bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2011/12:Ub201 av m.fl. (MP) yrkande 1. Enligt skollagen (2010:800) ska skolmaten i den obligatoriska vara avgiftsfri. I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätt att ta ut avgifter för skolmaten. Det sker också på vissa håll. Det finns flera skäl för att införa en rätt till avgiftsfri skolmat även vid gymnasieskolor. Exempelvis är det en så stor andel av ungdomarna som går i gymnasieskolan att den kan ses som en allmän rättighet. Vidare behöver elever en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt vid undervisningen. Avgiftsfri skolmat motverkar också att klyftor uppstår mellan eleverna eftersom elever med svagare ekonomisk bakgrund riskerar att inte ha råd med skolmaten. Mot denna bakgrund är det viktigt att införa rätt till avgiftsfri skolmat i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Drogtester i gymnasieskolan, punkt 21 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub429 av och (båda M) och 2011/12:Ub463 av (M). Åtgärder måste vidtas för att motverka droganvändningen i landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan en elev, elevens målsman och skolan. Kontraktet ska godkänna att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad jag har anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:So658 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolmaten i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om estetiska ämnen i gymnasieskolan. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. 2011/12:Ub201 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i skollagen göra ett tillägg som förpliktar alla gymnasieskolor att erbjuda sina elever kostnadsfri och näringsriktig mat. 2011/12:Ub203 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. 2011/12:Ub207 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ung Företagsamhet i gymnasieskolan. 2011/12:Ub211 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivskunskap i gymnasieskolan. 2011/12:Ub215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. 2011/12:Ub218 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat behov av bergarbetare . 2011/12:Ub235 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likvärdig skola för ensamkommande flyktingungdomar. 2011/12:Ub236 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. 2011/12:Ub247 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning i att hantera skogsråvaror. 2011/12:Ub264 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers möjlighet att tentera upp betyg . 2011/12:Ub273 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieelever ska ges möjlighet att nå högskolebehörighet inom ramen för sitt ordinarie gymnasieprogram. 2011/12:Ub274 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i skollagen gällande elevkårer och elevinflytande i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en särskild elevkårsförordning kan se ut och fungera. 2011/12:Ub296 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna. 2011/12:Ub305 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av pensionskunskap i dagens och morgondagens gymnasieskola. 2011/12:Ub326 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. 2011/12:Ub338 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en nationell strategi för karriärvägledning. 2011/12:Ub339 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att införa ett generellt peer-review-system för att bedöma utbildningsresultat. 2011/12:Ub341 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal som arbetar med barn. 2011/12:Ub344 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad övre åldersgräns för gymnasieskolan. 2011/12:Ub350 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga breddade möjligheter till arbetsplatsförlagd utbildning för gymnasiets teoretiska program. 2011/12:Ub369 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. 2011/12:Ub370 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortbildning för gymnasielärare för att underlätta inlärning hos eleverna. 2011/12:Ub401 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . 2011/12:Ub408 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. 2011/12:Ub429 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i gymnasieskolan. 2011/12:Ub431 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare. 2011/12:Ub450 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bredda ingångarna till gymnasieskolans yrkesförberedande program och åter göra dem högskoleförberedande. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla elever lyckas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarna är viktigast för hög kvalitet i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram ska leda till grundläggande behörighet i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka avhopp från gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitet i lärlingsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser ska fördelas till gymnasieskolor efter elevernas förutsättningar och behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av kostnaderna efter med Gy 11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern och likvärdig gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmaningar för duktiga elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtidskompetenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre studie- och karriärvägledning i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergång till högskola och komvux. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvis övergång till nytt betygssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera regelverket för fristående gymnasieskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobbning och kränkande behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers organisering och elevmajoritet i lokala styrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registerkontroll av personal i gymnasieskolan. 2011/12:Ub463 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till förändringar i lagstiftningen i syfte att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och då särskilt i de yrkesförberedande programmen. 2011/12:Ub467 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser och utvärdering för att alla ungdomar ska få fullgod gymnasiekompetens. 2011/12:Ub471 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för utbildning och kompetensutveckling inom hotell- och restaurangnäringen. 2011/12:Ub484 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kursplan för barnskötare. 2011/12:Ub514 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunerna själva fatta beslut i frågor om gymnasieskolans inriktningar. 2011/12:Ub517 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas en tvärvetenskaplig inriktning i gymnasieskolan. 2011/12:Ub518 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de estetiska ämnenas vikt och betydelse för gymnasieelevers utveckling. Jag tycker att det vore bra och viktigt om vi kom överens mellan partierna om skolpolitiken. Jag tror på att varje barn och ungdom i det här landet skulle tjäna på om vi kom överens om att vi måste ha högre ambitioner och att vi måste se till att höja kunskapsresultaten, minska avhoppen och öka likvärdigheten. Jag tror också att vi på så sätt skulle få allmänhetens förtroende så att man litar på att i den svenska skolan kommer alla elever och studenter att kunna nå av sin förmåga.I dagens debatt om gymnasieskolan vill jag därför först lyfta upp två saker som vi faktiskt är överens om. Ett enigt utskott bifaller vårt yrkande om att regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Med dagens många valmöjligheter behöver eleverna god information om vilka vidare studie- och karriärmöjligheter olika studieval ger. I dagens uppdelade gymnasieskola, där eleverna som går ett yrkesprogram måste använda sitt individuella val eller läsa ett utökat program för att nå grundläggande behörighet, är det särskilt viktigt att man får information om detta helst innan men senast i årskurs 1.Den andra saken vi är överens om handlar om den nya betygsskalan och antagningen till högre utbildning. När man byter betygsskala är det viktigt att övergången blir rättvis så att alla ungdomar som börjar i den nya gymnasieskolan har samma chans som äldre ungdomar att komma in på den utbildning de drömmer om. Därför har vi föreslagit att det ska bli rättvisa övergångsregler. Visserligen har utskottsmajoriteten avslagit vårt yrkande i det här betänkandet, men vi är överens med regeringen. Det är en bra början.Herr talman! Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft men också till människors frihet att forma sina liv. Ska vi möta utmaningarna som ett modernt land måste vi investera i utbildning här och nu.I dag krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara sig i ett alltmer komplext och kunskapsintensivt samhälle. Statistiken visar entydigt att personer som inte slutför gymnasiestudierna löper större risk att långvarigt hamna utanför arbetsmarknaden.Vi har en hög ungdomsarbetslöshet i som vi har branscher som inte hittar utbildad arbetskraft. Det leder till slutsatsen att vi måste göra allt vi kan för att ungdomar ska komma in på gymnasiet och också slutföra sina studier. I det sammanhanget blir det helt obegripligt att regeringen sparar 675 miljoner på gymnasieskolan bara . Det motsvarar nästan 1 400 lärartjänster eller mer i lönekuvertet om man så vill.Regeringens argument för att spara dessa pengar ett i genomförandet av gymnasiereformen håller inte. När jag är ute på besök på gymnasieskolorna vittnar många rektorer om att det är tvärtom. Man bedriver faktiskt undervisning i två olika system just nu.Gymnasiet är en viktig nyckel till framtiden som vi behöver stärka och modernisera. Vi måste rusta våra ungdomar för framtiden, öka likvärdigheten och se till att det inte har så stor betydelse var du kommer ifrån eller vilka föräldrar du valt.Jag tror faktiskt att alla kan bli akademiker. Med rätt förutsättningar går det. Om vi inte tror och förväntar oss det utan gör på något annat sätt och sorterar in människor i olika fack riskerar vi att missa många talanger. Jag vill i det sammanhanget nämna en positiv sak: som startar landets första högskoleutbildning för personer med utvecklingsstörning. Det är jätteroligt!Däremot tror jag inte att alla vill bli akademiker. Det vore inte ens önskvärt. Det finns ett stort behov av utbildad arbetskraft bland annat inom äldreomsorgen - världens bästa jobb, jag lovar er. Det finns också brist inom industrin och hantverksområdet. Vi skulle behöva betydligt fler som söker sig till de utbildningarna nu.I stället ser vi ett kraftigt ras. Ungdomar söker sig i stället till högskoleförberedande program då de förmodligen vill ha alla dörrar öppna för framtiden. Men ser det ut så för de olika branscherna och för de olika individerna? Det vet varken vi eller de, och därför måste gymnasieskolan ge bästa möjliga förutsättningar för både arbete och fortsatta studier, både nu och senare i livet.Jag tror inte heller på det där med handens eller hjärnans kompetens som det brukar talas om . Det finns inga sådana människor, och det finns inte heller sådana jobb. Det är både och - och lite till.Jag vill yrka bifall till vår reservation 5 om högskolebehörigheten.Herr talman! Vi brukar kritisera utbildningsministern för att mer titta bakåt än att se framtiden. Det är visserligen sant, men jag kan avslöja att jag gör så själv ibland, inte för att hitta lösningarna men för att se på historien och lära för framtiden.Min pappa gick i . Han har berättat för mig att han inte fick vara med på alla lektioner. Det var så att magisterns potatisland och bikupor skulle skötas. När jag frågade varför det var just han som skulle göra det svarade han: Jag vet inte. Men det var nog så att statarungar var statarungar, och prästens och storbondens ungar var någonting annat.Farsan fick sedan gå till i skolan, men det där med realen var det aldrig tal om. Dels fattades det kunskaper efter timmarna i potatislandet, men sedan behövde farfar också ha in pengar till familjen så han fick börja som dräng, farsan.Sedan dess har vi verkligen gjort en resa i det här landet. Vi bestämde oss för en skola som skulle kompensera de fattiga ungarnas hemförhållanden så att vi till och med kunde skicka statarungarna till universiteten.Varför berättar jag det här? Jo, jag tycker att det är viktigt att påminna sig om att det inte är så himla länge sedan som förväntningar och förutsättningar spelade en väldigt stor roll. Faktum är att jag är rädd för att vi går bakåt i stället för att fortsätta att utveckla till en modern kunskapsnation. Det är det vi ska göra.Jag ser att tiden går, men jag måste bara nämna en sak till, och det är de olika behörighetskraven för att komma in på de högskole- eller de yrkesförberedande programmen. Det handlar om tolv respektive åtta ämnen. Det ger en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på och vilka förväntningar man har på sig, vilket i förlängningen påverkar deras yrkesval. Att dra en gräns häremellan är inte bra och det är inte befogat. Det borde vara lika.Jag vill också yrka bifall till vår reservation om behörigheten till de nationella programmen. En del av debatten om gymnasieskolan handlar om de alltför många avhoppen. Alldeles för många unga lämnar tonåren utan en fullständig gymnasieutbildning. Andelen som efter det att de har börjat gymnasiet fortfarande inte har slutbetyg har varit . Var fjärde elev saknar slutbetyg. Den här regeringen har inte lyckats att ändra på detta, trots hög svansföring.En termin efter det att den nya gymnasieskolan trätt i kraft kunde vi läsa om förslaget att införa en ett- eller tvåårig yrkesutbildning med möjlighet att välja bort alla de teoretiska ämnena. Regeringens förslag för att få fler unga att ta sig igenom gymnasieskolan är att förkorta och förenkla utbildningarna i stället för att garantera skolorna och eleverna de resurser och det stöd som de behöver. Som nämndes även av tidigare i hennes anförande skar regeringen 700 miljoner på gymnasieskolan , och nya nedskärningar väntar . Det är definitivt fel väg att gå. Även om mer resurser inte löser alla skolans utmaningar skapar brist på resurser svåra hinder för skolan att möta varje elev och ge eleverna de verktyg som behövs för att klara av skolan.Herr talman! Regeringens eget recept för att minska avhoppen, förutom nedskärningarna förstås, har varit dess lärlings- och yrkesprogram. Men varken yrkesprogrammen eller lärlingsutbildningarna i gymnasiet har blivit den succé som regeringen har hoppats på. Lärlingsförsöket instiftades 2008 med ambitionen att fler elever skulle lämna skolan med en fullständig utbildning. blev försöket med lärlingsutbildning permanent, innan ens en första ordentlig utvärdering hade gjorts.Skolverket visar nu att redan under det första studieåret hade var fjärde elev slutat, och av eleverna i den första kullen fick ett slutbetyg studier. Det är inte något bra betyg för en utbildningsreform som instiftades för att lösa just problemen med avhoppen. Det är rent av ett bottenbetyg för regeringen.När regeringen lade fram sitt förslag om en permanent lärlingsutbildning var flera remissinstanser oroliga för att det skulle bli svårt att kvalitetssäkra den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Krav på bland annat handledarutbildning för de företag som tog emot lärlingar avvisades då av regeringen.Vi i var noga med att poängtera att kvaliteten på den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen måste garanteras. Handledarens kompetens var för vår del helt central, därför att den elev som går på ett yrkesprogram eller en lärlingsutbildning är elev även under den del av utbildningen som är arbetsplatsförlagd. De rättigheter som eleven har i skollagen har eleven lika stor rätt till även på arbetsplatsen. Därför behöver skolorna säkerställa att handledarna genomgår en obligatorisk handledarutbildning för att sedan vara ansvariga för elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning.Herr talman! Gymnasieskolans yrkesprogram och lärlingsutbildning är i grunden bra inslag i det svenska skolväsendet. Det är självklart bra om en tätare samverkan mellan arbetsliv och skola kan främjas och fler unga människor kan gå från skolan ut i arbetslivet tillräckligt förberedda och rustade med rätt kompetens. Slarvigt genomförda reformer riskerar däremot att försämra snarare än förbättra relationen och kopplingen mellan arbetslivet och skolan. Utbildningsvägarna får aldrig vara återvändsgränder och leda till stängda dörrar. Vägen till arbetslivet och karriären är inte spikrak för de flesta. Yrken som sjuksköterska, förskollärare, lantmätare, skogsmästare har tidigare haft en yrkesbas bland dem som först gått yrkesförberedande program och sedan varit yrkesverksamma innan de började med sina högskolestudier. Undersköterskor har kunnat bli sjuksköterskor, barnskötare har kunnat bli förskollärare och skogsarbetare har kunnat bli skogsmästare. Den naturliga vidareutbildningen och karriärmöjligheten är nu på väg att försvinna eftersom behörigheten att läsa vidare är självklar i regeringens nya gymnasieskola.För att motverka att dörren helt stängs för elever på yrkesprogrammen har till exempel Landsbygdsdepartementet avsatt resurser för ett skogligt basår. Genom att gymnasister från andra program kan läsa skogliga ämnen ska de kunna bli behöriga till skogsmästarprogrammet. Det regeringen tar bort från den ena delen får en annan myndighet anstränga sig för att återskapa. Ni hör själva hur tokigt det låter.De senaste tre åren har antalet sökande till gymnasiernas yrkesprogram minskat . Särskilt drabbade är industri- och handelsprogrammen som sett att sökandeantalet minskat med . Svensk industribas hotas därmed likaväl som en stor grupp unga som bara hamnar allt längre från arbetsmarknaden. Om vi vill ha hög kvalitet i gymnasieskolan måste det vara enkelt för den byggelev som vill gå vidare och bli byggingenjör att göra det eller för den elev från industritekniska programmet som vill läsa till maskiningenjör att göra det. När den dörren stängs flyr också eleverna dessa utbildningar. Vi i är de första att beklaga detta.Herr talman! har flera viktiga motioner i betänkandet om gymnasieskolan, men för att inte förlänga debatten väljer jag att inte nämna alla våra förslag här. Vi står givetvis bakom dem, men för tids vinnande yrkar jag härmed bifall till enbart reservationerna 5, 7, 8, 9 och 13. Jag har tidigare konstaterat att andelen elever som lämnar med ofullständiga betyg har blivit allt fler. Enligt Skolinspektionen 2009 är det dessutom så att hälften av gymnasieeleverna inte når godkänt i alla kurser. Så många som en tredjedel når inte tillräckliga resultat för att studera vidare på högskolan.Många ungdomar väljer att hoppa av skolan . Det är klart att det är en mycket allvarlig situation. Det sätter stor press på gymnasieskolan. Det sätter stor press på hela skolsystemet, men framför allt väldigt stor press på samhället.Jag tror att de flesta av oss vet att vi inte behöver gå speciellt långt tillbaka i tiden, , för att hamna i då möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden var helt annorlunda än den är . Man kunde hoppa av skolan . Man kunde ändå få ett jobb, och man kunde ändå hitta sin plats i arbetslivet. Det är klart att det blir betydligt lättare då. Så är det inte . Vi vet att konkurrensen på arbetsmarknaden är stor, har ökat och att det krävs en genomförd gymnasieutbildning för att kunna erhålla ett arbete - med några få undantag.Vi befinner oss i en situation då andelen ungdomar som inte genomför sin gymnasieutbildning ökar. Jag menar att man inte behöver vara någon sorts raketforskare för att inse att situationen är allvarlig och kräver åtgärder. Jag har sagt detta tidigare, och jag säger det igen - det blir mycket upprepningar ibland: Jag och är positiva till den genomförda gymnasiereformen.