bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Regeringen avser vidare att inom ramen för anslagets ändamål fördela medel under anslaget genom att bl.a. lämna bidrag till internationella forskningssamarbeten, , Svenska studenthemmet i , för informationsinsatser i utlandet och svenskundervisning i utlandet samt för vissa stipendier, stödåtgärder för funktionshindrade och verksamheten med utlandskontor vid myndigheten för Tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Från anslaget avser regeringen att finansiera avvecklingen av , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Regeringen avser vidare att finansiera eventuella uppbyggnadskostnader inom och Universitets- och högskolerådet som inte ryms inom respektive myndighets anslag. Regeringens beräkningar och framåt I enlighet med vad som presenteras i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) beräknas anslaget öka med 2014 och med ytterligare 2016. Dessa medel avser regeringen att fördela till anslagen för forskning och forskarutbildning för universitet och högskolor. beräknas anslaget minska med och med ytterligare till följd av att regeringens satsning på forskarskolor och kompletterande utbildning av lärare upphör. Anslaget beräknas minska en gång 2014 med , en gång 2015 med och en gång 2016 med för att finansiera delar av utbyggnaden av vård- och civilingenjörsutbildningarna. Anslaget beräknas minska med 2014 för att finansiera ett utökat uppdrag till IFAU och beräknas öka 2015 med då finansieringen av utgiftsökningar inom andra områden upphör. Anslaget beräknas öka 2014 med och 2015 med för att finansiera satsningen Teach for . Anslaget beräknas 2016 minska med då satsningens första del reduceras. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub498 av m.fl. yrkande 1 i denna del och i kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. yrkande 4 en omfördelning inom ramen för anslaget och att de som i regeringens förslag används för att stimulera lärosätessammanslagningar används för andra ändamål. Socialdemokraterna anser bl.a. att kvalitetsutvärderingssystemets kriterier bör ses över och ändras i dialog med lärosätena, universitetslärarna och studenternas företrädare. Socialdemokraterna vill därför ställa till förfogande för att myndigheten ska inleda en översyn av kvalitetsutvärderingssystemet. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag . Satsningen innefattar ett ökat antal lärarledda timmar med . vill även förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna för arbetsmarknaden genom utveckling av karriärcenter med . Vidare föreslås för en försöksverksamhet med praktik som ska vara studiemedelsberättigad och ge högskolepoäng. Den sistnämnda satsningen framgår även av kommittémotion 2012/13:A396 av m.fl. yrkande 4 och av motion 2012/13:Ub384 av och (båda MP). anser att högskolan ska vara avgiftsfri för alla och avsätter därför i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del för att slopa studieavgifterna för s.k. tredjelandsstudenter. Också i motion 2012/13:Ub509 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra högskolan avgiftsfri för alla. Motionärerna pekar i samma motions yrkande 2 på behovet av att internationellt lyfta fram som bildningsnation genom extra resurser för marknadsföring. I samma motions yrkande 4 föreslås att anmälningsavgiften till Verket för högskoleservice ska sänkas eftersom den nuvarande avgiften enligt motionärerna riskerar att avskräcka sökande från fattiga länder att söka till svensk högskoleutbildning. I motion 2012/13:Ub502 av (C) föreslås att studieavgifterna för s.k. tredjelandsstudenter tills vidare avskaffas. föreslår i partimotion 2012/13:Ub475 av m.fl. i denna del att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag . vill öka antalet högskoleplatser och föreslår i samma motion att tillförs anslaget för att finansiera 8 600 fler platser. Som en del av denna satsning föreslår i kommittémotion 2012/13:So486 av m.fl. yrkande 6 att specialistsjuksköterskeutbildningen utökas med 150 utbildningsplatser. föreslår vidare i partimotionen en förlängning av utbildningen till förskollärare och fritidspedagoger och avsätter för detta ändamål. Förslaget återfinns även i kommittémotion 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 6. Vidare anslår i partimotionen till utökad undervisningstid för att höja kvaliteten i högskolan. I kommittémotion 2012/13:Ub255 av m.fl. (V) yrkande 1 förtydligas att detta innebär att alla heltidsstudenter garanteras minst undervisning oavsett ämnesval. I syfte att öka kvaliteten i högskolan föreslår i partimotionen vidare ett förstärkt studentinflytande genom att det riktade statliga stödet till studentkårernas verksamhet höjs med . Detta förslag återfinns även i kommittémotion 2012/13:Ub255 av m.fl. (V) yrkande 3. satsar också i partimotionen på förbättrade ekonomiska villkor för forskarstuderande genom fler doktorandanställningar. Av kommittémotion 2012/13:Ub256 av m.fl. (V) framgår att det inte bör vara tillåtet att finansiera doktorander med stipendier. Utskottet delar uppfattningen i motionerna om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna. Yrkanden om kvalitetsutvärderingssystemets kriterier behandlades och avstyrktes av utskottet under /12 (bet. 2011/12:UbU17 s. 912). Utskottet hänvisade till sitt tidigare uttalande (bet. 2010/11:UbU11 s. 8) om att det behövs ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppfylla högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna, inte minst mot bakgrund av den ökade internationalisering och konkurrens som de svenska lärosätena ställs inför. Utskottet behandlar och avstyrker motionsyrkanden om utbyggnad av högskolan och om kvalitetsfrågor under anslaget 2:1 i detta betänkande (se ovan). I sammanhanget kan utskottet konstatera att de olika oppositionspartiernas motionsyrkanden om utbyggnad av högskolan skiljer sig åt vad gäller omfattningen. Utskottet avstyrker vidare ett motionsyrkande om minskade resurser för inaktiva studenter vid högskolornas grundutbildning under avsnittet Anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor (se ovan). Även yrkanden om karriärcentrum och yrkanden om praktik i högskoleutbildningar har behandlats av utskottet vid tidigare riksmöten, senast vid /12 (bet. 2011/12:UbU17 s. 1315). I fråga om arbetslivsanknytning har utskottet bl.a. anfört att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att ytterligare stärka högskoleutbildningarnas arbetslivskoppling. Till exempel har haft uppdrag som rör studenter och arbetsmarknad. Vad gäller praktik har utskottet bl.a. betonat att praktik är en viktig del av många utbildningar, t.ex. inom medicin-, vård-, lärar-, socionom- och journalistutbildningarna. Utskottet har även framhållit att studenters uppsatsarbeten och examensjobb kan fungera som kontaktytor mot arbetsmarknaden. Flera lärosäten satsar på praktiska inslag, vilket utskottet välkomnar. När det gäller studieavgifter för utländska studenter har beslutat om införande av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området och för utbildning på grundnivå och på avancerad nivå som påbörjas efter . Beslutet har tagits i enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Utskottet delar regeringens ambition att ett fortsatt stort antal utländska studenter ska studera vid svenska lärosäten även efter att studieavgifterna har införts. Utskottet kan konstatera att avsattes från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för stipendier till studenter från tredje land. Summan ökade 2012 till . har dessutom avsatts från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för stipendier till studenter från länder med vilka har ett långsiktigt samarbete. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att de avsatta medlen till stipendieprogrammen ökar med inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utskottet välkomnar detta förslag. När det gäller motionsyrkandet om anmälningsavgift beskrev regeringen skälet till införandet av anmälningsavgifter i propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65). Enligt regeringen motiverades anmälningsavgifterna av att ansökningar från tredjelandsstudenter kommit att bli allt mer resurskrävande på grund av bl.a. omfattande granskningsarbete och handläggning. Utskottet ser ingen anledning att göra en annan bedömning än regeringen om anmälningsavgiftens storlek. Detsamma gäller i fråga om regeringens insatser för att marknadsföra som bildningsnation. Utskottet konstaterar att enligt förordning (2007:1224) med instruktion för har till uppgift att informera om och marknadsföra svensk högre utbildning i andra länder med syfte att öka kunskaperna om och intresset för utbildning och forskning i hos studenter och forskare i utlandet. Av uppföljning Avgiftsreformen lärosätenas första erfarenheter (2011:17 R) framgår vidare att mer än hälften av lärosätena har ökat sina insatser för rekrytering av utländska studenter på olika sätt, bl.a. har vissa lärosäten anställt särskild personal för ändamålet. Utskottet välkomnar dessa insatser. När det gäller frågor om ekonomiska villkor för doktorander behandlade utskottet liknande frågeställningar vid /12 (bet. 2011/12:UbU18 s. 1920). Utskottet framhöll då bl.a. att lärare, forskare och studenter är den viktigaste tillgången vid våra lärosäten och att det givetvis finns ett direkt samband mellan kvaliteten i forskning och utbildning och forskarnas och lärarnas villkor och utvecklingsmöjligheter. Utskottet har samma uppfattning . Angående utbildningsbidrag föreskrivs att den forskarstuderande som har ersättning i denna form har rätt till anställning som doktorand senast när utbildningstid återstår. Det finns flera exempel på lärosäten som har fattat beslut om att alla doktorander ska ha en anställning, vilket utskottet ser som en positiv utveckling. Utskottet vill också påminna om att universitet och högskolor enligt regleringsbrevet inte får finansiera stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander med medel från statens budget. När det gäller doktorander som finansieras av andra medel än över statsbudgeten är det utskottets uppfattning att målsättningen bör vara att finansieringen så långt som möjligt bör ske i form av en anställning eller genom att grundläggande social trygghet kan erbjudas på något annat sätt. Utskottet kan slutligen konstatera att regeringen i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) redovisar bedömningar om doktoranders studiesociala villkor. Regeringen anför bl.a. att tiden med utbildningsbidrag som finansieringsform bör minska och doktoranderna bör anställas under sin utbildning på forskarnivå. Målsättningen är att nya regler bör kunna träda i kraft . Regeringen framhåller också i propositionen att en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub255 (V) yrkande 1 och 3, 2012/13:Ub256 (V), 2012/13:Ub384 (MP), 2012/13:Ub389 (V) yrkande 6, 2012/13:Ub475 (V) i denna del, 2012/13:Ub496 (S) yrkande 4, 2012/13:Ub498 (S) yrkande 1 i denna del, 2012/13:Ub502 (C), 2012/13:Ub509 (MP) yrkande 1, 2 och 4, 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del, 2012/13:So486 (V) yrkande 6 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 4. 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för särskilda åtaganden vid universitet och högskolor och för medel till insatser för ökad kvalitet i utbildning på grundnivå och avancerad nivå som fördelas genom den kvalitetsbaserade resursfördelningen. Regeringen föreslår att under anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. för anvisar . Regeringen föreslår att anslaget ökar med till följd av den kvalitetsbaserade resursfördelningen. Regeringen föreslår att anslaget ökar med till tandvårdscentralen vid till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som inleddes vid lärosätet 2009. Ökningen ska enligt förslaget finansieras med motsvarande neddragning av anslaget 2:15 : Grundutbildning. Anslaget föreslås öka med till klinisk utbildning med anledning av den utbyggnad av läkarutbildningen vid som inleddes och med till tandvårdscentralen vid med anledning av den utbyggnad av tandläkarutbildningen vid högskolan som inleddes . Regeringen föreslår att anslaget ökar med med anledning av regeringens satsning på lärarutbildning i minoritetsspråk. Ökningen finansieras med motsvarande neddragning av anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Av medlen bör fördelas till , till och till . Anslaget föreslås öka med 2013 för att finansiera ökade kostnader i samband med praktik i sjöbefälsutbildningen vid Linnéuniversitetet. Regeringen föreslår att överförs till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning från Lunds universitets särskilda åtagande för trafikflygarutbildning. Anslaget föreslås minska med mot bakgrund av att ändamål och verksamheter som avser lexikaliskt arbete inom tolkområdet har flyttats från till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid med anledning av ekonomiska vårproposition. Anslaget 3:4 och folkminnen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid föreslås öka med motsvarande belopp. Med anledning av utbyggnaden av läkarutbildningen vid beräknas anslaget öka 2014 med , 2015 med och 2016 med ytterligare för att finansiera klinisk utbildning. Med anledning av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid som inleddes beräknas anslaget till högskolans tandvårdscentral öka 2014 med , 2015 med och 2016 med ytterligare . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för ersättning till sex landsting enligt avtal mellan svenska staten och berörda landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården samt för ersättning till två landsting enligt avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Medel på anslaget används till studenter vid , , , , och . Regeringen föreslår att under anslaget 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för anvisar 2 . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. I enlighet med bedömningen i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , , , och föreslås att anslaget ökas med . Totalt omfattar denna utbyggnad 60 nybörjarplatser och fullt utbyggd totalt 330 helårsstudenter vid de fem lärosätena. I budgetpropositionen bedömde regeringen att läkarutbildningen bör utökas med ytterligare 110 nybörjarplatser fördelade med 28 till , 13 till , 13 till , 17 till , 10 till och 29 till . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 605 helårsstudenter. Anslaget föreslås för denna utbyggnad öka med . Anslaget föreslås vidare öka med till följd av en utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen och som innebär att det tillkommer totalt 30 nybörjarplatser, varav 15 vid och 15 vid . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 165 nybörjarstudenter. Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Läkarutbildningen utökas med totalt 50 nybörjarplatser fördelade med 6 nybörjarplatser till , , , respektive samt 10 nybörjarplatser vardera till Lunds och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 275 helårsstudenter varav 33 vid . läns landsting omfattas inte av det aktuella avtalet mellan staten och sex landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för ett eget avtal med läns landsting. Utbyggnaden av läkarutbildningen vid som presenteras i denna proposition påverkar inte detta anslag. föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterar i budgetpropositionen . Läkarutbildningen ökar med 40 nybörjarplatser och ytterligare 40 nybörjarplatser som fördelas lika till respektive . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd omfatta 440 helårsstudenter. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att tandläkarutbildningen skulle byggas ut med totalt 40 helårsstudenter, varav 15 vid , 15 vid och 10 vid . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 200 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka med med anledning av denna utbyggnad. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag, eftersom anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för medel som avser lärosätets tandvårdscentral. Anslaget föreslås öka med med anledning av den utökning av tandläkarutbildningen som presenterades i budgetpropositionen . Utbildningen utökas med totalt 12 nybörjarplatser fördelade med 6 platser vardera till och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 60 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. Högskolan föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. Anslaget föreslås öka med till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som regeringen presenterar i budgetpropositionen . Tandläkarutbildningen ökar med totalt 12 nybörjarplatser vid . ökar utbildningen med ytterligare 12 platser vid och 5 platser vid . Totalt beräknas utbyggnaden fullt utbyggd uppgå till 145 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet välkomnar den stora utbyggnad som skett då det gäller platser vid framför allt läkar- och tandläkarutbildningarna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslag till nya anslag i motioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om nya anslag. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub392 av m.fl. i denna del att anvisas till ett nytt anslag, 99:2 Grundbultsambitionen. Satsningen ska leda till ökad lärartäthet i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid lärosätena med fokus på naturvetenskap och teknik. Motsvarande begäran om ökade anslag för att komma till rätta med brister och säkerställa kvaliteten inom högre utbildning finns i motion 2012/13:Ub322 av och (SD). begär vidare att anvisas till ett nytt anslag, 99:3 Fler läkarplatser, för att avhjälpa rådande läkarbrist. I motion 2012/13:Ub426 av och (SD) begärs ett tillkännagivande med samma innebörd. När det gäller yrkande om ett nytt anslag kallat Grundbultsambitionen behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden om bl.a. kvalitetsfrågor i högskolan i samband med behandlingen av anslaget 2:1 . Vad gäller yrkande om ett nytt anslag för att utöka antalet platser på läkarutbildningen konstaterar utskottet att antalet har ökat sedan föregående mandatperiods början, 2006. I budgetpropositionen föreslår regeringen en fortsatt utbyggnad av läkarutbildningen med 40 nybörjarplatser. beräknar regeringen motsvarande ökning. Enligt uppgifter från innebär utbyggnaden under den förra och innevarande mandatperioden att antalet nybörjarplatser på läkarutbildningen ökar . Motionsyrkanden om bl.a. fler platser på vissa utbildningar behandlas även under anslaget 2:1 . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012:13/Ub322 (SD), 2012/13:Ub392 (SD) i denna del och 2012/13:Ub426 (SD). Samgående mellan och Högskolan på Utskottets förslag i korthet godkänner att Högskolan på ska inordnas i . Därmed bifalls propositionen. och Högskolan på kom in med en gemensam begäran (U2012/369/UH) om att regeringen ska föreslå att verksamheten vid på inordnas i . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra är nödvändig för att nå en ökad kvalitet i utbildning och forskning. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöerna stärkas, lärosätenas konkurrenskraft öka och sårbarheten minska som resurserna kan utnyttjas effektivare. Regeringen menade vidare att förändringar av organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet samt att regeringen på framställan från lärosäten kommer att kunna stödja frivilliga sammanslagningar av lärosäten. och Högskolan på har hos regeringen begärt att verksamheten vid på ska inordnas i . Mot denna bakgrund och eftersom enligt högskolelagen (1992:1434) beslutar vilka statliga universitet och högskolor som ska finnas, föreslår regeringen att godkänner att Högskolan på ska inordnas i . Regeringen avser att uppdra åt och Högskolan på att förbereda och vidta de åtgärder som krävs för att verksamheten vid på ska inordnas i . får fr.o.m. disponera anslagen 2:45 Högskolan på : Grundutbildning och 2:46 Högskolan på : Forskning och forskarutbildning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden som avser forskning och forskningens infrastruktur inom utgiftsområde 16 (anslagen 3:13:13) samt motionsyrkanden i anslutning till dessa. Anslagen avser , Kungl. , Rymdstyrelsen, , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor behandlas under avsnitt 7 Universitet och högskolor ovan. Regeringens mål för verksamhetsområdet forskning inom utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 171). Vidare ska, enligt regeringen, de totala investeringarna i forskning och utveckling (FoU) uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). Inom EU är målet att de samlade privata och offentliga investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: antalet vetenskapliga artiklar i vissa mindre och medelstora europeiska länder antalet vetenskapliga artiklar i , och vissa större europeiska länder genomsnittligt antal citeringar per artikel och land genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i . Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den akademiska forskningen som bedrivs i respektive land är. Det genomsnittliga antalet citeringar i relation till medelantalet citeringar för varje enskilt område, fältnormaliserade citeringar, är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett arbete har. Denna synlighet brukar användas som ett mått på forskningens kvalitet. De statliga medlen till forskning och utveckling (FoU) inom statens budget beräknas av () uppgå till 2012, vilket är en ökning med i fasta priser jämfört med föregående år.