bet · H001FöU1 · 2012-11-30 00:00:00 — Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 70 för 20142027. Anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 6 . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 för 20142021. För den fortsatta omställningen av försvaret har anslaget minskats med . Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med , och med anledning av de senareläggningar av materielbeställningar som görs för att finansiera anskaffningen av ett medeltungt helikoptersystem. Anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . I syfte att bidra till finansieringen av den fortsatta omställningen av försvaret har anslaget minskats med . Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har minskats med i syfte att bidra till den fortsatta omställningen av försvaret. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har minskats med . Anslaget 1:9 har ökats med motsvarande belopp. Anslaget har minskats med och till följd av minskade utbildningsvolymer och rationaliseringar inom officersutbildningen. Beloppen beräknas i stället under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har ökats med , för 20142015 och för finansiering av teknikutveckling. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:7 Officersutbildning m.m., anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., anslaget 1:12 , anslaget 1:13 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten, anslaget 1:14 Försvarsunderrättelsedomstolen, anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. minskas. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har ökats med för finansiering av utökad forskning för regeringens behov. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. minskas med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med för finansiering av CBRN-verksamhet. Ökningen finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med för finansiering av internationell verksamhet. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:10 Nämnder m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av 12 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har minskats med i syfte att bidra till finansieringen av den fortsatta omställningen av försvaret. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Anslaget har minskats med i syfte att bidra till en ökning av anslaget 1:9 . Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen förslår att regeringen bemyndigas att besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp om 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Anslaget har minskats med i syfte att bidra till finansieringen av den fortsatta omställningen av försvaret. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Regeringen föreslår att förslaget till investeringsplan för för 20132015 godkänns. Anslaget har engångsvis ökats med för att finansiera åtgärder mot sjö- och rattfylleri. Anslaget har vidare engångsvis ökats med för 20122014 för finansiering av drifts- och kapitalkostnader kopplade till anskaffningen av fartyg. Anslaget har ökats ytterligare med för finansiering av drifts- och kapitalkostnader kopplade till anskaffningen av fartyg. Anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för 20142016. I statens budget ökades anslaget tillfälligt med , och för åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. I förhållande till 2012 har anslaget därför minskats med . Anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga eller extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för 20142018. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om lån i för beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamhet intill ett belopp av . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om lån i för beredskapsinvesteringar inom ramen för verksamhet intill ett belopp av . Anslaget minskades 2012 engångsvis med . Beloppet användes för att täcka behovet av att till viss del anslagsfinansiera driften av det gemensamma radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet. Som framgår av regeringens övervägande när det gäller anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet finns det ett sådant behov även 2013. I förhållande till vad som tidigare beräknats minskas därför anslaget med i syfte att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Anslaget har minskats med i syfte att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 1:9 . Regeringen bedömer att anslaget 2:4 Krisberedskap bör delfinansiera upprätthållande av krisberedskapen på energiområdet. Vidare bedömer regeringen att det finns ett behov av att upprätthålla krisberedskapen när det gäller dricksvatten. Denna verksamhet bör därför delfinansieras med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap. Finansieringen av förvaltning av förstärkningsmateriel och forskning har 2012 delfinansierats med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap. Regeringen bedömer att förvaltning av förstärkningsmateriel och forskning även fortsättningsvis bör finansieras med detta anslag. Anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Regeringen föreslår ett anslag på . I budgetpropositionen beräknades inga medel under anslaget då systemet helt skulle finansieras genom avgifter. Anslutningsgraden har dock inte nått den beräknade nivån, varför driften av systemet även till del behöver finansieras med anslag. I förhållande till 2012 minskas anslaget med . Medlen beräknas därefter åter under utgiftsområde 4 anslaget 1:1 () och utgiftsområde 6 anslaget 2:4 Krisberedskap (). Med anledning av det fortsatta behovet av anslagsfinansiering av drift bedömer dock regeringen att anslaget bör ökas engångsvis med . Ökningen finansieras genom att anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap minskas med och anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med . Anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Regeringen föreslår att förslaget till investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för 20132016 godkänns. I statens budget ökades anslaget med , samt med för finansiering av åtgärder kopplat till kärnenergiberedskap. I förhållande till 2012 minskas därmed anslaget med samt med . Anslaget har minskats tillfälligt med i syfte att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för 20142018. Regeringen har tidigare aviserat sin avsikt att få en tydlighet i finansieringen av verksamhet som avser granskning av slutförvar av kärnavfall. Regeringen har därför minskat myndighetens förvaltningsanslag och överfört dessa delar att finansieras via kärnavfallsfonden. Det saknas däremot lagstöd att finansiera tillsynen av det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle, Clab, via kärnavfallsfonden. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar de beräknade anslagsramarna för 20132016. Regeringen föreslår ett anslag på . m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:Fö261 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap att det mesta tyder på att den nya insatsorganisationen är strukturellt underfinansierad. I detta läge anslås därför extra till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Tillskottet ger möjlighet att bidra till finansiering av förbättrade villkor för soldaterna inom det nya personalförsörjningssystemet. Ytterligare medel kan vidare lösgöras genom rationaliseringar i Högkvarterets organisation. Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är utsatt för en stark kostnadspress. Behoven är stora inom såväl flygvapnet och marinen som armén. Att satsningen på en uppgradering av JAS 39 inte fullt ut är finansierad i tioårsperspektivet utgör ett problem. Regeringen räknar med att lösa det långsiktiga underskottet på i tioårsperspektivet genom omfördelningar. Ett sådant förfarande kommer naturligtvis att ställa hårda krav på omprioriteringar på hårt ansträngda investeringsbudgetar inom respektive vapengren. För att skapa en seriösare och mer finansiering av JAS är Socialdemokraterna beredda att nu anslå ytterligare på årsbasis (yrkande 9). Det minskar trycket på omprioriteringar och ger en hållfastare grundfinansiering. Det är viktigt att verka för stabilitet i Försvarsmaktens planeringsförutsättningar. Socialdemokraterna förordar också att en särskild objektsram inrättas för i syfte att åstadkomma en bättre kostnadskontroll för både och regeringen (yrkande 8). har tidigare beslutat att en utvecklad form av objektsramsredovisning skulle återinföras för att ge ett mer fullödigt underlag för sitt ställningstagande när det gäller materielinvesteringar. Regeringen skulle beskriva materielprojekten (antal stridsfordon eller fartyg eller flygplan etc., organisation, prestanda, leveranstidpunkter, beslutstidpunkter m.m.) och redovisa en ekonomisk planeringsram för materielsystemet. Det skulle finnas en sammanställning över materielprojekten där den ekonomiska ramen framgår liksom vad som återstår att utbetala samt vad som ska utbetalas under budgetåret. Redovisningen skulle omfatta materiel som beslutat om tidigare och föreslagen ny materiel. Redovisningen skulle ske fr.o.m. budgetpropositionen för . Inget av detta finns i budgetpropositionen . bör därför ånyo tillkännage för regeringen som sin mening vad som tillkännagavs om förbättrad materielredovisning vid riksdagsbehandlingen om försvarets budget (yrkande 7). Regeringen begär ett bemyndigande om att få anskaffa ett nytt luftvärnssystem som kan innebära att det nuvarande luftvärnsrobot 70-systemet avvecklas. Socialdemokraterna delar bedömningen att luftvärnet behöver moderniseras. som Försvarsmakten har för utskottet framhållit dess betydelse för luftförsvaret i stort. Underlaget för ställningstagande till en så viktig komponent inom det samlade luftförsvaret är emellertid för dåligt. Det motsvarar inte de krav på underlag som har begärt i fråga om Försvarsmaktens materielförsörjning. bör därför avslå förslaget till investeringsplan i den del som avser bemyndigande om anskaffning av ett nytt luftvärnssystem (yrkande 5). Det behövs en samlad syn på hur luftvärnet ska utvecklas som berör både robot 70-systemets och robot 77-systemets fortsatta uppgifter inom luftförsvaret och hur ett nytt luftvärnssystem ska inordnas. Regeringen bör ta initiativ till en sådan mer samlad analys och återkomma till med ett bättre och mer fullödigt beslutsunderlag i frågan. För att bättre förankra moderniseringen av luftvärnet inom luftförsvaret parlamentariskt bör den tillsatta parlamentariska luftförsvarsutredningen ges tilläggsdirektiv att göra en värdering av de förslag om luftvärnets utveckling som kommer fram. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 6). Anslaget för internationella insatser har ett anslagssparande om . Anslaget är överbudgeterat med hänsyn till de insatser som kan överblickas. Ett betydande anslagssparande kommer att finnas tillängligt ; dessutom finns möjligheten till en anslagskredit. Anslaget kan därmed reduceras med . Om en ny, mer kostnadskrävande truppinsats blir aktuell förutsätts att regeringen återkommer med förslag till hur en sådan ska finansieras. I stället görs förstärkningar inom förbandsanslaget och materielanslaget. Krisberedskapen är en angelägenhet för hela samhället, inte bara för staten. Organisation och system för samverkan, övning och utbildning inom krisberedskapsområdet har byggts upp under , och verksamheten har expanderat. Socialdemokraterna föreslår att anslaget 2:4 Krisberedskap reduceras med . Vidare bör anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap reduceras med . Dessa båda anslagsposter omsluter sammanlagt . Verksamheten utgör en del av de samlade åtgärder som byggs upp med samverkanspartner inom såväl näringslivet som annan offentlig förvaltning. Även inom detta område finns det utrymme för både rationalisering och effektivisering. Verksamheten bör utsättas för ett mindre rationaliserings- och omvandlingstryck för att stimulera fram tydligare prioriteringar inom respektive anslagsområde. Socialdemokraterna föreslår att anvisar anslag (yrkande 1) inom samma utgiftsram som regeringen enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. m.fl. (MP) framhåller i motion 2012/13:Fi303 att anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart det rent militära. Att möta dessa icke-militära hot kräver i många fall ökade insatser från samhällets sida. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer. Som en del i detta arbete satsar totalt fördelat på klimatanpassningsåtgärder, kallat klimatanpassningsmiljarden (Klamp). Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap (MSB) ska vara huvudansvarig för klimatanpassningsarbetet. Härutöver omfördelar resurser till de nationella skyddsstyrkorna, stärker arbetet för it-säkerhet och skär ned på vapenexporten. är emot beslutet att satsa på vidareutveckling av JAS 39 E (yrkande 14). anser att de stridsflygplan som redan förfogar över är tillräckliga för behov. Mindre uppgraderingar av planet kommer att behövas men ett helt nytt flygplan behöver inte utvecklas och anskaffas. anser också att regeringen har föregripit den analys som Försvarsberedningen och borde ha gjort innan fattar beslutet. m.fl. (MP) framhåller i motion 2012/13:Fö268 att en stor utgift i den svenska försvarsbudgeten är materielkostnader. Inget annat land i lägger en så stor andel av försvarsbudgeten på materiel som . Det finns således en stor rationaliserings- och förändringspotential i materiel- och logistikförsörjningen. För att öka tydligheten i materielförsörjningen och förbättra möjlighet till kontroll och inflytande bör man införa en utvecklad modell av den tidigare objektsramsredovisningen. Redovisningen bör utgöras av en strukturerad metod för uppföljningen och utvärderingen. I redovisningen bör totalkostnaden för respektive materielprojekt framgå. Det är viktigt att såväl ledtider som ekonomiska bindningar i materielförsörjningen reduceras för att tillgodose insatsorganisationens behov. Regeringen bör återkomma till med en förändrad syn på materiel- och logistikförsörjningen (yrkande 14). Regeringen får inte fatta nödvändiga beslut om materielprojekt beroende på oförutsedda förutsättningar (yrkande 2). Efter regeringens beslut om satsningen på 4060 Super JAS för väcks en hel del frågor. Hur ska köpet av Super JAS finansieras? Är det näringspolitiska eller försvarspolitiska skäl som ligger bakom köpet? Hur kommer det övriga försvaret att påverkas av satsningen på Super JAS? Man måste ställa sig frågan vad det är som styr den svenska säkerhetspolitiken efter regeringens debattartikel i . Regeringen skriver följande. Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver att har ett försvar redo både till att skydda svenskt territorium och för deltagande i internationella insatser. Det ställer krav på en försvarsmakt med förmågor att möta olika typer av utmaningar, och inte minst ett luftförsvar som är respekt- och förtroendeingivande. Sedan säger försvarsminister (M) att hon kan tänka sig att avbryta JAS-affären om säger nej till JAS-köpet i sin folkomröstning 2013. Den hotbild som regeringen presenterar i för att motivera köpet av JAS hänger med andra ord på om säger ja till affären. Svensk säkerhetspolitik kan inte bygga på om ett annat land ställer upp på en vapenaffär eller inte. Allt detta visar med all tydlighet att det handlar uteslutande om ett industriprojekt till gagn för . Satsningen på JAS Gripen E bör avslås (yrkande 11). Regeringen satsar nästan på den nya . är av princip emot exportstöd till företag som tillverkar krigsmateriel och vill inte se att denna verksamhet ytterligare subventioneras av skattemedel. vill därför avveckla (yrkande 9). Anslaget för bör halveras , och myndigheten bör läggas ned helt . m.fl. (MP) framhåller i motion 2012/13:Fö263 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ca för medfinansiering av kommunala klimatsäkringsåtgärder. anser att det befintliga anslaget är otillräckligt med hänsyn till vad det verkliga behovet är. Ställer vi högre krav på kommunerna i det här avseendet, ökar även kravet på statlig medfinansiering. vill därför öka stödet till fördelat , dvs. 350, 350 respektive (yrkande 3). kallar denna satsning för klimatanpassningsmiljarden eller Klamp. Som ett första steg tas, enligt modell, medel från den militära verksamheten i försvarsanslagen och styrs över till klimatanpassningsåtgärderna. I motion 2012/13:Fö240 av m.fl. (SD) och i motion 2012/13:Fö258 av (SD) föreslås att anvisar anslag enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Årlig utbildning av 3 460 värnpliktsuttagna i grundläggande militär utbildning (GMU) kostar och vidareutbildning av 2 307 av dessa för krigsplacering i mekaniserad brigad eller kustartilleribrigad kostar . Återuppsättande av Militärkommando kostar . Anställning i varje län av en civil-militär samordnare inom nationella skyddsstyrkorna kostar . Återuppsättning av Särskilda Beredskapspolisen 1 500 civilpliktiga under polismyndigheterna men inom utgiftsområde 6 kostar . Paus i allt militärt bistånd med undantag för bistånd i Operation vid behov sparar . Utöver detta görs en generell höjning av anslaget 1:1 med . Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser Anslaget reduceras 2013 med och 2014 med . Anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar är anslaget underfinansierat. Det finns en underfinansiering av beställningen av JAS 39 E på i regeringens budget. I förslag täcks detta med en årlig ökning av anslaget 1:3 med . Vidare har ÖB varnat för ett grundläggande underskott i den tioåriga investeringsplanen på . Täcks inte detta måste Försvarsmakten lägga ned ett vapenslag, enligt ÖB:s larmartikel . täcker i sitt förslag även denna större underfinansiering genom en höjning av anslagen 1:3 och 1:4 med sammanlagt . Anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling Anslaget höjs generellt med . Anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Anslaget höjs generellt med , för att kompensera för fler antagningsprövningar. Anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. Anslaget höjs generellt med , för att kompensera för ökat tryck på utbildningen. Anslaget höjs generellt med , för att göra det möjligt att uppdatera de tekniska resurserna. Anslaget höjs generellt med , för att matcha ett växande försvar. Anslaget 1:10 Nämnder m.m. Anslaget höjs generellt med , för att stärka och vitalisera försvarsdebatten. Anslaget höjs generellt med , för att understödja svensk export av försvarsmateriel och indirekt svensk försvarsmaterielförsörjning. (SD) föreslår i motion 2012/13:Fö245 att regeringen tydligare bör visa hur objektsramar har återinförts i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (yrkande 6). m.fl. (V) framhåller i motion 2012/13:Fö238 att de förändringar som försvaret genomgått har varit svåra och smärtsamma. Övergången från värnpliktsförsvar till frivilligförsvar har inneburit större problem än vad regeringen trodde och det påverkar vår försvarsförmåga. vill ha en förändring där värnplikt införs och den folkliga förankringen av försvaret stärks. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap räknar med att förbandsverksamheten kan genomföras till lägre kostnad än . Med färre soldater, effektiviseringar och förbättrad planering går det att sänka kostnaderna. bör det vara fler soldater i hemvärnet, vilket kräver ökade anslag. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser Genom ett tillbakadragande från och genom att avstår från att leda eller delta i EU:s stridsgrupper kan vi spara mycket pengar på detta område. ser dock positivt på fler helt FN-ledda aktioner. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ser att Försvarsmakten har stora möjligheter att spara in kostnader på materielsidan. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . har från början varit kritiskt till att ge FRA utökade befogenheter. I stället bör FRA:s uppdrag begränsas. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . vill rationalisera verksamheten och minskar därför anslaget. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget 1:9 med jämfört med regeringens förslag . vill begränsa vapenexport. vill därför dra ned på anslaget till , med avsikt att avskaffa myndigheten. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . anser att vi behöver utöka vår beredskap för att hantera kriser och katastrofer. Effekterna av klimatförändringarna innebär att vi behöver överföra resurser från vår förmåga att möta militära hot till vår förmåga att möta de hot som extremt väder medför. Olika instanser bör därför ges större möjligheter att framför allt arbeta förebyggande. Sammantaget föreslår en höjning av anslaget 2:4 med jämfört med regeringens förslag . är kritiskt till regeringens nya, enormt kostsamma satsning på JAS. Regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten bör därför avslås (yrkande 2). Ett avslag på investeringsplanen skulle förstås innebära att regeringen får återkomma till med en ny investeringsplan.