bet · GZ01NU22 · 2012-05-14 00:00:00 — Förslaget har mött invändningar från bl.a. som har framhållit att det finns risker när offentliga aktörer ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. Vidare har regeringen deklarerat en grundläggande restriktiv hållning till undantag från den nämnda principen. Förslaget i motionerna 2011/12:N343 (S) och 2011/12:N311 (MP) om ett utvidgat undantag bör, enligt utskottet, därför avslås av . Även motion 2011/12:N381 (C) avstyrks av samma skäl. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vissa övriga elmarknadsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att utfallet i pågående rättsprocesser bör avvaktas samt till tidigare ställningstaganden till liknande motioner. I motion 2011/12:N297 (S) av m.fl. (S) beskrivs konsekvenserna av att ett elnätsföretag i genom sitt agerande har äventyrat både offentliga och privata kunders elleveranser. Nätavgifter har höjts på ett omotiverat sätt, anläggningar, både privata och offentliga, har förvägrats inkoppling till nätet och enskilda har hotats med indragen leverans av el. Det har inte funnits tillräckliga möjligheter att på rättslig väg stoppa verksamheten och återföra den till normalt läge. Motionärerna anser det vara av största vikt att ellagen ses över och förstärks så att samhället kan vidta snabba åtgärder om en liknade situation skulle uppstå. I motion 2011/12:N309 av och (båda M) konstateras det att rätten till avbrottsersättning enligt ellagen kan medföra en rad problematiska scenarier och snedvridande gynnanden. Lagstiftningen är dels orättvis, då den beviljar ersättningar till kunder som ej har påverkats av elavbrotten, dels missgynnande gentemot vissa mindre elnätsaktörer. Ett långsiktigt missgynnande av mindre bolag med många landsbygdskunder kan innebära att antalet sådana bolag minskar. Motionärerna anser att lagstiftningen bör omarbetas så att inte orättvisa effekter uppstår. Vidare konstaterar motionärerna att regeringen i propositionen om förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141) uttalade en avsikt att följa upp den nuvarande regleringen om avbrottsersättning. De refererar även till näringsutskottets betänkande 2010/11:NU21 där en liknande motion av samma motionärer behandlades i vilket det konstaterades att den aviserade uppföljningen eventuellt kan leda till att regeringen låter utreda behovet av ändringar av bestämmelserna för avbrottsersättning. Vid anslutning av fastigheter till elnätet eller vid uppgradering till högre effekt tillämpar elnätsföretag en prissättning som kan vara svår att förstå, sägs det i motion 2011/12:N280 av (C). Vissa tröskeleffekter i prissättningen gör bl.a. att anslutning av bebyggelseområden till det fasta elnätet försvåras, då den upplevs som omotiverat dyr. Motionären anser därför att det finns skäl att utreda och föreslå ändringar i regelverket som syftar till att undvika stora kostnadssteg i denna prissättning. Enligt 10 kap. 10 § ellagen har elanvändare rätt till avbrottsersättning om överföringen av el avbryts helt av . Av andra stycket i bestämmelsen framgår att det inte föreligger någon rätt till avbrottsersättning under vissa närmare angivna förutsättningar. Bestämmelserna om avbrottsersättning infördes bl.a. för att ge starka drivkrafter för nätföretagen att så snabbt som möjligt höja kvaliteten på elöverföringen. I förarbetena konstaterades att de dåvarande ersättningsreglerna var otillräckliga samt att det kunde framstå som oförståeligt och orättvist att nätföretagen betalar ut olika stora ersättningar för likartade avbrott (prop. 2005/06:27 s. 31). Motion 2011/12:N309 (M) om differentierad avbrottsersättning har i snarlik lydelse behandlats av utskottet vid åtskilliga tillfällen . Senast skedde detta (bet. 2010/11:NU21). Då refererades bl.a. ett frågesvar från den dåvarande näringsministern (fr. 2009/10:333) som erinrade om att regeringen i propositionen Förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141) hade uttalat en avsikt att följa upp den nuvarande regleringen om avbrottsersättning och, om det fanns anledning, utreda om reglerna om avbrottsersättning ska ändras. Ministern underströk att regeringen följer hur bestämmelserna om avbrottsersättning fungerar i praktiken. Denna uppföljning kan eventuellt leda till att regeringen låter utreda behovet av ändringar av dessa bestämmelser. Enligt aktuella uppgifter från har den löpande uppföljningen dock inte motiverat någon utredning. Här kan också noteras att publicerade rapporten i elnäten (2012:04) som beskriver elleveranssäkerheten i under 20052010. I rapporten konstateras att antalet elavbrott har varit relativt oförändrat , men att avbrottstiderna på landsbygden har sjunkit kraftigt. Den positiva trenden på landsbygden beror enligt myndigheten sannolikt på de skärpta reglerna för avbrottslängd och avbrottsersättning. konstaterar inspektionen att det fanns stora variationer, både mellan olika elnätsföretag och inom enskilda nätområden. Även om alla uppgifter ännu inte har inkommit slår myndigheten fast att många företag inte lever upp till kraven i ellagen. betalades ut i avbrottsersättning till elanvändarna. I motion 2011/12:N280 (C) tas frågor om nätföretagens anslutningsavgifter upp. Vid omregleringen av elmarknaden infördes en skyldighet för nätföretagen att på skäliga villkor ansluta en anläggning till sitt ledningsnät. Enligt 3 kap. 7 § ellagen prövar , efter anmälan, om en nätkoncessionshavares anslutningsvillkor (inkl. anslutningsavgiftens storlek) har varit skäliga. Om myndigheten bedömer att anslutningsavgiften är för hög måste nätföretaget betala tillbaka mellanskillnaden till den berörda kunden. Vid skälighetsbedömningen använder inspektionen en schablonmetod som i korthet innebär att det är avståndet mellan den berörda byggnaden och den närmaste transformatorstationen som bestämmer om avgiften kan anses vara skälig. Metoden är inte kontinuerlig i sin utformning utan bygger på vissa fasta avståndsgränser, vilket gör att den kan resultera i vissa tröskeleffekter. Jämfört med en tidigare metod bedöms den dock vara betydligt mer lättillämpad för myndigheten och mer begriplig för de berörda. Den har dessutom bidragit till en mer effektiv handläggning hos och till att myndigheten har kunnat hantera en betydande balans av prövningsärenden av detta slag. Flertalet av dessa ärenden härrörde från de senaste årens omfattande utbyggnad av det svenska 3G-nätet och där anslutning till elnätet har varit nödvändig. I sammanhanget kan också nämnas att endast ett fåtal av de prövningar som har gjort med stöd av den senare schablonmetoden har resulterat i överklaganden. Dessa överklaganden har dock ännu inte avgjorts i förvaltningsrätten. Enligt uppgift från väntas de första avgörandena från domstolen senare i vår. I motion 2011/12:N297 (S) omnämns ett elbolag i . Företagets () elanläggning har varit tvångsförvaltad efter ett beslut av Förvaltningsrätten i med stöd av lagen (2004:875) om särskild förvaltning av elektriska anläggningar. I den nyssnämnda lagen (1 kap. 2 §) slås det fast att om ett nätföretag som använder en elektrisk anläggning med stöd av en nätkoncession enligt 2 kap. 1 § första stycket ellagen i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt ellagen, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen, ska förvaltningsrätten, efter ansökan av nätmyndigheten, besluta om särskild förvaltning av den elektriska anläggningen. lämnade in en ansökan om inlösen av Ekfors elektriska anläggning. Inlösen innebär att staten med tvång köper anläggningen och vissa berörda fastigheter. Betalningen ska motsvara marknadsvärdet. Ansökan behandlas av Mark- och miljödomstolen i . gick i konkurs. I en skrivelse till begär konkursförvaltaren att tvångsförvaltningen ska upphöra. Skälet är att konkursboet nu har kontroll över anläggningen och driften. Konkursboet är också innehavare av tillståndet att bedriva verksamheten (koncessionen). lämnade in en begäran till förvaltningsrätten att tvångsförvaltningen av ska upphöra. Då konkursboet har kontroll över företagets anläggning ansåg inspektionen att tvångsförvaltningen kan upphöra. I sammanhanget bör nämnas att överlämnade en rapport (Översyn av lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, 2007:1) till regeringen, där myndigheten framhöll att tvångsförvaltningen av i och visade på allvarliga brister i tvångsförvaltningslagen och att lagen måste skärpas. Myndigheten menade bl.a. att lagen är otillräcklig i de fall där nätföretaget vägrar att samarbeta med tvångsförvaltaren. Enligt Energimarknadsinspektionen måste staten kunna ge ekonomiska förskott om pengar från nätverksamheten inte är tillgängliga för förvaltaren. Det måste också gå snabbare för en förvaltare att komma åt handlingar och lokaler. I proposition 2007/08:127 föreslog regeringen sedermera ett antal ändringar i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. Syftet med förslagen var att stärka möjligheterna att bedriva en effektiv tvångsförvaltning. ställde sig bakom regeringens förslag i propositionen (bet. 2007/08:NU12). Enligt aktuella uppgifter från pågår alltjämt två rättsliga processer med anknytning till fallet . Det handlar dels om en process gällande arvodet till tvångsförvaltaren, dels den ovan nämnda processen om tvångsinlösen av företagets elanläggning. När dessa ärenden är helt avslutade kan det, enligt företrädare för myndigheten, finnas anledning att utvärdera och se över det gällande regelverket. Några förslag om regeländringar är troligen inte att vänta förrän utfallet av de nämnda processerna har vunnit laga kraft. Den situation som har uppkommit i delar av till följd av en enskild nätägares agerande har medfört betydande olägenheter för såväl privatpersoner, kommuner som näringsliv. Åtgärder har vidtagits för att förstärka möjligheterna för de berörda myndigheterna att bl.a. med tvångsmedel hantera situationen. pågår rättsprocesser med anledning av det aktuella fallet som kan väntas klargöra behovet av ytterligare lagstiftning i syfte att förhindra liknande problem . Innan dessa rättsprocesser har avslutats och och regeringen har tagit ställning till utfallet är det, enligt utskottets uppfattning, inte nödvändigt för att agera i linje med vad som efterfrågas i motion 2011/12:N297 (S). Även i frågan om anslutningsavgifter som tas upp i motion 2011/12:N280 (C) bör pågående rättsprocesser avvaktas innan det finns skäl för att vidta några åtgärder. Tillämpningen av den schablonmetod som införde för bedömning av anslutningskostnaders skälighet prövas i förvaltningsrätten. När det avslutningsvis gäller frågan om avbrottsersättning i motion 2011/12:N309 (M) hänvisar utskottet i första hand till tidigare behandling av motioner med liknande inriktning av samma motionärer (senast i bet. 2010/11:NU21). Motionen avstyrks således med hänvisning till att regeringen alltjämt följer utvecklingen på området. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övervakningsplan för samriskföretag, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N5 av (SD). Jag har tidigare i betänkandet ställt mig bakom regeringens förslag i proposition 2011/12:77. Oaktat detta anser jag att regeringen bör agera för att få till vissa ändringar i de direktiv som ligger till grund för ändringarna i den svenska lagstiftningen. Utgångspunkten för mitt resonemang är att den svenska elmarknaden fungerar bra och att den är förhållandevis miljövänlig och koldioxidutsläppssnål. överger nu delar av en stabil elmarknad till förmån för bl.a. kol och utomeuropeisk gas. Jag vill öka medvetenheten om att utvecklingen på den europeiska energimarknaden kan komma att påverka oss negativt, både när det gäller elpriser och klimatpåverkan. Jag ser därför positivt på ett utökat energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller såväl produktion som distribution av el. För att förhindra ett eventuellt diskriminerande eller konkurrensbegränsande beteende på el- och naturgasmarknaderna när samarbetet sker inom ramen för det som betecknas vertikalt integrerade systemansvariga för överföringssystemen bör detta regleras genom upprättande av en övervakningsplan. Däremot ser jag det som överstatlig klåfingrighet att denna plan måste godkännas av . Enligt min uppfattning är detta krav tveksamt ur subsidiaritetsperspektiv, och jag anser det vara fullt tillräckligt att planen verkställs och övervakas av den nationella tillståndsmyndigheten eller genom bilaterala avtal mellan nationella tillståndsmyndigheter. Jag är medveten om att är skyldigt att genomföra de bestämmelser som finns i de här aktuella direktiven. anser jag att bör uppmana regeringen att agera för att få till stånd en ändring av de aktuella direktiven när det gäller bestämmelsen om att ska godkänna övervakningsplanen. Motion 2011/12:N5 (SD) med denna innebörd tillstyrks därför. Allmänt om elmarknadens funktion, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4, 6, 8 och 9 samt 2011/12:N236 av (KD), 2011/12:N274 av m.fl. (S), 2011/12:N285 av och (båda S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkande 6. Elpriserna betraktas av många som det största hotet mot privatekonomin. Prisökningarna har dessutom varit stora för konsumenterna . Endast har sett lika omfattande prisökningar som , och endast konsumenter använder en större del av den disponibla inkomsten till elräkningen än vad svenska konsumenter gör. gör de tre stora energibolagen enorma vinster. Detta går inte ihop med min syn på hur ett rättvist samhälle ska fungera. Den oreglerade elmarknaden har blivit en tummelplats för de stora elbolagens oligopolagerande, och parat med marginalprissättning, nya elområden, ogenomskinlig börshandel, obegripliga elräkningar etc. hamnar de små elkunderna i kläm. I kommittémotion 2011/12:N364 presenteras ett antal förslag till förändringar som leder till en helt annan situation på elmarknaden. Genomgående för de åtgärder som föreslås är att de syftar till att stabilisera elpriset, öka genomlysningen av elhandeln och öka konkurrensen från nya aktörer som har alternativen som produktionsidé. Bland förslagen märks inledningsvis ett krav på en översyn av den s.k. effektreserven. Den modell som håller på att införas, och som bygger på att marknadens aktörer själva ska ta ansvar för att utbudet och efterfrågan möts även vid extrema höglastsituationer , är jag ytterst tveksam till. Jag anser att den här typen av åtaganden måste regleras och att effektreservens produktionsvolymer måste prissättas på ett adekvat sätt. Den modell jag förordar beskrivs kortfattat i motionen och jag sluter upp bakom förslaget om att det ska tillsättas en utredning av effektreserven med denna inriktning. Andra åtgärder för att stabilisera elpriserna och återföra vinster till staten är att göra elbörsen Spot mer transparent. Verksamheten bör genomlysas och det bör ges direktiv om ökad öppenhet och större krav på rapportering. Vidare bör påföljderna vid regelbrott skärpas. Jag står dessutom bakom det som sägs i motionen om att energibolagens affärsmetoder bör ses över. Syftet ska vara att belysa det faktum att energibolagen överflyttar risker på sina elkunder och att finna en annan framkomlig väg för att hantera dessa risker. Det är även min uppfattning att bör få i uppdrag att analysera hur vattenkraften och kärnkraften används i samband med stora prisfluktuationer. Förbättrade elöverföringsmöjligheter är också ett viktigt redskap för att komma till rätta med häftiga elprissvängningar och prisskillnader mellan olika elområden. Det behövs även kabelutbyggnadsprojekt där andra aktörer än de stora energibolagen ges större utrymme. De problem med tröskeleffekter i samband med anslutning till elnätet som innebär att den första användaren måste betala hela notan för kabelutbyggnaden måste åtgärdas för att underlätta för de mindre aktörerna på marknaden. En särskild myndighetsavdelning bör inrättas för att hantera den här typen av problem. Ytterligare något som bör få större uppmärksamhet är de affärsmetoder som används på elmarknaden. Då denna marknad inte i alla avseenden fungerar som en vanlig varu- eller tjänstemarknad bör stödet till forskning om alternativa affärsmetoder på elmarknaden öka. Sammanfattningsvis står jag alltså bakom de berörda delarna i kommittémotion 2011/12:N364 (V) vilka således tillstyrks. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i aktuella delar. Elområden, punkt 4 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). infördes fyra elområden i . Regeringen har hävdat att tvingade att införa de nya elområdena. Detta är, enligt vår uppfattning, ett högst tvivelaktigt påstående, då elområdesreformen har genomförts under mycket oklara former. Som exempel på detta kan nämnas att den ställde sig bakom ett beslut i om att inleda ett gemensamt arbete för att skapa en nordisk elmarknad. Beslutet formaliserades sedermera i regleringsbrevet till , som instruerades att påbörja arbetet med att dela in i elområden. Med anledning av de oklarheter som råder kring elområdesreformen anmälde (S) regeringen till . Anmälaren vill att granskar om regeringens beskrivning av hanteringen av införandet av elområden är korrekt. Centrala frågor i sammanhanget är när fick befogenhet av regeringen att införa elområden, om denna befogenhet inte har kunnat ändras eller tas tillbaka av regeringen om man velat ha andra beslut än dem myndigheten föreslagit och i vilken mån det verkligen har ställts krav från EU på att det införs elområden i . Vi vill här även understryka vikten av att underlätta för svenska elkonsumenter genom att bygga ut nätkapaciteten i syfte att eliminera flaskhalsarna i överföringssystemet. På så sätt kan vi i återfå en situation där rättvisa villkor och förutsättningar råder för alla, oavsett var man bor i landet. Regeringen har haft på sig att investera i stamnätet, men klarar uppenbarligen inte uppgiften vilket hotar konkurrenskraften för den elintensiva industrin och i förlängningen även jobben. Utöver underlåtanden när det gäller att bygga ut överföringskapaciteten är regeringens initiativlöshet när det gäller att utöka produktionsresurserna i alltjämt kännetecknande för dess energipolitik. Vi vill utöver utökad överföringskapacitet därför även lyfta fram möjligheterna i de förnybara energikällorna. Utbyggnaden av havsbaserad vindkraft är exempelvis ett sätt att kompensera för produktionsbortfallet av el i de elområden där det råder högst elpris. Det är dags för regeringen att ta ansvar för den uppkomna situationen, så att elkonsumenter kan behandlas på ett likvärdigt och rättvist sätt. När det gäller det som efterfrågas i motion 2011/12:N242 (FP) anser vi att det är för tidigt att redan nu initiera ett resonemang om att ta fram en särskild strategi för att hantera elområdesindelningens effekter i vissa delar av landet. De uppföljningar av elområdesreformen som snart kommer att presentera bör kunna ge ett intressant underlag för fortsatta överväganden om elområdenas konsekvenser och framtid. Motionen avstyrks följaktligen. Elområden, punkt 4 motiveringen (MP) av (MP). Jag anser att borde ha getts möjlighet att ta ställning i frågan om införande av elområden. Det är beklagligt att vi folkvalda ställdes inför fullbordat faktum när det gäller en fråga som har så pass stor betydelse för såväl enskilda människors ekonomi som det svenska näringslivets konkurrenskraft. Möjligheter till en politisk diskussion i sakfrågan samt om vilka valmöjligheter som fanns hade onekligen varit på sin plats. Frågan om i vilken utsträckning verkligen var tvingat att införa elområden hade då bl.a. kunnat få en mer grundlig genomlysning. Jag vill här framhålla att införandet av elområdena redan har lett till ett ökat intresse för att bygga ut den förnybara energiproduktionen i . Jag ser således fördelar med principen att skapa incitament för ny elproduktion i de områden där efterfrågan är som störst. Utbyggnad av lokal och regional produktion leder också till ett effektivare energisystem utan de förluster som ofrånkomligen uppkommer i samband med överföring av el på långa avstånd. Enligt min uppfattning är det otillfredsställande att elområdesreformen skedde så hastigt och att konsekvenserna därför inte var tillräckligt väl analyserade. Ett mer genomtänkt införande hade inneburit att man med god framförhållning hade kunnat bygga ut ny förnybar elproduktion och överföringskapacitet. Detta hade bidragit till att minimera prisvariationen mellan de olika elområdena. I finns planer på att bygga ut den havsbaserade vindkraften. Denna energiresurs kommer att kunna leverera lika mycket el som kärnkraftsverket i gjorde. Det största hindret för att realisera dessa planer är dock att försvarsmakten använder sitt veto för att sätta stopp. skulle gynnas av en regering som agerar för att hantera elprisområdenas konsekvenser och som tar sitt ansvar och bejakar möjligheten att bygga ut ny elproduktion där den behövs som mest. Med det anförda avstyrks motion 2011/12:N242 (FP). Elområden, punkt 4 motiveringen (V) av (V). Enligt min uppfattning är frågan om elområdenas införande och om reformens konsekvenser betydligt mer komplex än den framställs av företrädarna för såväl nuvarande regeringspartier som Socialdemokraterna i utskottet. Jag vill inledningsvis slå fast att elområdena på ett tydligare sätt än tidigare visar på bristerna i det svenska energisystemet. Att som utskottets majoritet peka ut stängningen av som huvudorsak till den uppkomna situationen är dock felaktigt. överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om att stänga båda reaktorer slogs det fast att detta inte fick leda till effektbrist, till negativa konsekvenser för miljön, till höjda elpriser eller till att industrins tillgång på el skulle minska. För att motverka dylika konsekvenser infördes ett program som bl.a. omfattade energieffektiviseringsåtgärder och åtgärder som innebar att bortfallet av el från den andra reaktorn skulle kompenseras med ny el. I samband med att stängdes tillsattes en kommission som hade till uppgift att föreslå hur avvecklingen skulle gå till och på vilket sätt bortfallet av effekt skulle hanteras. I regeringens skrivelse 1999/2000:63 om stängningen av andra reaktor slogs det fast att regeringen inte ansåg att villkoren för en stängning var uppfyllda. Stängningen flyttades därför fram . Beslutet innebar också att en uppföljning skulle ske utifrån prisutvecklingen, effekter på miljön och tillgång på el till industrin. Någon sådan uppföljning har jag dock inte sett. Jag anser vidare att det är historielöst att skylla problemen med elområdesreformen enbart på den borgerliga regeringen, då tidigare socialdemokratiska regeringar också har ansvar för bristerna i överföringen mellan norra och . Bristerna i överföringskapaciteten är kända och inte har det blivit bättre av Svenska kraftnäts oförmåga att lösa situationen eller sittande regeringars brist på styrning av affärsverket. Svårigheterna med att komma framåt med den s.k. Sydvästlänken visar tydligt på dessa problem. Utöver bristande överföringskapacitet bör avslutningsvis tilläggas att försvarsmakten sinkar utbyggnaden av vindkraft i framför allt , vilket gör situationen än mer besvärande. Med det anförda avstyrks motion 2011/12:N242 (FP). Anslutning av små elproduktionsanläggningar, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.