (båda C), 2011/12:Sk315 av och (båda S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:Sk398 av m.fl. (S), 2011/12:MJ293 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 6. Den andelsägda vindkraften administreras av kooperativa föreningar där privatpersoner och bostadsrättsföreningar har kunnat köpa andelar i vindkraftverk som berättigar till inköp av el från verken i förhållande till antalet andelar. Den andelsägda vindkraften har varit av stort värde både för att mobilisera kapital för utbyggnaden och för att öka den folkliga delaktigheten och acceptansen för vindkraften. Tyvärr har vindkraftskooperativens utveckling hejdats av att kooperativen synes har förbisett de skattekonsekvenser i form av uttagsbeskattning som medlemmarnas uttag av el till underpris för med sig. Detta har heller inte stått helt klart för kooperativen förrän meddelade sin avsiktsförklaring att börja ta ut uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Självklart har detta fått en negativ återverkan på intresset för att teckna andelar i vindkraftskooperativ. Problemet med uttagsskatten för vindkraftskooperativ måste därför få en snar lösning, så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Regeringen bör tillsätta en utredning som exempelvis kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativets utdelning. Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Boendebeskattning, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bl.a. neutralitet i beskattningen av olika boendeformer. 2011/12:Sk220 av m.fl. (S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Sk294 av (M), 2011/12:Sk421 av (SD), 2011/12:Sk422 av (SD), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 2, 2011/12:C317 av (KD) yrkande 1 och 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 5. Hyresrätten är enligt vår uppfattning missgynnad i jämförelse med andra boendeformer. Regeringen för inte en bostadspolitik som tar itu med detta problem. Tvärtom har den genom olika beslut i ytterligare urholkat den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna. Omläggningen av fastighetsskatten har t.ex. medfört att ägare av de dyraste villorna har fått de största skattesänkningarna. Regeringen utreder nu också möjligheten att avskaffa fastighetstaxeringen av bostäder och på så sätt försvåra att en beskattning grundad på marknadsvärde återinförs. Ett annat exempel på en åtgärd som riskerar att urholka neutraliteten mellan bostadsformerna är introduktionen av en helt ny boendeform, ägarlägenheten, fr.o.m. . Våra partier reserverade sig mot att införa ägarlägenheter eftersom konsekvenserna från neutralitetssynpunkt gentemot andra boendeformer inte hade utretts före beslutet. Förutom rättviseaspekter är en väl fungerande hyresmarknad med ett bra utbud av bostäder av hög kvalitet i hela landet också viktigt för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Ett stort antal hyresrätter behöver byggas i som hyrorna i nyproducerade lägenheter blir mycket höga. Det behövs följaktligen en rad bostadspolitiska åtgärder för att förbättra läget, och enligt vår uppfattning är en utredning om den skattemässiga neutraliteten och rättvisan mellan olika boendeformer en av de viktigaste frågorna. Regeringen borde enligt vår mening inse detta och skyndsamt sätta i gång en sådan utredning. Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om vad vi nu har sagt om skattemässig neutralitet och rättvisa mellan olika boendeformer. När det gäller förslaget i motion 2011/12:N258 yrkande 5 vill vi erinra om att vi har föreslagit att det ska införas ett klimatavdrag genom slopad fastighetsavgift för ägare till bostadshus som klimatrenoverats. Detta förslag avslogs dock av en majoritet i i samband med behandlingen av budgetförslaget . Boendebeskattning, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energideklarationer. 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:Sk220 av m.fl. (S), 2011/12:Sk294 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 12, 2011/12:Sk421 av (SD), 2011/12:Sk422 av (SD), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 2, 2011/12:C317 av (KD) yrkande 1 och 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 2. I likhet med vad som framhålls i motion 2011/12:N258 anser jag att det finns stora fördelar med att göra energideklarationen till ett aktivt instrument som ger ordentliga resultat i form av minskad energiförbrukning. visar i rapporten få råd för pengarna att de flesta deklarationer inte ger några tillförlitliga råd. En tredjedel görs utan besiktningar och ger åtgärdsförslag dock utan att man besiktigat fastigheten. För att få i gång en nödvändig energiomställning bör åtgärdsförslagen baseras på varje verkliga förutsättningar och ges efter besiktningar. Vidare bör man införa ett mål för åtgärdsförslagen som visar hur det är möjligt att halvera byggnadens energianvändning. Jag föreslår att den fastighetsägare som har effektiviserat i förhållande till en lämnad energideklaration ska ges en eftergift på skatten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt avstyrker jag. Boendebeskattning, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om underhåll av hyreshus och ändrad beskattning av studentbostäder. 2011/12:Sk421 av (SD) och 2011/12:Sk422 av (SD) samt 2011/12:Sk220 av m.fl. (S), 2011/12:Sk294 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 12, 2011/12:C298 av (FP) yrkande 2, 2011/12:C317 av (KD) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 5. För enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag tillämpas konventionell beskattning. Som huvudregel gäller att kostnader för underhåll och reparationer är avdragsgilla. Till underhåll räknas förutom löpande underhåll även åtgärder i det periodiska underhållet. Kostnader för ny-, till- och ombyggnadsåtgärder får dras av i form av årliga värdeminskningsavdrag. Avsättningar av medel till en underhållsfond för att finansiera framtida underhåll får däremot inte dras av. En underhållsfond måste således finansieras med beskattade vinstmedel. menar att skattereglerna bör ändras så att konventionellt beskattade bostadsföretag kan avsätta medel för framtida underhåll med obeskattade vinstmedel. finns det ett uppdämt behov av studentbostäder som gör att många studenter saknar en fast bostad under sin studietid. Bristen är som störst i storstadsregionerna. Det har varit så och varje hösttermin får vi nya rapporter om bostadsbristen. Det är med andra ord ett återkommande problem. Att bygga bort bostadsbristen tar tid och det är något som studenterna inte har. Det är dessutom dyrt att både bygga och förvalta studentbostäder. Det sistnämnda kan enkelt avhjälpas genom att fastighetsavgiften slopas, vilket skulle få till följd att såväl kostnaderna för byggandet som hyran för en studentbostad skulle bli mycket lägre. Dessutom är det är helt orimligt att ett rum i en studentkorridor ska beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. Även av det skälet bör fastighetsavgiften på studentbostäder tas bort, eller åtminstone bör man överväga att, i stället för dagens beskattning per rum, fördela fastighetsavgiften per korridor. Jag tillstyrker således motionerna 2011/12:Sk421 och 2011/12:Sk422 och föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen om vad som sagts om möjligheter till skattefri avsättning till underhåll av hyreshus och ändrad beskattning av studentbostäder. Övriga motioner avstyrks. Andrahandsuthyrning av bostäder, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattelättnader för andrahandsuthyrning av bostäder. 2011/12:C401 av (SD) yrkande 1 och 2011/12:Sk392 av Finn (M). Bostadsbristen är betydande på många håll, inte minst i storstadsregionerna. För att lösa de mest akuta problemen vill vi göra det skattefritt att hyra ut halva bostaden. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora om vår bostadsyta nyttjades på ett mer effektivt sätt. Enligt en undersökning som har gjort står nästan 25 000 bostäder i tomma. En bidragande orsak till att många avstår från att hyra ut sin bostad i andra hand är att det inte är särskilt lönsamt. Vidare är det osäkert om uthyraren i slutändan kan få den avtalade hyran. Hyresgästen kan nämligen överklaga hyran, vilket kan leda till att den som hyr ut blir återbetalningsskyldig. vill se mer flexibla regler för andrahandsuthyrning. finns ingen väl fungerande marknad för andrahandsuthyrning. Vi anser därför att regelverket för andrahandsuthyrning måste ses över för att förbättras och underlätta möjligheten till andrahandsuthyrning. Som exempel kan nämnas att det i vårt grannland är skattefritt att hyra ut halva bostaden. Vi menar att det borde vara möjligt att pröva samma modell i . Det sagda innebär att jag tillstyrker motionerna. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av räntebeläggningen av uppskovsbelopp. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Sk349 av m.fl. (S) och 2011/12:Sk231 av (M) och 2011/12:Sk285 av (M) yrkandena 1 och 2. Räntebeläggningen av uppskov med beskattning av kapitalvinst från försäljning av permanentbostäder har försämrat ekonomin för många familjer och dessutom försämrat rörligheten på bostadsmarknaden. Eftersom räntebeläggningen gäller för samtliga uppskovsbelopp, dvs. även för sådana som härrör från tiden före ikraftträdandet av systemet med s.k. fastighetsavgift , är det också fråga om retroaktiv lagstiftning, vilket är förbjudet i svensk rätt. Räntebeläggningen innebär också att många inte har fått någon sänkning av sina boendekostnader. En fungerande bostadsmarknad måste kännetecknas av rörlighet, tillgänglighet och låga trösklar. Det är viktigt att det befintliga beståndet av bostäder utnyttjas så effektivt som möjligt, t.ex. att flyttkedjor möjliggör att större bostäder frigörs för unga barnfamiljer och att äldre kan erbjudas bättre anpassat boende. Många hushåll, inte minst unga familjer i tillväxtområden, är högt belånade för sitt bostadsinnehav. För dem är uppskjuten reavinstskatt vid försäljning av en gammal bostad nödvändig för att kunna köpa en ny. Ny bostad behövs när familjen blir större eller om familjen splittras. Räntebeläggningen av uppskoven har ökat boendekostnaderna och motverkar rörligheten i bostadsbeståndet och därmed också på arbetsmarknaden. Skulle dessutom ett prisfall på bostäder inträffa skulle stora inlåsningseffekter uppstå eftersom man inte kan flytta utan att dra på sig en restskuld. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen ska se över frågan om räntebeläggningen av uppskovsbelopp. Vi tillstyrker således motion 2011/12:Sk349 delvis. Skatt på arv och gåva, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen åerinföra arvsskatten. 2011/12:Sk429 av och (båda MP). har i samband med budgetförslaget yrkat att arvsskatten ska återinföras. Vår utgångspunkt var att arv mellan makar och sambor ska undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. För att undvika skatteundandraganden, t.ex. stora förmögenhetsöverföringar inom en familj i skatteplaneringssyfte, bör det införas en skatt på gåvor. Jag föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi välkomnar det förslag som lagt fram i en promemoria för att motverka aggressiv skatteplanering genom ränteavdrag. Vi anser att det är oerhört angeläget att komma till rätta med stötande skatteupplägg där företag verksamma i svensk, skattefinansierad välfärd undandrar vinster från beskattning genom transaktioner till stater och andra statsliknande territorier med låg eller ingen företagsbeskattning, s.k. skatteparadis. Enligt regeringens bedömning förs ca 6 miljarder av skattemedlen till utlandet via stötande skatteupplägg. Vi anser därför att ändringarna i reglerna för ränteavdrag borde genomföras med verkan genom att regeringen lägger fram en s.k. stoppskrivelse till . En stoppskrivelse innebär att lagändringarna gäller redan dagen efter att skrivelsen lämnats till . Att lägga fram stoppskrivelser är ett vanligt tillvägagångssätt när man upptäcker uppenbara kryphål i skattelagstiftningen som man vill täppa till. Regeringens argumentation om att blöder som förslaget ska gå på remiss innan åtgärder vidtas håller inte ihop. Den nya lagstiftningen kommer att börja gälla först /13. Enligt egna beräkningar innebär det att 4 miljarder skattekronor hinner gå förlorade jämfört med om man lagt fram en stoppskrivelse. Möjligen överväger regeringen en retroaktiv lagstiftning, vilket vi menar är mindre lämpligt. Spelreglerna för enskilda och företag bör vara tydliga liksom från vilket datum lagstiftningen ska börja gälla. Om de nya skatteintäkterna ska användas till att sänka bolagsskatten, bör avgöras först då man har kunskap om skatteintäkternas verkliga storlek. är givetvis en konkurrenskraftig bolagsskatt viktig. får en väsentligt utökad tillsyns- och därmed arbetsbörda. Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion att skulle få i utökat anslag. Det vore klokt om regeringen också ville tillföra utökade resurser så att tillsynen kan fungera, utan att för den skull dra resurser från andra viktiga uppgifter som verket har. Varken vi eller regeringen vet om det förslag som lagts fram i promemoria är tillräckliga. Skattekonsultverksamheten är en kreativ näring. Vi skulle vilja ha en ordning där företag och skattekonsulter föranmäler sina tänkta skatteupplägg till . har förordat informationsutbyte i ett så tidigt skede som möjligt både mellan företag och skattemyndigheter samt mellan skattemyndigheter i olika stater. Som exempel kan nämnas att det i anglosaxiska stater finns en lagtvingande informationsplikt från företagens sida (disclosure rules) och frivillig samverkan mellan företag och myndigheter (co-operative compliance). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk209 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för uppfinnare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. 2011/12:Sk215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att begränsa möjligheten till avdrag för kontanta inköp i näringsverksamhet. 2011/12:Sk220 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtida behov av översyn av boendeskatterna gällande diskriminering mot hyresrätten och skatteneutralitet mellan boendeformerna. 2011/12:Sk222 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för beskattning av vindkraften. 2011/12:Sk223 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen skyndsamt verkställer tidigare beslut om tonnageskatt. 2011/12:Sk224 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för satsning i riskkapital. 2011/12:Sk231 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra flyttskatten. 2011/12:Sk233 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattning av fåmansbolag. 2011/12:Sk249 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa stimulanser för ett långsiktigt privat sparande. 2011/12:Sk264 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrade regler för gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar. 2011/12:Sk265 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förändrade skatteregler för Sveriges kulturstiftelser. 2011/12:Sk266 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett tydligare regelverk som anger att marknadsmässiga avtal mellan två eller flera parter där alla inblandade anser att de tjänar på avtalet är sponsring. 2011/12:Sk282 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skattevillkoren för företagare vars barn arbetar i företaget. 2011/12:Sk285 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att göra en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av permanentbostad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försöka identifiera vilka negativa konsekvenser som den nuvarande eviga reavinstbeskattningen medför samt se över hur beskattningen skulle kunna utformas. 2011/12:Sk287 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om att förenkla privatpersoners sparande i noterade och onoterade företag. 2011/12:Sk289 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta sponsring av kultur. 2011/12:Sk294 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagfartsavgiften. 2011/12:Sk305 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en proposition om tonnageskatt. 2011/12:Sk310 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en neutralisering av uttagsskatten för vindkraftskooperativ. 2011/12:Sk315 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över frågan om uttagsskatt för kooperativ vindkraft. 2011/12:Sk317 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för friskvård och personalvårdsförmåner så att dessa också omfattar egenföretagare i enmansföretag och handelsbolag. 2011/12:Sk319 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda avdragsrätt för inköp av konst. 2011/12:Sk322 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparande för framtida företagande. 2011/12:Sk331 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av såddföretag. 2011/12:Sk333 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för att främja enskild kapitalbildning.