bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum, skogens roll i klimatkonventionen och i FAO belastar också anslaget. Anslaget används även för andra bidrag relaterade till Landsbygdsdepartementets internationella arbetsområden. Regeringen föreslår att förs över från anslaget 1:3 Internationellt skogssamarbete. Medlen används för samma ändamål som . Regeringen föreslår att som är av förvaltningskaraktär förs över från anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. till anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Anslaget används även för det nationella stödet till jordbruket i norra enligt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Slutligen används anslaget för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden 20112013. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar . har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Landsbygdsprogrammet medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s landsbygdsförordning nr 1698/2005 och som preciseras i programmet. Den nationella finansieringen redovisas på detta anslag. Regeringen förstärker satsningen på bredbandsutbyggnad på landsbygden inom ramen för landsbygdsprogrammet. Satsningen ska komplettera andra offentliga bredbandssatsningar. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget och . Då anslagsnivåer för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU avser regeringen att återkomma till om beräknade belopp för berörda anslag. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden 20112013. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. Regeringen föreslår att som används för honungsprogrammet förs till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur från anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget . Enligt motion 2012/13:MJ336 av och (båda KD) bör möjligheterna att införa ett metanreduceringsstöd ses över. Metan är en kraftfull växthusgas som bör nyttiggöras till energi i stället för att avgå från stallgödseln direkt till atmosfären. Med ett metanreduceringsstöd förbättras möjligheterna att ta till vara en stor del av biogaspotentialen från gödsel. Även enligt motion 2012/13:MJ393 av och (båda C) bör förutsättningarna för att införa ett metanreduceringsstöd för att utveckla biogasen analyseras. Trots det investeringsstöd som finns är marginalerna ofta alltför riskabla för att biogasanläggningar ska komma till stånd. bör enligt kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 14 få i uppdrag att utforma detaljer i förslaget om ett metangasreduceringsstöd för lantbrukare som producerar biogas från stallgödsel. I kommittémotion 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 11 föreslås att ett sådant stöd införs med . Även i motion 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås metanreduceringsstöd för produktion av biogas ur gödsel. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:MJ443 yrkande 1 i denna del att anslaget förstärks med för metangasreduceringsersättning på för producerad energi från stallgödsel. Det är viktigt att producenterna av biogas får ett stöd som är tidsbegränsat och i linje med avskrivningskostnaden för anläggningen. Vidare yrkas att anslaget förstärks med för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Motionärerna anser att den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa. I motionen föreslås vidare att får i uppgift att i nära samarbete med utforma detaljerna i biogasstöd och metangasreduceringsersättning för lantbrukare (yrkande 2). För att kunna genomföra förslag från och senare förslag som avser den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i åkermarken föreslår i motion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att anslaget förstärks med . I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. påpekar att arters möjlighet till anpassning till klimatförändring försvåras. vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel och satsa merparten av intäkterna på åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. Som anförs i budgetpropositionen har landsbygdsprogrammet en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas (jfr även skr. 2011/12:124). Programmets åtgärder är i flera fall avgörande för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Regeringen anför att det är oroande att den totala arealen ängs- och betesmarker minskade något även , trots de medel som fördes över från direktstöden till landsbygdsprogrammet 2010 och som riktas mot insatser för att stärka den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker. Regeringen gav 2009 i uppdrag att följa upp utvecklingen för träd-, busk- och impedimentsrika betesmarker och slåtterängar. Verket ska fortlöpande analysera och avrapportera bl.a. hur omfattningen av hävdade betesmarker samt natur- och kulturvärden i dessa påverkas av befintliga och nya ersättningar inom jordbrukspolitiken. I (2012:20) Hur påverkas natur- och kulturvärden av en striktare betesmarksdefinition? följer verket upp utvecklingen för träd-, busk- och impedimentsrika betesmarker och slåtterängar mot bakgrund av de ändrade reglerna om vilka ängs- och betesmarker som berättigar till gårdsstöd och miljöersättning. De svenska reglerna ändrades på grund av att kritiserat för att stöd beviljats för mark som enligt kommissionen inte var jordbruksmark, bl.a. på grund av antalet träd. Rapporten fokuserar på hur den nuvarande betesmarksdefinitionen bidrar till eller är ett hinder för att miljömålet Ett rikt odlingslandskap kan nås. Enligt rapporten bör betesmarkerna behandlas utifrån en helhetssyn som speglar betydelsen av variationen och traditionella inslag i betesmarkerna. Inom ramen för åtgärden kompetensutveckling, information och kunskapsspridning i landsbygdsprogrammets axel 1 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor. Verksamheten Greppa Näringen är ett samarbete mellan , , länsstyrelserna och rådgivningsföretag och startade i de tre sydligaste länen. Det framgångsrika projektet firade 2011 tioårsjubileum och omfattar verksamheten i alla län upp genom t.o.m. , och där brukare kan ta del av kostnadsfri miljörådgivning. Några viktiga framgångsfaktorer för Greppa Näringen är det systematiska tillvägagångssättet som präglar rådgivningen samt den helhetssyn som ligger till grund för rådgivningen då både gårdens djurhållning och växtodling omfattas. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljöersättningar ligger kvar på en nivå som gör att regeringen bedömer att måluppfyllelsen över lag är god inom axel 2. Utskottet vill också redovisa att man arbetar i andra projekt för att åstadkomma ett uthålligt jordbruk (jfr bet. 2011/12:MJU24). Ett exempel är den ideella föreningen i Balans som bildades . En central del av verksamheten utgörs av pilotgårdar som har stor betydelse när det gäller att utforma ett uthålligt jordbruk. En lönsam växtodling ska kombineras med att man tar ansvar för rent vatten, ren luft och en bra markvård. Odling i Balans syftar till att visa att ekonomi och ekologi går att kombinera på gården. Verksamheten omfattade 17 gårdar 2011, där man bl.a. investerar i ny maskinteknik. Ett sådant exempel är kvävesensorteknik för att kunna göra en exakt anpassning av kvävegödsling på olika delar av fältet under det enskilda året. Ett annat exempel är utbyggnad av energisystem med förnybar energi. Verksamheten finansieras av ett tjugotal företag och organisationer. Odling i Balans deltar även i ett större projekt, Baltic , som ska leda till en bättre vattenmiljö i . På uppdrag av LRF, som har en ledande roll i projektet, arbetar Odling i Balans med att etablera 125 s.k. demogårdar i länderna runt (). fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda om alternativa metoder kan utvecklas för att sköta ängs- och betesmarker. I uppdraget ligger vidare att ekonomiskt utvärdera alternativa användningsområden för det skördade växtmaterialet. Uppdraget ska redovisas till Landsbygdsdepartementet . Regeringens arbete med miljökvalitetsmålen redovisas i detta betänkande under anslaget 1:8 . Som framgår av budgetpropositionen är de gröna näringarna i viktiga för att producera förnybar energi och skulle kunna ha förutsättningar att vara föregångare genom att ställa om för att bli oberoende av fossila råvaror. Medvetenheten i de gröna näringarna om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning har ökat. Arbetet med att ställa om de gröna näringarna till en mer hållbar och energieffektiv sektor är högt prioriterat av regeringen. Bioenergi från den gröna sektorn svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. I skogsindustrin eldas restprodukter såsom bark, rötskadad ved och svartlut för interna processbehov men också för att producera el, värme och biodrivmedel. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. Jordbruket bidrar av bioenergiproduktion. Vid utgången av 2011 hade 34 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd, vilket kan jämföras med det tiotal anläggningar som fanns 2009 när stödet infördes. Även produktionen av bioenergi från jordbruket ökar, bl.a. genom utnyttjande av restprodukter såsom t.ex. halm, blast eller gödsel. Enligt Energimyndighetens förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) förhindrar rötning av stallgödsel både metangasavgång från stallgödsel och ersätter fossila bränslen med förnybar energi. Det är därför angeläget att rötningen av stallgödsel ökar. Lönsamheten med att producera biogas ur stallgödsel är låg, trots det investeringsstöd till biogasanläggningar som finns inom landsbygdsprogrammet. Som ett komplement till investeringsstödet för biogasanläggningar i landsbygdsprogrammet föreslår utredningen ett metanreduceringsstöd. Stödet är tänkt att ersätta stödmottagaren för miljönyttan av den mängd metangas som genom biogasrötningen nyttiggörs till energi i stället för att avgå från stallgödseln direkt till atmosfären. Stödet föreslås ge stödmottagaren producerad energi från biogasrötning ur stallgödsel, vilket ungefärligen kan sägas överensstämma med klimat- och miljönyttan. Eftersom stödet får karaktären av ett produktionsstöd ger det också en viktig styrning i och med att befintliga anläggningar används och anläggningsägaren strävar efter att nå maximalt biogasutbyte av den stallgödsel som matas in. Många lantbrukare som väljer att bygga en egen gårdsanläggning kommer troligen också att utnyttja de möjligheter som finns till samrötning för att ytterligare öka den egna lönsamheten. I första hand kommer troligen växtodlingsrester att användas, men även substrat från närbelägna livsmedelsindustrier kan vara tänkbara. Utredningen föreslår också att investeringsstödet till biogasanläggningar inom landsbygdsprogrammet inför nästa landsbygdsprogram () på lämpligt sätt samordnas med det stöd som föreslås. Med det föreslagna stödet till rötning av stallgödsel beräknas att ca 700 GWh biogas (av all gödsel) kan produceras ur stallgödsel. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är det inte möjligt att inom ramen för Landsbygdsprogram för betala ersättning för producerad mängd gas som metanreduceringen innebär. 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013 motsvarande EU:s finansiering av detta program. Finansiering sker via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Anslaget används även för EU:s program för stöd till biodling. Programmet finansieras av Europeiska jordbruksfonden. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar . Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2014, 2015 och 2016. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden 20112013. Regeringen föreslår att som avser honungsprogrammet förs till anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur från anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Då anslagsnivåer för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU avser regeringen att återkomma till angående beräknade belopp för berörda anslag. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Anslaget används för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Vidare får anslaget användas för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom av effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motion 2012/13:MJ377 av (M) yrkande 2 bör statens extra stöd till ekologisk produktion slopas. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. yrkar i kommittémotion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att anslaget minskas med . vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. bör föras över från detta anslag till ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion. föreslår i partimotion 2012/13:MJ456 i denna del att anslaget förstärks med . Handelsgödselskatten bör återinföras eftersom den har varit ett betydelsefullt styrmedel för att minska övergödning och minska tillförsel av kadmium. Motsvarande medel bör användas till stöd för miljöförbättrande åtgärder i jordbrukssektorn. Enligt regleringsbrev får anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till att relevanta delmål inom ramen för miljökvalitetsmålen som berör jordbruket uppfylls, särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. Av anslaget får medel användas för studier av genetiskt modifierade växters påverkan på den biologiska mångfalden. Försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion ska särskilt uppmärksammas. Regeringen anför i budgetpropositionen att resultaten från försöks- och utvecklingsverksamheten och övriga insatser under anslaget ligger till grund för rådgivning, information och utbildning riktad till jordbrukare, lagstiftning på området samt framtagande och utveckling av insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet. I budgetpropositionen redovisas att den totala certifierade arealen jordbruksmark, som antingen var omställd eller var under omställning till ekologisk produktion, uppgick till eller av den totala arealen jordbruksmark. Regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. Rapporten har remissbehandlats. Enligt regleringsbrev ska från anslaget 1:19 (numera 1:16) Konkurrenskraftig livsmedelssektor avse åtgärder i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Av medlen ska därutöver användas till kompetenshöjande insatser på området mervärden i svenskt jordbruk. Vidare ska utbetalas till internationella miljöinstitut (SEI), för arbetet med det nationella . Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är ett oberoende och politiskt obundet nätverk för alla som är intresserade av ekologisk produktion och konsumtion och bedrivs som en projektverksamhet hos SEI. Av anslaget 1:27 (numera 1:24) ska enligt regleringsbrev användas för fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion och ska användas till den verksamhet som bedrivs vid och konsumtion (Epok). Epok samordnar och informerar enligt Landsbygdsdepartementet om ekoforskningen inom SLU och vid andra lärosäten. Betoningen ligger på att ekoforskningen ska vara som en integrerad del i lantbruksforskningen och undvika stuprör. Enligt regleringsbrev för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ska anslagen 1:28 och 1:29 (numera 1:25 och 1:26) finansiera stöd till forskning rörande ekologisk produktion med . Härav ska efter rekvisition utbetalas till . Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet finansieras de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen huvudsakligen via landsbygdsprogrammet som gäller fram . Regeringens satsningar på ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet omfattar för miljöersättningar och för kompetensutveckling. Inför det kommande Landsbygdsprogrammet 20142020 ska regeringen ta ställning till behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion. Det framgår av Landsbygdsprogram för 20072013 att den ekologiska produktionen i i ett internationellt perspektiv är stor (jfr bet. 2010/11:MJU16). Den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska växtskyddsmedel och lättlöslig mineralgödsel används inte i ekologisk odling. Växtskydd baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs- och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräsen på en hanterbar nivå. Eftersom man i ekologisk odling inte använder kemiska växtskyddsmedel bidrar produktionsformen till att nå en god vattenkvalitet men har också positiva effekter när det gäller biologisk mångfald, hållbar och resurseffektiv produktion och möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Genom axel 2 i landsbygdsprogrammet kan brukare av och betesmark få ersättning för ekologisk odling eller ekologisk djurhållning respektive resursbevarande produktion med ekologisk inriktning, om de uppfyller villkoren för ekologiska produktionsformer. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk (bet. 2010/11:MJU2). Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser som staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat som dessa insatser har haft samt vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen (se 2010/11:RFR1 Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion). Utskottet har funnit att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Utskottet konstaterar att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel har uppnåtts. Däremot har inte målet nåtts om att av jordbruksmarken ska vara certifierad som ekologisk, och inte heller målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion ska vara ekologisk 2010. Det finns förutsättningar för att den ekologiska livsmedelsproduktionen ska fortsätta att öka, förutsatt att konsumenternas intresse för ekologiska produkter håller i sig. Frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 bör, enligt utskottets mening, analyseras vidare. I väntan på att en sådan analys genomförs kan de nuvarande målen kvarstå. Dåvarande jordbruksministern har redovisat att den kraftigaste stimulansåtgärden för ekologisk produktion som vi har är den miljöersättning för ekologiska produktionsformer som finns inom ramen för landsbygdsprogrammet där vi betalar ut ca till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion (svar på ip. 2007/08:80). För offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel är det främst offentliga aktörer som har ett ansvar att ställa krav i samband med upphandlingar. Det är viktigt att beslutsfattare på lokal och regional nivå ger sina tjänstemän mandat och medel att köpa in ekologiska livsmedel. Regeringen ser dock inte att det bara är genom statliga ekonomiska åtgärder som man kan och ska verka för en ökad produktion och konsumtion av ekologiska produkter. Utvecklingen måste komma från de aktörer som verkar på marknaden, och konsumenternas efterfrågan är helt avgörande för utvecklingen. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda, som antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning ökar. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Utskottet konstaterar att staten finansierar och genomför insatser i syfte att utveckla och effektivisera den ekologiska produktionen (bet. 2010/11:MJU2). Insatserna görs i form av forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen. Framsteg som görs inom ekologisk produktion när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör, enligt utskottets mening, fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i svenskt klimat. Utskottet bedömer att marknaden för ekologiska produkter kommer att kunna utvecklas på egna villkor och välkomnar en ökad marknadsanpassning av den ekologiska produktionen.