bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Av dessa bör minst 100 anordnas inom landsbygdens näringar där det finns möjligheter till detta.Regeringen avsätter i budgeten för praktikplatser till nyanlända. Praktiken är tänkt att vara , och de avsatta pengarna skapar möjlighet för 6 000 nyanlända att få praktik i . En praktikplats kan ge både arbetslivserfarenhet och de kontakter som behövs för att få det första jobbet i landet.Med dessa åtgärder förstärker vi arbetslinjen i integrationspolitiken. Under långa perioder var en majoritet av dem som flydde till välutbildade, men är verkligheten en annan. Arbetsförmedlingens statistik visar att av de nyanlända flyktingarna och deras anhöriga har högst förgymnasial utbildning. Detta ställer nya krav på integrationspolitiken, och vi måste anpassa den förda politiken utifrån de människor som kommer.Herr talman! Den etableringsprocess som trädde i kraft är avgörande för att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Reformen bygger på att nyanlända ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och bli självförsörjande samt få kännedom om de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Reformen utgår från individens behov men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla från första dagen.Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har etableringsreformen inneburit en förändring av introduktionen av nyanlända där fokus numera är snabb etablering på arbetsmarknaden. Utformningen av etableringsreformen med Arbetsförmedlingen som samordnande myndighet har medfört att etableringsprocessen blivit mer transparent. Brister som inte synliggjorts kommer upp till ytan, och därmed ökar förutsättningarna för att långsiktigt förbättra arbetet med nyanländas integration.Det är dock ett välkänt faktum, som jag inledde med att säga, att det tar för stora reformer att hitta sina former. Det är därför välkommet att regeringen redan nu har påbörjat ett arbete med att förändra delar av etableringsreformen i syfte att ytterligare stärka etableringsprocessen. Lyhördhet är viktig i sådana här stora arbeten, och denna lyhördhet tycker jag att regeringen har visat.Jag vill också peka på en positiv utveckling bland utrikes födda. Enligt statistik från arbetskraftsundersökningar - - ökade antalet sysselsatta bland utrikes födda med 24 000 personer . Ökningen gällde främst . Det är sjunde kvartalet i rad som antalet sysselsatta bland utrikes födda ökar. Jag ska säga några ord om jämställdhetsdelen i detta betänkande. En motor i regeringens jämställdhetsarbete är jämställdhetsanslaget på . Det ligger fast hela mandatperioden, och regeringen kommer att fortsätta med fokusområdena våld mot kvinnor och jämställdhet på arbetsmarknaden.En viktig reform ur jämställdhetssynpunkt i budgeten är satsningen på så kallade nattis, det vill säga omsorg på obekväm arbetstid. Den svenska förskolan har spelat en grundläggande roll för att kvinnor ska kunna arbeta och göra karriär. är det många som inte jobbar . Vi i och regeringen vill underlätta för fler att kunna kombinera arbete med familjeliv. Drygt hälften av landets kommuner erbjuder inte omsorg på obekväm arbetstid. Det vill vi ändra på.Folkpartiet har också varit pådrivande för att förändra föräldraförsäkringen, som jag tidigare talade om. Vi vet att nyanlända kvinnor med flera barn som kommer till riskerar att fastna i hemmet i stället för att lära sig svenska och komma in på arbetsmarknaden. Regeringen begränsar nu antalet dagar man kan ta ut efter att barnet har fyllt . Regeringen höjer också grundersättningen i föräldrapenningen. Det tror vi är bra även ur jämställdhetssynpunkt. Slutligen vill jag nämna det som regeringen gör för att förbättra villkoren för studerande föräldrar. Det är inte ovanligt att föräldrar som studerar lever på mindre marginaler än andra studenter, och det är viktigt att deras möjligheter att utbilda sig inte begränsas. Därför gör regeringen en höjning av tilläggsbidraget till studerande föräldrar , en satsning på . Detta är viktigt, inte minst för ensamstående kvinnor med barn, men också förstås för ensamstående män med barn. Som jag poängterade i mitt anförande består integrationspolitiken av olika delar. Vissa delar debatterar vi . Men stora delar av integrationspolitiken finns inom andra utgiftsområden. För handlar det framför allt om lika rätt och möjlighet till bostad, till utbildning och till arbete. Eftersom har ett statsråd på utbildningsområdet tänkte jag ta upp just den frågan. När man införde det fria skolvalet argumenterade ganska mycket utifrån att det skulle kunna bryta den bostadssegregation som redan är mycket allvarlig i . I ser vi att det inte blev så. Det fria skolvalet har inte medverkat till att bryta bostadssegregationen. Tvärtom har segregationen inom skolorna, alltså vilka program och utbildningar som man väljer, men även mellan skolorna fördjupats ännu mer.Därför undrar jag naturligtvis vad säger om detta och vad han tänker göra åt saken. Vi i vill behålla det fria skolvalet. Om man tittar tillbaka historiskt fanns bostadssegregationen tyvärr även innan det fria skolvalet infördes. Då fick man i princip alltid gå i den skola som låg närmast hemmet. Då blev det en naturlig bostadssegregation i fråga om skolvalet i och med att man inte hade några reella val. Vår förhoppning har förstås varit att man ska byta miljöer och söka sig till skolor som kanske ligger på andra ställen än på hemorten. Det har också i vissa fall gjorts, även om det enligt denna rapport inte har förändrat situationen på ett påtagligt sätt. Men det som utbildningsministern har arbetat med är att ge stimulanser till skolor i utsatta områden och den vägen popularisera dessa skolor och även öka attraktiviteten i exempelvis förorter som är utsatta på olika sätt genom att det finns många arbetslösa och så vidare. Om man då har en skola som är populär kan den kanske locka till sig elever från innerstaden som kan få sin utbildningsprofil på just denna skola. Det finns alltså olika vägar att gå i detta sammanhang. Man kan stimulera fler att söka sig till skolor i andra områden än där de bor, alltså från utsatta förorter. Det finns också skolor som har fått stimulanspengar för att utveckla pedagogik som är attraktiv även för personer som kommer från andra ställen exempelvis i . En bra utgångspunkt när man debatterar dessa frågor är att alltid utgå från verkligheten, och verkligheten visar just att detta inte har bidragit till att bryta en bostadssegregation, vilket man först sade att det skulle. Man sade också att det skulle hjälpa till att integrera människor inom skolan och mellan skolor. Så är inte heller fallet. Tvärtom har denna segregation ökat. Det är mycket allvarligt. Det som egentligen har skett är att regeringen bygger på devisen om att lika barn leka bäst. Det är det som sker. Om och anser att det borde vara på ett annat sätt tycker jag att det är dags att lägga fram kraftfulla förslag. Det hjälper inte med småpengar till områdena. Man kan inte göra någonting åt stora strukturella problem och klassklyftor genom att lägga småpengar som stimulansmedel. Det är inte möjligt. Jag vill även påpeka att här gjorde en märklig beskrivning av utlandsfödda kvinnor med många barn och så vidare och deras fastlåsning i hemmet. Ser vi till AKU-undersökningen är det inte denna bild som målas upp i verkligheten. Där ges en helt annan bild, nämligen att kvinnorna diskrimineras när de möter Arbetsförmedlingen och kommunerna och därigenom låses fast i den strukturella rasism och diskriminering som faktiskt finns i . Låt mig börja med det sista. Det är fråga om en kombination. Visst finns det diskriminering ute på arbetsmarknaden där exempelvis utrikes födda kvinnor diskrimineras och därmed inte släpps in. tror vi att det är bra att stimulera kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det har uppenbarligen varit situationer där man har valt att stanna hemma med barnen i väldigt när man har kommit hit. Det är klart att det kan leda till att det blir ett större steg när man sedan ska ta sig ut på arbetsmarknaden när barnen är större, om man inte har fått exempelvis svenskkunskaperna från start när man kom hit. Vi tror alltså att vi - förstås - ska jobba med alla former av diskriminering på arbetsmarknaden, men vi tror också att detta är ett bra sätt att ge kvinnorna en bra möjlighet att lära sig det svenska språket från start och den vägen komma ut i arbetslivet. Vi tror att båda vägarna är viktiga.När det sedan gäller utbildning och skola är det en definitionsfråga vad man menar med "småpengar". Jag tror dock ändå att det är klokt att försöka satsa på profilskolor i förorter som är utsatta exempelvis på grund av att många är arbetslösa. Jag är också lite fundersam över retorik, för jag hör inget förslag på hur vill komma åt situationen. Vill man gå tillbaka och ta bort det fria skolvalet - ja, då får man alltid gå i en skola i en utsatt förort om man råkar bo och vara född där. Det är väl inte heller någon ideallösning på den situation som är; jag tror att det är bättre att försöka utveckla och komma åt problemet på ett annat sätt. Sedan tror jag också att ju fler utrikes födda som får jobb och därmed kan få en bättre ekonomi och på ett bättre sätt integreras i samhället, desto mer öppen kommer man att bli för att exempelvis göra sina skolval. Jag tror att den vägen kommer att ge möjlighet för fler barn att söka sig till andra skolor ju mer säker och trygg man känner sig i samhället. Det är en komplex frågeställning. Det är väl fantastiskt att vi har fler utrikes födda som går till jobbet, , och särskilt om det dessutom har inträffat sju kvartal i rad. Ingen skulle bli gladare än jag om vi fick lika hög sysselsättningsgrad hos utrikes födda som hos svenskar. Dit är det dock väldigt långt - vi är fortfarande sämst i . Den svenska alliansregeringen är sämst i på att få invandrare i arbete.Hur kan det komma sig att vi får ett ökat antal invandrare i arbete men ändå inte förbättrar siffrorna? Ja, det beror på att vi under samma sju kvartal har haft den jämförelsevis största invandringen till detta land någonsin, förutom ett enskilt år . som vi har en situation där vi förvisso får fler i arbete får vi alltså ännu fler i arbetslöshet. Det är på grund av den oansvariga integrations- och framför allt migrationspolitik ni bedriver.Jag tror att vi kan vara överens om en sak, och det är att den bästa vägen till integration - om det är det ni vill kalla det; det får ni väl göra om ni vill - är arbete. Den bästa vägen att komma in i det svenska samhället är att man får ett jobb. Jag skulle vilja fråga : Hur ser du på möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden för dem som befinner sig i , är arbetslösa, har lite lägre utbildning och vars tjänster kanske inte efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden? Hur ser du och på deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb med tanke på det förslag nu går ut med i sitt idéprogram, som förmodligen kommer att antas senare , där man vill öppna upp för helt fri invandring till ? Jag börjar med det sista, angående . Det är vad jag förstår en arbetsgrupp som har tagit fram ett förslag som ska behandlas internt, så vi får väl avvakta hur denna behandling utfaller. När det gäller att öka möjligheterna att få jobb är det ju det regeringen håller på med. Det gör man inte minst via att utveckla etableringsreformen, som jag ändå tror är rätt väg att gå. Att satsa på en bra och snabb introduktion via exempelvis svenskundervisning, underlätta för nyanlända att få en bostad och hjälpa kommunerna ekonomiskt så att de kan erbjuda bostäder för att människor på ett bra sätt ska komma i gång i en etableringsprocess och komma i arbete är väl den väg som är rimlig. Visst, vi i har mycket att göra för att förbättra vår integration. Den har varit problematisk , faktiskt, men det är ändå viktigt att påpeka - det tror jag att gjorde under den föregående debatten - att det är fler utrikes födda som har kommit till som går till arbetet än som inte gör det. Väldigt många kommer alltså i arbete, och kan vi förbättra vår integrationspolitik tror jag att det också kan göra att vi hamnar på en bättre plats när man jämför med andra länder när det gäller integration. Detta tror jag är den väg vi ska vandra, inte minst för att jag ändå bedömer att vi kommer att behöva arbetskraft från andra länder inom olika områden. Det handlar om äldreomsorg med mera. Detta är häpnadsväckande. När det gäller bostäder vill jag påminna om att det finns hundratusentals svenska ungdomar som vill ha en bostad. Då menar jag alltså svenska ungdomar som antingen är födda i eller utomlands men som befinner sig i och inte får en bostad. Det finns fyrahundra tusen som vill ha ett jobb i det här landet. Det är inte det som är problemet. Problemet är - och det vill inte och alliansregeringen förstå - att ni oavsett hur många utrikes födda ni kan få i arbete inte kommer att komma till rätta med utanförskapet så länge ni inte inser att ni först måste reda ut den situation vi nu har i landet. Efter det får vi fundera på vad vi gör med fortsatt migration. Vi kommer inte till rätta med problemen med era lösningar. De lösningar ni presenterar är mer av samma misslyckade integrationspolitik vi har haft i det här landet . Situationen har inte något enskilt år blivit bättre med den politiken, ; den blir bara sämre. Hur mycket integration kan en skola få? Eleverna i har mer anslag per elev än andra motsvarande skolor i , men de är i särklass i - jag tror att de är i särklass; de ligger i alla fall i botten - när det gäller resultaten. Detta är inte elevers fel. Det är ert fel. Det beror på att det kommer till nya elever som ska ta del av dessa resurser. De elever som finns där har inte en chans att få den utbildning de behöver för att komma in på den svenska arbetsmarknaden . Er politik fungerar ju inte, . Ser ni inte det? Är ni så fast i era ideologiska doktriner att ni inte kan förstå vad som är verklighet och vad som är fantasi? Nja, vi i är fast i föreställningen om ett öppet samhälle som utvecklas genom att vi är öppna. Vi har i historiskt sett lyckats bra med detta. Våra företag exporterar, vi har företag från andra länder som jobbar med våra företag och vår ekonomi lyfts. Man måste ändå säga att man när man hör får en känsla av att landet är i något slags kris, men är en av de mest välskötta ekonomierna i . Det gör att vi har förutsättningar. Om jag får säga någonting om mitt parti , som var kritisk mot, har vi ändå en förmåga att hålla två bollar i luften . Vi jobbar med integration av de nyanlända, de utrikes födda som kommer till . Vi stöttar dem via etableringsreformen, en bra svenskundervisning och bra möjligheter till bostad. Det talar inte emot att vi också gör åtskilliga satsningar för att stötta infödda svenskar att få jobb. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vi har sänkt restaurangmomsen så att ungdomar lättare får jobb inom hotell- och restaurangbranschen. Vi har gjort ett stort antal insatser för att förbättra möjligheterna för alla som bor i . Det är detta jag ibland känner är skillnaden mellan oss i och , och mellan allianspartierna och . Ni vill exempelvis ta bort instegsjobben; de tycker ni är jättefel. verkar ni tycka att det är okej med nystartsjobb. Det är också en riktad satsning till en viss grupp som enligt de bedömningar som har gjorts i kammare och av regeringen har ett speciellt behov. Jag känner alltså: Håll två bollar i luften, så kan vi lyckas med båda! Vi i har ändå en god historik av att vara ett öppet samhälle. Det har berikat oss och lett till att vi är en av de godaste välfärdsstaterna i att leva i. behandlar arbetsmarknadsutskottets betänkande som handlar om utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet.Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.För drygt två år sedan stod jag här som riksdagsledamot i en liknande debatt. Då var jag så nervös under mitt anförande. Jag tror att jag glömde att andas . är det lite annat, jag är fortfarande nervös men inte alls lika nervös som då. Då som vill jag gärna diskutera och debattera integrationen i vårt land.Integration, herr talman, beskrivs ofta utifrån ett statligt perspektiv, ett uppifrån-och-ned-perspektiv. Integrationsdebatten handlar ofta om de där, vilka det nu är. Det handlar sällan inte om dig och mig. Det handlar inte heller om de 700 000 nya svenskar som går till jobbet och bidrar till vår gemensamma välfärd. Integrationsdebatten ger sken av att utanförskapet enbart finns bland nya svenskar när verkligheten ser ut på ett annat sätt.Integrationsdiskussionerna har varierande kvalitet, som allt annat i samhällsdebatten. Ta till exempel de senaste diskussionerna om julfirandet i kyrkorna eller pepparkaksgubbarnas rastiska symbolik. Jag kan inte hjälpa att sucka djupt.Samtidigt som vi diskuterar varande eller icke-varande diskrimineras människor födda i utlandet just bara för det faktum att de är födda i utlandet eller är barn till föräldrar som är födda i utlandet. De får aldrig chansen att visa vad de går för, vad de vill därför att de heter eller eller . har kommit med chockerande statistik. av männen som har ett muslimskt klingande namn kommer inte på arbetsintervju just därför att de har det namnet. Det förebyggande arbetet mot diskriminering som regeringen föreslår är mycket viktigt. Det är endast genom kunskap och medvetandegörande som attityder som är grunden för diskriminering kan komma att förändras. av befolkning är positiva till migration och invandring till , men nästan hälften av våra medborgare känner sig missnöjda med hur integrationen fungerar. Det känns otroligt bra att få vara förtroendevald för en befolkning där man inte är rädd för sina medmänniskor. Jag känner genuin stolthet.Centerpartiets och min liberala dröm är att vi bygger ett samhälle där färg, kön, etnisk bakgrund, sexuell läggning, ålder eller grupptillhörighet inte ska spela någon roll i hur en människa blir bemött i samhället, ett samhälle där ingen diskrimineras men inte heller favoriseras, ett samhälle där systemen byggs kring människorna och inte ett samhälle där människor förpackas så att de passar in i systemen. har vi försökt med det. Homogeniteten, likformigheten, alla-ska-vara-med-mentaliteten har inte resulterat i lyckligare eller friare medborgare eller medborgare som känner större delaktighet eller känner att de har större makt över sina liv.Systemen har blivit ändamålet för det offentliga, inte människan. Bevarandet av hur systemet har varit har blivit viktigare än förändringen för att få som ett konkurrenskraftigt land redo att möta framtidens utmaningar, ett där människor inte känner sig som främlingar.Enligt och min dröm skulle vi inte heller behöva ha en särskild integrationspolitik, utan nya svenskar som är utan arbete omfattas av arbetsmarknadspolitiken; nya svenskar som inte fått chansen att få gå i skolan omfattas av utbildningspolitiken; segregerade områden som och omfattas av bostadspolitisk debatt och inte av en integrationspolitisk diskussion.Centerpartiets vision är att skapa ett inkluderande samhälle dit alla är välkomna med sina idéer. Uppfinningsrikedom ska belönas, inte bestraffas. De människor som tänker annorlunda och som löser problem på ett annorlunda sätt ska inte sättas i skamvrån.Jag inser mycket väl att vi inte är i närheten av att vara färdiga med vårt samhällsbygge, men vi är på god väg. Detta betänkande är en pusselbit för det framtida hållbara samhällsbygget. Regeringen föreslår bland annat att tillföra medel till kommunerna för att hålla bostäder lediga så att personer som fått uppehållstillstånd får lämna boende ganska snabbt och får komma till en riktig bostad som kan bli ett hem. Att korta ned ledtider är ett viktigt steg för en snabbare etablering i det svenska samhället.Regeringen föreslår vidare att stärka de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen som är målanpassade och tydligt kopplade till arbetslivet. Det är viktigt att varje individ ser syftet med det man gör. Det är viktigt att ständigt utforma insatser som har tydliga kopplingar till arbetslivet så att man inser vitsen med de insatser man går igenom.Den första insats som föreslås är möjligheten till ett yrkesbasår som erbjuds personer som inte gått i skolan . Målet med denna insats är att ge personen introduktion till nytt arbete med tyngdpunkten på praktisk träning. Basåret ska bestå av arbetsträning, undervisning i svenska språket som är kopplat till yrket och teoretisk utbildning med inriktning på behoven på arbetsplatsen.Herr talman! Det tar tveklöst för nya svenskar att etablera sig i det svenska samhället och på den svenska arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor. Det var mycket välkommet av regeringen att tillsätta en utredning om utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Av utredningens slutbetänkande kan man utläsa att utrikesfödda kvinnors lägre sysselsättningsgrad inte beror på vare sig deras stora familjer eller ovilja att arbeta. För mig var detta ingen överraskning, men vi behövde tydligen en utredning för att få det klart och få bukt med en del av våra fördomar.Det regeringen föreslår, och som har drivit, är att etableringsinsatserna även ska omfatta kvinnor som kommer till som anhöriga och familjemedlemmar som kommer som anhöriga, vilket inte har varit fallet tidigare. På så sätt ges dessa kvinnor en ärlig chans att påbörja sin egen etablering och bli delaktiga i det svenska samhälls- och arbetslivet, också på egen hand, som en individ och inte bara som en del av en familj.Herr talman! Många av de insatser som betänkandet berör handlar i stor utsträckning om de nyanlända. Det är jätteviktigt, det har tidigare inte fungerat, och mycket av förklaringen till att det tar så för en invandrad att få ett arbete och etablera sig är den första tidens icke-fungerande insatser. Med etableringsreformen tar man hand om de nya svenskar som kommer till för att de ska få en snabbare introduktion i det svenska samhället och arbetslivet. Den är oerhört viktig.Vi har fortfarande en utmaning gällande dem som har varit här . De utmaningarna måste vi adressera vidare och diskutera och hålla debatten levande. Vi får inte glömma dem som har varit här och är utan arbete. Arbetslinjen ska fortsatt vara i fokus för denna grupp, med sysselsättning som ger meningsfullhet och ingång till samhället.Det är mycket viktigt att diskutera integrationens utmaningar utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Våra insatser måste fungera som en bro till ett framtida liv i , inte som själva livet. Kanske en ny svensk måste få veta när integrationsinsatserna tar slut. När blir jag svensk och accepterad?Herr talman! Jag vill avsluta mitt anförande med att återigen tala om min första tid i , detta vackra land. Det var inga statliga insatser eller kommunala projekt som fick mig att känna mig välkommen eller som en del av det samhälle jag levde i uppe i , i . Det var först när jag fick svenska vänner och lärde mig språket som jag började känna att jag kunde manövrera i mitt nya hemland. Det var vanliga människor som vågade dela med sig av sin tid, sin vardag och sin kultur som lärde mig älska . Det var när jag fick mitt första sommarjobb som 16-åring som jag insåg vikten och vitsen med fikapauserna, trots att vi hade läst om det ganska mycket på skolbänken i svenskundervisningen. Det går inte att utkommendera människor att börja umgås med varandra eller grannar att säga hej till varandra. Det är inte vårt jobb som politiker, men det vi kan göra som politiker är att se till att röja hinder i vägen, att bryta utanförskapet och sänka innanförskapets höga murar. Det handlar inte bara om att ta sig ut ur utanförskapet, det handlar också om att ha ett innanförskap som är inkluderande och välkomnande.