bet · GZ01SkU14 · 2012-04-02 00:00:00 — Utifrån det behöver man titta på den verklighet som vi har och ta ställning till vad som är problemen med dagens skattesystem.En sådan sak är till exempel att vi genom skattereformen 1990-1991 gav en väldigt konkurrenskraftig bolagsskatt. Sedan har andra länder följt efter, och det gör att bolagsskatten i inte är en positiv konkurrensfaktor på det sätt som den var . Det är klart att då måste varje parti för sig till att börja med fundera på om detta är ett problem. Därefter kan vi i så fall fundera på vad vi kan göra åt saken.På samma sätt var vi överens om att det var viktigt för att den högsta marginalskatten skulle vara för alla inkomsttagare. Det tog tyvärr bara innan Socialdemokraterna bröt den uppgörelsen, men jag tyckte att det var en väldigt viktig grundbult i den skatteuppgörelse vi hade då.Jag begär inte att ni ska lägga fram skattetabeller, men vi kan åtminstone börja med att ställa frågan: Vore det bra om vi kunde få ned marginalskatten ytterligare, eller är problemet tvärtom att den är för låg ? Vi har hört mycket nämnas om ränteavdragsbegränsningar, riskkapitalbolag och räntesnurror i tidigare anföranden och i tidigare replikskiften. Därför tänkte jag i stället ägna min del i debatten åt två frågor, nämligen tonnageskatten och boendebeskattningen.Tonnageskatten är en skattefråga som gått som en följetong genom skatteutskottet år ut och år in. har både under den socialdemokratiska regeringstiden och under alliansregeringen skickat tillkännagivanden till regeringen om att utreda förutsättningarna för en tonnageskatt även i Sverige.Frågan om tonnageskatten har också utretts och remissbehandlats i flera omgångar, men likväl har det inte hänt mycket mer. För att kunna behålla och utveckla kompetensen inom skeppsbyggnad och sjöfart, för att erbjuda jobb åt alla de ungdomar som söker sig till våra sjöbefälsskolor och för att kunna bidra i miljö- och säkerhetsarbetet behövs en handelsflotta med svenskt befäl under svensk flagg.Vi har i vår geografiska omvärld vatten, vatten och vatten. En mycket stor del av det som importeras och säljs i transporteras via sjöfart. Det är vi alla överens om. Men det finns hinder i att bemanningskostnaderna är för höga, trots TAP-avtalen som ger möjlighet för tillfälliga anställningar, trots statliga sjöfartsstöd på 1,5 miljarder, trots stora latenta skatteskulder som inte har krävts in och trots att praktiskt taget ingen inkomstskatt och inga arbetsgivaravgifter inbetalas för svenskt sjöfolk. Men, som sagt, trots alla dessa subventioner och stöd som redan ges anser många att svensk sjöfart skulle ha ännu mer att vinna på ett införande av en tonnageskatt i i likhet med flera andra sjöfartsnationer. Utskottet har envist fortsatt att påtala behovet av att bereda frågan i enlighet med det tillkännagivande som i full enighet redan beslutat. I dagens betänkande redovisas ett uttalande från finansministern som tyder på att regeringen nu äntligen tagit sig an frågan. Eftersom ministern ser behovet av att göra en ännu bredare utredning än den som avlämnades och remissbehandlades och den som infrastrukturministrarna bidragit med och som blev klar och som heter Konkurrensförutsättningarna för sjöfart under svensk flagg kommer det troligtvis att dröja ytterligare något eller innan vi står här i kammaren med ett fullständigt lagförslag och är redo för ett slutligt beslut om införande av en tonnageskatt. Det kommer med all sannolikhet att ta tid, oavsett om oppositionspartierna kräver ett nytt tillkännagivande. Att ta fram en ny lagstiftning utan att man är trygg i att alla omkringliggande delar kommit med och beaktats är knappast möjligt. Jag vill nämna några ord om Socialdemokraternas resonemang i deras reservation om boendebeskattningen. De skriver: "Omläggningen av fastighetsskatten har t.ex. medfört att ägare av de dyraste villorna har fått de största skattesänkningarna. "Det är egentligen en gammal diskussion som tack och lov är passé. Men den visar också mycket tydligt på den ideologiska skillnaden i uppfattningen om vem som har rätt till pengarna i samhället. Är det medborgaren som själv har arbetat ihop en inkomst och som beskattats eller i inkomstskatt och som sedan har spenderat sina besparingar på ett hus att bo i? Eller är det kanske medborgaren som själv har arbetat ihop en inkomst, som har beskattats eller i inkomstskatt och som inte har spenderat sina pengar på ett hus att bo i utan skaffat sig andra dyra vanor som inte har gått att återkommande beskatta år ? Eller ska alla pengar betraktas som statens egendom och som staten till viss del kan tänkas avstå till den enskilde löntagaren på ett enligt socialdemokratisk bedömning rättvist sätt?Jag kan förstå att det är frestande att beskatta medborgarna för deras fastigheter eftersom hus inte går att gömma undan eller flytta i väg hur som helst. Det finns som bekant tre F som är lätta att beskatta, nämligen fattigt folk och fastigheter. De är lättast att plocka på pengar eftersom de oftast sitter fast där de sitter. Men med jobbskatteavdraget och den sänkta fastighetsskatten har alliansregeringen ändrat på det. Att betrakta boendet som en beskattningsbar inkomst har jag mycket svårt för, då anskaffningen av bostaden bygger på att man har haft en inkomst som redan har beskattats. Socialdemokraterna nämner också i sin reservation att regeringen utreder möjligheten att avskaffa fastighetstaxeringen av bostäder och på så sätt försvåra att beskattning grundad på marknadsvärde återinförs. Ja, det är väl bra i så fall. Då kanske vi också kan slippa beräkningen , eller som det är , i fastighetsavgift utifrån taxeringsvärdet på fastigheter som inte har nått upp till maxbeloppet och nöja oss med någon form av indexuppräkning även för de hus som har lägre taxeringsvärden . Det finns flera delar i detta betänkande som man mycket väl skulle kunna kommentera. Men jag nöjer mig med dessa två ämnesområden och yrkar bifall till utskottets förslag. står vi här återigen och ska debattera frågan om tonnageskatt. Socialdemokraterna har sedan utredningen lades fram drivit frågan om införandet av en tonnageskatt. Vi har skrivit motioner, lämnat in skriftliga frågor och genomfört interpellationsdebatter år . fick vi en blocköverskridande majoritet här i . Då trodde vi naturligtvis att den borgerliga regeringen skulle ta fram ett förslag. Men, ack nej. År har regeringen förhalat detta, och ingenting händer. Det är inte bara vi socialdemokrater som har drivit på, utan även många borgerliga ledamöter har skrivit motioner och debattinlägg där de har krävt att en tonnageskatt ska införas . skrev , före detta partiledare i KD och EU-parlamentariker, tillsammans med en debattartikel. De var mycket tydliga med hur viktigt det är att vi får stopp på utflaggningen av svenska fartyg genom att införa tonnageskatt. kan jag konstatera att KD:s representant har strukit sig från talarlistan, men jag hoppas att han läser i protokollet vad jag har sagt. Tyvärr verkar kommunikationen mellan KD:s ledamöter och partigrupp inte alls fungera. I skatteutskottet fortsätter nämligen deras representant att underordna sig och finansminister ovilja att lyssna vare sig på redarföreningen eller på olika fackliga sjöfolksorganisationer, som svenska fartyg fortsätter att flaggas ut. fanns det ca 300 fartyg under svensk flagg, och /12 var det drygt 90. Ja, ni hörde rätt, det finns 90 kvar. Detta får stora konsekvenser. Det har flera av de borgerliga ledamöterna tagit upp här. Det innebär bland annat att alla ungdomar som utbildar sig till sjöbefäl kommer att få stora svårigheter att få praktik och att de därmed inte blir klara med sin utbildning samt att många sjömän blir arbetslösa. Här gäller tydligen inte arbetslinjen. Precis som i fråga om bilindustrin saknas det också för sjöfarten en näringspolitik. har den borgerliga regeringen kommit underfund med att utredningen om tonnageskatt som presenterades inte duger som underlag för lagstiftning, utan nu ska det utredas igen. Tydligen tycker samtliga borgerliga ledamöter att det räcker med det eftersom ni nu snällt har accepterat detta och tycker att regeringen har gjort tillräckligt. anser att sjöfartsnäringen är en skattemässigt gynnad bransch som erhåller ett omfattande sjöfartsstöd och att vi därför inte kan besluta om en tonnageskatt. Men det har regeringen med finansministern i spetsen ansett utan att ha tagit tag i denna fråga och löst eventuella problem med obeskattade reserver. Man kan nämligen hitta lösningar till en fungerande övergångsmodell. Det har man gjort i andra länder som har infört tonnageskatt. har den borgerliga regeringen förhalat frågan och tydligt visat att man är helt ointresserad av att svenska fartyg flaggas ut till andra länder i som har infört tonnageskatt. Vi socialdemokrater ställer inte upp på regeringens utarmning av svensk sjöfart. Vi tror på och vill medverka till en konkurrenskraftig svensk sjöfart där tonnageskatten är en viktig del. Flera av de borgerliga ledamöterna säger att det nu ska komma en utredning. Men av vaga utredningslöften blir det ingen tonnageskatt. Jag yrkar bifall till reservation 3, och det har ni alla här också möjlighet att göra om ni vill att ska vara en framstående sjöfartsnation. Jag har en liten fundering och ett klarläggande. Först och främst behöver inte vara orolig över KD:s medverkan. Det är som jag sade i mitt anförande: Det har varit en dialog inom Alliansen om hur vi ska kunna komma vidare. I utredningen finns vissa saker som inte har belysts. kanske det är så att Socialdemokraterna har lösningen, men då vill jag att den presenteras här och . Det gäller exempelvis hur vi gör med den latenta skatteskulden på runt en miljard. Och hur gör vi med det faktum att hela denna näring i stort sett inte genererar en krona i skatt ? Den är rejält subventionerad. Dessa två frågor borde man titta på, men här har alltså Socialdemokraterna lösningen. Den skulle jag vilja höra. är det ju så att det är ni som har bollen och regeringsmakten. som den borgerliga regeringen har förhalat detta hade man haft möjlighet att tillsammans med och de olika fackliga sjöfartsorganisationerna sätta sig ned för att lösa detta. Det är inte så att jag har lösningen på hur man skulle ha gjort detta, utan det är en sak parterna ska göra tillsammans. Jag har glömt bort den andra frågan. Då kan jag repetera frågan. Eftersom detta är en skattegynnad verksamhet och man i stort sett inte betalar någon skatt inom vissa områden kan vi fundera på hur vi ska se på den frågan.Jag konstaterar att det inte finns några färdiga förslag från Socialdemokraterna, vilket är intressant. Det är därför vi i Alliansen och, vilket vi uppskattar mycket, även har insett att vi för att komma vidare i denna fråga måste se till att göra en bred utredning där vi får bort alla frågetecken. Då kan vi gå till beslut. Det är ett bra sätt att se till att vi kommer närmare en lösning. Att skicka ytterligare tillkännagivanden till regeringen där det finns en massa frågetecken kvar är ingenting som löser detta. Det är därför vi har tagit ansvar i Alliansen och sagt att vi vill gå vidare. Jag kan än en gång säga att om det är så att inte levererar en bra utredning är jag den första att plädera för ett tillkännagivande om en bred och effektiv utredning. tror jag inte att vi behöver det, men jag säger det för att vara väldigt klar. Vi vill ha en lösning på denna fråga. Det låter väldigt bra när säger att det nu ska hända någonting, men ni har haft på er att göra någonting. De obeskattade reserverna har funnits under hela den tid ni har förhalat frågan. Ni har skrivit debattartiklar, och ni har skrivit motioner. Ni har varit väldigt aktiva, men så fort frågan kommer hit till händer ingenting mer. Jag tycker att det är väldigt allvarligt. Jag har också läst att det ska komma en utredning, men det finns ingen tidsplan för denna utredning. finns det drygt 90 svenskflaggade fartyg kvar. När utredningen är klar är det tveksamt om det finns några fartyg kvar som har svensk flagg. Som sagt: Det är ni som har bollen. Det är ni som har regeringsmakten. Då kan man förvänta sig att det ska hända något också, om ni vill ha en attraktiv svensk sjöfart. Det verkar dock inte som att intresset är så stort. I detta fall kan jag inte tycka det som pratar om , att arbetslinjen ska gälla. Här har vi nämligen ungdomar som utbildar sig för att kunna jobba inom sjöfarten. Vi har arbetslösa sjömän, och det ökar för som går eftersom båtarna flaggas ut. Precis som jag sade: Av vaga utredningslöften blir det ingen tonnageskatt. Runt om i världen finner man det rimligt och rättvist att den som har förmånen att ärva en större förmögenhet ska lämna ett bidrag till finansieringen av samhällets olika åtaganden på samma sätt som förvärvsarbetande bidrar med en del av sina inkomster. Därför tas någon form av arvsskatt ut i många länder. Det görs dock inte i . Vi är ett av få jämförbara länder som helt saknar arvs- och gåvoskatt.Att den som utan egen ansträngning får ärva stora förmögenheter inte anses behöva bidra till det gemensamma medan den som själv har arbetat ihop pengar får göra det rimmar illa med principerna att beskattning ska vara rättvis och att skatt ska tas ut efter bärkraft. Den som har större betalningsförmåga bör bidra mer till det gemensamma än den som har mindre. Det är viktigt ur rättvise- och fördelningssynpunkt. utreddes bland annat arvs- och gåvoskatt av den statliga egendomsskattekommittén. Kommittén föreslog att arvs- och gåvoskatterna skulle behållas i eftersom de har en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen i vårt samhälle. Ändå valde att avskaffa den. vet vi dock att ett mer ojämlikt samhälle är skadligt för alla, såväl fattiga som rika. Det är inte, tvärtemot vad många kanske ännu tror, bara de fattigaste som skulle ha glädje av en mer rättvis fördelning av resurser och därmed makt. När 21 rika länder har jämförts har det nämligen visat sig att en lång rad sociala och medicinska problem drabbar såväl fattiga som rika hårdare i mer ojämlika länder. Stress och miljöskadlig statuskonsumtion ökar ju mer ojämlikt ett samhälle är. Man jämför sig med andra, och fattigdom är relativ. Om detta kan man, om man är intresserad, läsa mer i boken av de brittiska epidemiologerna . Utskottet motiverar sitt avstyrkande av motionen om att återinföra arvsskatt med att arvsskatten sådan den var utformad innan den avskaffades orsakade problem. Det är riktigt att en arvsskatt måste utformas noggrant för att fungera väl. uppmärksammade problematiken och föreslog därför att tillgångar i näringsverksamhet skulle särbehandlas för att inte sätta käppar i hjulen för generationsskiften i familjeföretag. Kommittén menade också att det är befogat av både fördelningspolitiska och administrativa skäl att inte ta ut skatt på smärre arv. Det är även viktigt och fullt möjligt att skattesystemet utformas med hänsyn till den som mist sin make eller sambo så att han eller hon inte måste sälja sitt hem för att betala arvsskatt. Så var det också på slutet när vi hade arvsskatt i . Inget system är perfekt, men finns viljan går de flesta problem att hantera. med sitt goda företagsklimat är ett intressant exempel. Hög arvsskatt kombinerat med lagstiftning som har gjort det skattemässigt gynnsamt att testamentera familjeföretag till de anställda anses ha bidragit till den stora andelen löntagarägande i amerikanska företag. Jag tycker att det är svårt att förstå varför arv av stora förmögenheter ska lämnas obeskattade medan inkomster av eget, även lågavlönat, arbete beskattas. Det man ärver har ju per definition skapats av någon annan. Arvsskatt har också förespråkats av liberaler som , och , och stödet ökar. har även LO:s chefsekonom och Sacos samhällspolitiska chef uttalat sig för arvs- och gåvoskatt. För att vända den alltmer ohållbara utvecklingen i samhället behövs en politik som syftar till att minska de ekonomiska klyftorna, inte öka dem. Att återinföra arvs- och gåvoskatt är enligt min mening just en sådan politisk åtgärd. Naturligtvis räcker den inte - det behöver göras mycket mer - men det vore ett steg i rätt riktning. Därför har jag tillsammans med lagt fram en enskild motion om att återinföra arvs- och gåvoskatt.Herr talman! En klokt utformad arvs- och gåvoskatt skulle inte bara ge välbehövliga intäkter till vår gemensamma välfärd utan också bidra till att skapa mer rättvisa villkor för olika människor. Vi har i makt att skapa mer rättvisa och jämlika villkor för människor i - om vi vill. I detta anförande instämde (V). Antingen bygger man ett samhälle för alla eller så skapar man steg för steg ett "särhälle" där människor lever särskiljda under vitt skilda livsbetingelser. I ett sådant blåkallt samhälle börjar till slut alla frysa, för naturligtvis mår alla dåligt i ett samhälle som faller isär och där barnfattigdom och vanvård av äldre breder ut sig. Ett samhälles civilisationsgrad bestäms av hur väl det tar hand om sina mest utsatta individer.Att Gini-koefficienten, som mäter socioekonomisk ojämlikhet, stiger brant i är ingen olycklig slump utan är förprogrammerat av beslut fattade i denna kammare. Om vi genom återkommande skattesänkningar kontinuerligt minskar andelen vi satsar på det gemensamma ökar de sociala skillnaderna, vilket förskingrar det sociala kapitalet i vårt samhälle, alltså sådant som har med ömsesidig tilltro och gemensamma framtidsdrömmar att göra.Herr talman! är det ju ingen naturlag att skatter bara kan sänkas och plockas bort, utan om man vill - och att vilja är ju kärnan i all egentlig politik - kan givetvis smart konstruerade skatter höjas eller återinföras. Klarsynta samhällsforskare, såsom den brittiske nationalekonomiprofessorn , har visat att också i vår globaliserade tid är det nationella handlingsutrymmet för ekonomisk politik alls icke obefintligt. Sålunda har flertalet industriländer valt att behålla arvsskatt i någon form, och självfallet skulle också kunna återinföra denna skatt som även under globaliserade förhållanden är svår att planera bort.Allt fler röster i vårt samhälle pekar på denna möjlighet, däribland LO:s chefsekonom och Sacos samhällspolitiska chef, som i ett gemensamt inlägg på skrev att "skattesystemet bör uppmuntra ekonomins förnyelse. Vi tycker att det är rimligt att beskatta gamla pengar hårdare än nya. Skatter på gåvor och arv är mindre störande för ekonomin än skatt på arbete och är förenliga med grundläggande rättvisebegrepp som jämlika möjligheter." Det förtjänar att påpekas att en av författarna till dessa rader varit verksam som huvudsekreterare i för studier i offentlig ekonomi vid Finansdepartementet.Herr talman! Det är självfallet viktigt att en arvs- och gåvoskatt konstrueras på ett sätt som inte försvårar generationsskiften i familjeföretag och annan samhällsnyttig verksamhet. Och det är min djupa övertygelse att en sådan utformning är fullt möjlig att få till stånd. Därför har jag tillsammans med lagt en enskild motion om att återinföra arvs- och gåvoskatt.Herr talman! Från till har liberaler varit anhängare av arvsskatt som ett sätt att motverka ekonomisk maktkoncentration. I nyliberalismens tid behövs liberalismen mer än någonsin.I detta anförande instämde (V).