bet · H001KU9 · 2012-11-16 00:00:00 — Vikten av skyndsamhet i prövningen av framställningar om utfående av allmänna handlingar talar för att nämndmyndigheterna ges denna möjlighet till delegering. Utskottet vill dock särskilt framhålla att sådan delegering inte får bli slentrian. En nämnd som använder sig av denna möjlighet får förutsättas lägga sig vinn om en noggrann prövning och en tydlig avgränsning av varje delegering. I övrigt vill utskottet framhålla att nämndmyndigheternas självständiga ställning inte försvagas av de nu aktuella regleringarna utan om något förtydligas. Vidare ser utskottet det som värdefullt att skyldighet att på olika sätt biträda nämndmyndigheterna uttryckligen ska framgå av lagen med instruktion för , liksom att ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. Sammantaget anser utskottet att riksdagsstyrelsens förslag är väl avvägda. Utskottet föreslår att bifaller framställningen. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2012/13:RS1 Reglering av nämnder: antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782). antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Det blir ett betydligt enklare ärende, för det är ett enigt utskott som behandlat riksdagsstyrelsens skrivelse i KU9 Reglering av nämnder.Det här är ett förslag som innebär ett nytt och modernare regelverk för nämndmyndigheter under . Samtliga nämndmyndigheter, utom och , får nya instruktioner som bygger på äldre motsvarande författningar.Förändringarna gäller bland annat nämndernas ledning, men liksom tidigare ska ha en instruktion som är beslutad av riksdagsstyrelsen. Styrelsen har dessutom uppdragit åt riksdagsdirektören att utreda om en reglering av partibidragsnämnden.Det är viktigt att klargöra ansvarsförhållandena mellan riksdagsförvaltningen och nämnderna. Av instruktionen ska framgå att förvaltningen ska biträda nämndmyndigheten och att förvaltningen ska svara för de utbetalningar som krävs med anledning av beslut som fattats i nämnderna, eftersom nämnderna inte har någon egen budget.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och kommer att innebära en rad följdändringar i andra författningar.I riksdagsstyrelsens skrivelse finns en redogörelse för ärendets beredning fram till dess att framställningen beslutades. Förslaget har remissbehandlats av bland andra , ombudsmän, , och Kammarkollegiet.Förslagen i framställningen innebär i huvudsak att den nuvarande regleringen förs över till nya instruktioner för nämndmyndigheterna som bland annat ska innehålla bestämmelser om nämndmyndigheternas sammansättning och uppgifter.Det kan också nämnas att förslaget innefattar delvis nya bestämmelser om ledning, delegering och ärendenas handläggning samt bestämmelser om arvoden och ersättningar.För vissa av nämndmyndigheterna saknas bestämmelser om vilken ledningsform som gäller, och detta är naturligtvis otillfredsställande. Därför föreslår riksdagsstyrelsen en reglering av ledningens verksamhetsansvar som delvis har sin förebild i myndighetsförordningen.När det gäller ärendenas handläggning kan man notera att det finns ett förslag till reglering om beslutsfattande utan sammanträde. Varje myndighet ska ha möjlighet att i sin arbetsordning få avgöra hur detta ska regleras, till exempel genom kontakter mellan ordförande och de andra ledamöterna.Vad gäller överklagande av ärenden finns inom förvaltningsrätten beslut att ärenden får överklagas om inget annat är föreskrivet. Sådan reglering finns när det gäller beslut i nämndernas kärnverksamhet under överklagandenämnd.Men riksdagsstyrelsen föreslår ett uttryckligt tydligt överklagandeförbud beträffande beslut som fattats av överklagandenämnd och att överklagandeförbud tas in i nämndens nya instruktion.Riksdagsstyrelsen anser att det finns behov att klargöra den ekonomiska ansvarsfördelningen mellan och nämndmyndigheterna, som man anser som oklar. Instruktionen bör förtydligas så att det framgår att förvaltningen ska biträda nämndmyndigheter.Herr talman! Ett enigt utskott instämmer i de bedömningar som riksdagsstyrelsen har gjort i framställningen, och utskottet vill framhålla att nämndmyndigheternas självständiga ställning inte försvagas utan förtydligas.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.