bet · H001SoU4 · 2012-11-14 00:00:00 — Av direktiven till den utredning som ska göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga framgår bl.a. att utredaren ska analysera om privata konsulentstödda verksamheter i vissa fall bör vara tillståndspliktiga (dir. 2012:79). Utskottet anser att utredningens resultat bör avvaktas. Motionerna, 2011/12:So236 (S), 2011/12:So303 (FP), 2011/12:So566 (V) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:So480 (FP) får genom det anförda anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ när det gäller motion 2011/12:So365 (M). Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och avslår en motion om att bestämmelsen borde få tillägget riskerar att fara illa. Jämför reservation 8 (MP). Den nuvarande bestämmelsen 14 kap. 1 § socialtjänstlagen, som rör anmälan till socialnämnden i fråga om ett barns skydd, bör enligt regeringen delas upp och delvis ges ett nytt innehåll. Följande myndigheter och yrkesverksamma är, och ska även i fortsättningen vara, skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa: myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom andra myndigheter inom hälso- och sjukvården anställda hos sådana myndigheter de som är verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet och fullgör uppgifter som berör barn och unga eller inom annan sådan verksamhet inom hälso- och sjukvården eller på område. När det gäller allmänheten föreslår regeringen att var och en som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa bör anmäla detta till socialnämnden. Regeringen anser att det krävs en tydligare formulering om när anmälan bör respektive ska göras. Därför föreslås att vägledande vid anmälan i stället ska vara när allmänheten respektive anmälningsskyldiga får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Det nya begreppet utgår från anmälarens egna iakttagelser och oro för barnet. Detta bör kunna underlätta för anmälaren att avgöra när en anmälan ska respektive bör göras. Anmälningsskyldigas uppgiftsskyldighet ska, förutom uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen av ett barns behov av skydd, även avse uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen av ett barns behov av stöd. När det föreligger anmälningsplikt bör enligt regeringen socialnämnden erbjuda barnet, vårdnadshavaren och den som har gjort anmälan ett möte om detta med hänsyn till barnets bästa är lämpligt. När det föreligger anmälningsplikt får socialnämnden informera den som har gjort anmälan om att utredning har inletts, inte har inletts eller redan pågår. Regeringen föreslår i detta sammanhang att det införs en ny sekretessbrytande bestämmelse (26 kap. 9 a §) i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I kommittémotion 2012/13:So5 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ändring av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen genom att bestämmelsen får tillägget riskerar att fara illa. Utskottet konstaterar att regeringens förslag i denna del innebär ett förtydligande av kriterierna för när en anmälan ska göras. Genom den föreslagna formuleringen får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa behöver anmälaren inte sätta sig in i om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd utan kan utgå från sina egna iakttagelser och sin egen bedömning av om ett barn far illa eller misstänks fara illa. Vad som innefattas i begreppet fara illa varierar av naturliga skäl beroende på barnets ålder och förhållandena i övrigt. Den ändrade formuleringen är enligt regeringen inte avsedd att vare sig begränsa eller utvidga den grupp barn som förväntas bli anmäld till . Den utgår i stället från förhållanden när socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Utskottet delar bedömningen att förtydligandet i 14 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) underlättar för anmälaren att avgöra när en anmälan ska respektive bör göras och anser att formuleringen utgör ett tillräckligt skydd för barnet. Utskottet ställer sig således bakom propositionen i denna del och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Motion 2012/13:So5 (MP) avstyrks. utredning och föräldrars ansvar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om föräldrars skyldighet att under en utredning samarbeta med . Jämför reservation 9 (SD). Enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen ska socialnämnden utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd från nämnden. När det gäller barn som kan vara i behov av skydd eller stöd har nämnden ett långtgående utredningsansvar, och utredningen kan genomföras oberoende av vårdnadshavarens inställning. Det finns även bestämmelser om hur en utredning av barns behov av skydd eller stöd ska bedrivas. Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, konsultera sakkunniga och i övrigt ta de kontakter som behövs för att bedöma behovet av insatser. Utredningen ska bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet. Den ska inte heller göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ett ärende. Regeringen föreslår att det tydliggörs i socialtjänstlagen (11 kap. 1 a §) att socialnämnden genast ska göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd när en anmälan som rör ett barn har kommit in. Regeringen föreslår vidare att ett beslut att inleda eller inte inleda utredning ska fattas efter det att anmälan kommit in, om det inte finns synnerliga skäl. Den som berörs av en utredning om att socialnämnden behöver ingripa för att stödja eller skydda ett barn ska genast underrättas om att en utredning har inletts, om inte särskilda skäl talar mot det. I motion 2011/12:So345 av (FP) begärs ett tillkännagivande om föräldrars skyldighet att under en utredning samarbeta med . Enligt gällande regelverk har ett långtgående utredningsansvar, och en utredning kan genomföras oberoende av vårdnadshavarens inställning. För bedömningen av behovet av insatser har socialnämnden möjlighet att ta de kontakter som behövs. Barnets behov av stöd och skydd i samband med ett utredningsförfarande får därigenom enligt utskottet anses tillgodosett. Utskottet anser inte att ska ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So345 (FP). Vård utanför det egna hemmet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagar om ändring i 6 kap. 7 b och c §§ socialtjänstlagen (2001:453) samt 13 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. avslår motioner om särskilt kvalificerade barnombud, utbildningsinsatser för placerade barn och unga, ersättning till familjehem som tar emot spädbarn samt stödboende för unga. Jämför reservation 10 (S). Om förutsättningar för mottagande av barn Det är socialnämnden som har ansvaret för att de familjehem, jourhem och andra enskilda hem som används för att ta emot barn är ordentligt utredda och har befunnits lämpliga att ta emot ett specifikt barn. Med tanke på att vissa flickor och pojkar som placeras i familjehem har stora vårdbehov och att familjehem alltmer används som alternativ till institutionsvård anser regeringen att det är särskilt viktigt att familjehemsutredningarna håller hög kvalitet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det i socialtjänstlagen införs nya bestämmelser om förutsättningarna för mottagande av barn. När det finns ett tilltänkt hem för placering av ett barn, och det finns någon i detta hem som placerats där efter beslut av en annan kommun, ska socialnämnden informera och samråda med den kommunen. Om nämnden utreder ett jourhem i en annan kommun ska nämnden på samma sätt som gäller för andra hem informera och samråda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. Enligt regeringen är det socialnämnden som ytterst ansvarar för utförandet av de insatser som den som har placerats i ett familjehem behöver. Det är därför angeläget att det är tydligt vilket ansvar och vilka uppgifter familjehemsföräldrarna respektive socialnämnden har i detta sammanhang. I samband med ett beslut om placering i ett familjehem ska socialnämnden därför ingå avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Nämndens och familjehemmets åtaganden när det gäller barnets behov av stöd och skydd under placeringen ska framgå av avtalet. Regeringen anser att ett sådant avtal lämpligen bör utgå från de vård- och genomförandeplaner som upprättats inför placeringen och beskriva vad som ingår i nämndens respektive familjehemmets åtaganden för att uppnå målen i dessa planer. Det ska t.ex. framgå vem som är ansvarig för att olika insatser till barnet kommer till stånd, såsom hälso- och sjukvårdsinsatser samt stödinsatser i skolan. En annan fråga som bör regleras i avtalet är frågan om vad som ska gälla om familjehemmet vill ta emot ytterligare ett barn. Det är enligt regeringen väl känt att familjehems- och jourhemsföräldrar behöver relevant utbildning för sitt uppdrag. ska därför tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård i familjehem eller jourhem. För att underlätta för kommunerna att genomföra utbildningar för sina familjehem och jourhem har fått regeringens uppdrag att ta fram ett material för grundutbildning av familjehem. Som framgått av det föregående har regeringen beslutat att den utredare som ska göra en översyn av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga också ska se över om kraven på familjehems- och jourföräldrars lämplighet ytterligare bör skärpas (dir. 2012:79). Effektiv och samordnad tillsyn Genom tillsynsreformen 2010 (prop. 2008/09:160) har tillsynen enligt regeringen effektiviserats och ambitionsnivån höjts inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen hänvisar till att en rad åtgärder har genomförts för att stärka barnrättsperspektivet. Vid tillsyn får man tala med barn utan vårdnadshavarens medgivande och tillsyn av HVB som riktar sig till barn ska ske minst varav en gång oanmält. Det ska vidare finnas bra och lättillgänglig information för barn om deras rättigheter. har också bemyndigats att meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa i verksamhet som avser barn och unga. Det pågår även en försöksverksamhet med tillsynsombud för barn som är placerade i familjehem. Uppföljning av vården och en särskilt utsedd socialsekreterare Att noga följa och stödja de barn som omhändertagits för samhällsvård är enligt regeringen en av den sociala barn- och ungdomsvårdens viktigaste uppgifter. Det primära syftet med uppföljningen är att se till att vården är rättssäker och trygg och utgår från barnens och de ungas behov, med utgångspunkt från de vård- respektive genomförandeplaner som upprättats. Ett annat syfte är att få underlag för överväganden och omprövningar av om vården fortfarande behövs. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det både i socialtjänstlagen och LVU införs en bestämmelse om att socialnämnden noga ska följa vården av de barn och unga som placerats i ett familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende främst genom regelbundna personliga besök i det hem där barnet eller den unge vistas, enskilda samtal med barnet eller den unge, samtal med den eller dem som tagit emot barnet eller den unge i sitt hem, och samtal med vårdnadshavarna. Uppföljningen ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. Regeringen understryker att ska verka för att placerade barn och ungdomar får den utbildning de har rätt till enligt skollagen och att deras behov av hälso- och sjukvård tillgodoses enligt den lagstiftning som reglerar detta område. Regeringen föreslår därför att socialnämnden ska verka för att de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem eller i ett annat enskilt hem (s.k. privatplaceringar) eller i ett hem för vård eller boende får lämplig utbildning och den hälso- och sjukvård som de behöver. För att komma till rätta med de brister i uppföljningen som identifierats föreslår regeringen att det för varje placerat barn eller placerad ungdom i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende ska utses en socialsekreterare med särskilt ansvar för kontakterna med barnet eller den unge under placeringen. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet och i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. Socialsekreterarens roll innebär framför allt att han eller hon ska handla i barnets eller den unges intresse. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen när det gäller besöksfrekvens och är beredd att återkomma om det skulle visa sig nödvändigt. När vården var sjätte månad övervägs enligt socialtjänstlagen och LVU ska uppnå stabila och långsiktiga lösningar ta ställning till hur den fortsatta vården bör inriktas och utformas. Genomförandeplanen, som anger hur vården ska genomföras, ska även uppta åtgärder och insatser som andra huvudmän har ansvar för. Ansvaret för god vård samt råd och stöd för barn i enskilt hem medverkan till att barn som vårdas får god vård och fostran och i övrigt gynnsamma uppväxtförhållanden omfattar även de barn som vårdas i ett HVB. Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelse om råd, stöd och annan hjälp till vårdnadshavare kompletteras så att det framgår att stödet utöver vårdnadshavare även innefattar föräldrar vars barn är placerade i ett annat enskilt hem (privatplacering), ett familjehem, ett jourhem eller ett HVB. I motion 2011/12:So378 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att överväga om en kvalificerad person skulle kunna utses för att tillvarata barnens intressen vid familjehemsplaceringar. I motion 2011/12 So553 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av att stärka barnens ställning i beslut som rör fosterhemsärenden, och motionären anser att man borde överväga om någon form av ombud som endast ska se till barnens bästa kan tillsättas i varje ärende. I motion 2012/13:So495 av (C) begärs ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att förordna ett eget barnombud som är oberoende i förhållande till samt ett juridiskt biträde med specialistkompetens i barnbeteende. Utbildningsinsatser för placerade barn och unga I motion 2011/12 So301 av (M) begärs ett tillkännagivande om utbildningsstöd för familjehemsplacerade barn, och motionären föreslår att man ser över möjligheten att arbeta vidare med att förbättra skolresultaten för dessa barn genom att t.ex. ge i uppdrag att driva frågan vidare. I motion 2012/13:So499 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över att de intagna får tillräcklig utbildning på Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem. Ersättning till familjehem som tar emot spädbarn I motion 2012/13:So388 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över ersättning och andra villkor för familjehem som tar emot spädbarn. I motion 2011/12:So407 av (M) begärs ett tillkännagivande om stödboende för unga. Motionären anser att det behövs ett bra alternativ mellan hemmet och en institution och anger Youth and Care i som ett bra exempel på sådan verksamhet. Aktuellt och pågående arbete Utbildningsinsatser för placerade barn och unga Regeringen har tillsatt Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning (U 2011:08). Utredningen ska klarlägga om regleringen i frågor som rör utbildning för barn och unga vid hem för vård eller boende (HVB), särskilda ungdomshem och sjukhus eller någon annan motsvarande institution behöver förtydligas (dir. 2011:85). Utredningen ska bl.a. bedöma om det är lämpligt att det i vissa fall bedrivs undervisning vid HVB för barn och unga som är placerade vid hemmen och i så fall föreslå vilka krav som ska ställas på sådan undervisning. I utredningens uppdrag ingår att föreslå de förändringar som krävs för att tydliggöra hemkommunens ansvar för placerade barns utbildning och socialnämndens ansvar för att kontakta skolhuvudmannen i samband med att barn placeras utanför hemmet samt att analysera om formerna för samarbetet mellan socialnämnden och skolhuvudmannen behöver preciseras. Uppdraget ska redovisas . Med hänsyn till de särskilda förutsättningar som råder för (Sis) skola är det enligt regeringen angeläget att hitta modeller som kan innebära ett effektivt stöd till eleverna där. Regeringen har därför gett Sis och Specialpedagogiska myndigheten i uppgift att ta fram en genomförandeplan inför uppdraget att utveckla och pröva en strukturerad modell för skolverksamheten inom Sis. Syftet är att förbättra möjligheterna till god utbildning för de barn och unga som vårdas inom Sis (regeringsbeslut av ). Av 7 kap. 3 § föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende (SOSFS 2012:11) framgår att det av den s.k. genomförandeplanen ska framgå vilka åtgärder som planeras för att barnet eller den unge ska få bl.a. lämplig utbildning i förskola eller skola. Effektiv och samordnad tillsyn Regeringen lämnade propositionen 2012/13:20 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst till . Propositionen är föremål för behandling i socialutskottet, som kommer att justera sitt kommande betänkande 2012/13:SoU5 . program för trygg och säker vård i familjehem och hem för vård eller boende fick i uppdrag att ta fram ett program för trygg och säker vård i familjehem och hem för vård eller boende. Inom ramen för samma uppdrag finns även ett tilläggsuppdrag om informationsspridning. Enligt för trygg och säker vård i familjehem och hem för vård eller boende (2012-6-55) har uppdraget genomförts som tre delprojekt med målet att ta fram följande: Föreskrifter, allmänna råd och en handbok om socialnämndens ansvar och uppgifter när barn och unga placeras utanför det egna hemmet. Vägledning om placerade barns och ungas utbildning och hälsa, tillsammans med . Utbildningsmaterial för familjehem och jourhem. föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem publicerades (SOSFS 2012:11). och vägledningen kommer att publiceras . Utbildningsmaterialet för familjehem kommer att testas och efter eventuell revidering publiceras . I detta sammanhang kan nämnas att i en skrivelse till regeringen kommit in med förslag om att införa obligatorisk registerkontroll i samband med utredning av familjehem och jourhem. Enligt uppgift från är ärendet överlämnat för vidare utredning till Utredningen om översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga m.m. (S 2012:07). Kommuners och Landstings cirkulär om ersättningar m.m. vid familjehemsvård Kommuner och Landsting (SKL) har i sitt cirkulär Ersättningar och villkor vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, vårdnadsöverflyttningar m.m. för sammanställt information om ersättningar och villkor vid familjehemsvård (cirkulär 08:81). I cirkuläret finns bl.a. information om arvode och kompensation för inkomstbortfall. I syfte att ge stöd och vägledning till handläggare och beslutsfattare i kommuner gällande handläggningen av ärenden som rör familjehemsvård har SKL i ett annat cirkulär Ersättningar vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, vårdnadsöverflyttningar m.m. för (cirkulär 11:47) lämnat generella rekommendationer som ett stöd för utveckling av kommunernas egna riktlinjer för handläggningen av dessa ärenden. En av den sociala barn- och ungdomsvårdens viktigaste uppgifter är att noga följa och stödja de barn som omhändertagits för samhällsvård. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att i socialtjänstlagen och lagen om vård av unga införa en bestämmelse om att socialnämnden noga ska följa vården av de barn och unga som placerats i ett familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende främst genom regelbundna personliga besök i det hem där barnet eller den unge vistas, enskilda samtal med barnet eller den unge, samtal med den eller dem som tagit emot barnet eller den unge i sitt hem, och samtal med vårdnadshavarna. För att komma till rätta med de brister i uppföljningen som identifierats ser utskottet mycket positivt på regeringens förslag om att det för varje placerat barn eller placerad ungdom i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende ska utses en socialsekreterare med särskilt ansvar för kontakterna med barnet eller den unge under placeringen. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet och i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. Socialsekreterarens roll innebär framför allt att han eller hon ska handla i barnets eller den unges intresse. Utskottet ställer sig därmed bakom propositionen i denna del och tillstyrker regeringens förslag om lagar om ändring i 6 kap. 7 b och c §§ socialtjänstlagen (2001:453) samt 13 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Motionerna 2011/12:So378 (M) yrkande 3 och 2011/12 So553 (M) får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av 2012/13:So495 (C). är ytterst ansvarig för utförandet av de insatser som den som har placerats i ett familjehem behöver. Det är därför angeläget att det är tydligt vilket ansvar och vilka uppgifter familjehemsföräldrarna respektive socialnämnden har i detta sammanhang. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att socialnämnden i samband med ett beslut om placering i ett familjehem ska ingå avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Nämndens och familjehemmets åtaganden när det gäller barnets behov av stöd och skydd under placeringen ska framgå av avtalet. Av detta ska det t.ex. framgå vem som är ansvarig för att olika insatser för barnet kommer till stånd, såsom stödinsatser i skolan. Utskottet vill liksom regeringen understryka att ska verka för att placerade barn och ungdomar får bl.a. den utbildning de har rätt till enligt skollagen. Utskottet välkomnar därför förslaget om att socialnämnden ska verka för att de barn som omhändertagits för samhällsvård får lämplig utbildning. Förutom förslagen i propositionen konstaterar utskottet att regeringen har lämnat flera utredningsuppdrag på området utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård till olika myndigheter, bl.a. ska i samarbete med ta fram en vägledning i arbetet med placerade barns hälsa och utbildning. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas. Motionerna 2011/12:So301 (M) och 2012/13:So499 (M) får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottet konstaterar att Kommuner och Landstings cirkulär (08:81 och 11:47) innehåller rekommendationer och vägledning om ersättningar och villkor vid familjehemsvård. Rekommendationerna är avsedda att vara ett stöd för utveckling av kommunernas egna riktlinjer för handläggning av dessa ärenden. I detta sammanhang noterar utskottet att det inom pågår ett arbete med att ta fram en handbok på området. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So388 (S) som avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So407 (M) som avstyrks. Kvalitet Rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i 3 kap. 6 a § samt 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453) och avslår motioner om sänkt åldersgräns för insatser utan vårdnadshavarens samtycke samt om samverkansmodeller m.m. i kommunernas kvalitetsarbete. Jämför reservationerna 11 (S, V), 12 (MP), 13 (SD) och 14 (MP).