bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — När patientrörlighetsdirektivet nu genomförs är det viktigt att patienter som behöver och söker omfattande vård vilket ofta är fallet när det gäller slutenvård i ett annat medlemsland inte ska behöva betala ur egen ficka och ligga ute med stora belopp för att sedan kanske få ersättning från hemlandet. En sådan ordning skapar oacceptabla skillnader mellan dem som har goda ekonomiska förutsättningar och dem som inte har sådana möjligheter. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m., punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U17 yrkande 11 och 2011/12:U315 yrkande 19 och avslår motionerna 2011/12:U18 yrkandena 57 och 63 samt 2011/12:U19 yrkandena 4 och 5. bör jordbruksstödet avskaffas, och de resurser som därmed frigörs kan i stället bl.a. ge utrymme för satsningar på landsbygdsutveckling och förbättrad miljö. som jordbruksbudgeten minskar i omfattning bör flera reformer genomföras. Landsbygdsprogrammets andel av jordbruksbudgeten bör öka, och en större del av budgeten ska vara ersättningar för kollektiva nyttigheter som investeringar för att minska jordbrukets klimat- och miljöpåverkan. Direktstöden bör förgrönas, byggt på möjlighet till regional flexibilitet och stimulanser till ekoodling. Den nuvarande skeva fördelningen av jordbruksstöd mellan medlemsländerna måste jämnas ut. finns inte tillräckliga möjligheter för ett medlemsland att öka fokus på sund djurhållning. Det är väsentligt att regeringen driver denna fråga med kraft i rådet. Vi vill också påminna regeringen om tillkännagivande om djurtransporter som behandlas i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU20. Vi vill dessutom påminna regeringen om det tillkännagivande som handlar om att regeringen med kraft ska verka för att förbudet mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i inom ramen för (bet. 2011/12:MJU10). Vi anser liksom regeringen att det är viktigt att fiskeflottornas kapacitet överensstämmer med fiskemöjligheterna, men vi delar inte regeringens uppfattning att överförbara fiskenyttjanderättigheter är rätt lösning. Dessa bör vara frivilliga för länderna att införa eftersom fisket skiljer sig åt utifrån medlemsländernas olika förutsättningar. Vi anser därför att regeringen bestämt ska säga nej till tvånget att varje land ska införa överlåtbara fiskenyttjanderättigheter. En rad avtal mellan EU och tredjeländer om fiskerättigheter står nu på tur att behandlas av rådet och parlamentet. När det gäller avtal med utvecklingsländer menar vi att EU ska stödja dessa länders utveckling inom fiskesektorn och avstå från att nyttja fiskerätter fram till dess länderna har en egen fiskekontroll och förvaltning som motsvarar de krav som ställs inom EU. Vi anser det viktigt att vi fortsätter att hjälpa de utvecklingsländer som EU har avtal med att utveckla och stärka sin fiskeförvaltning genom både ekonomiskt stöd och kunskapsöverföring. Men det innebär inte att vi ska underhålla en för stor fiskeflotta inom EU med fiskerätter som undergräver dessa länders möjligheter till arbetstillfällen och möjlighet att försörja befolkningen med bra livsmedel. När regeringen bereder förslag från kommissionen inför avgöranden om ett svenskt ställningstagande i är det väsentligt att regeringen utgår från de krav som ett enigt miljö- och jordbruksutskott har tagit ställning till, vilka finns redovisade i utlåtande /12:MJU7. När det gäller frågor om att inleda förhandlingar om nya avtal är det väsentligt att fiskekontroll och beståndsförvaltning finns på plats. Under inledningen av 2012 har det danska ordförandeskapet försökt lösa den tvist som uppstått mellan medlemsländerna om möjligheten för enskilda länder att säga nej till genmodifierade sorter som blivit godkända i unionen. gav mandat att stödja det danska kompromissförslaget. Vi menar att det är full rimligt att ett land ska kunna säga nej till GMO under de villkor som det danska ordförandeskapet har satt upp. Därför bör regeringen även fortsättningsvis arbeta för att frågan får en lösning i den riktningen. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m., punkt 20 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U19 yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 11, 2011/12:U18 yrkandena 57 och 63 samt 2011/12:U315 yrkande 19. EU:s resurser måste i högre grad gå till att möta nya hot, såsom klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, jordförstörelse, vattenbrist och liknande. Åtgärder för att minska användningen av fossila bränslen och konstgödsel inom jordbruket borde ha en hög prioritet i EU. Direktstöden bör fasas ut, och stöd bör i princip enbart betalas ut för miljönytta. Utformningen ska ske så att jordbruk kan bedrivas i hela landet. EU:s jordbrukspolitik är, trots vissa reformer, omodern och bygger i stor utsträckning på målformuleringar från efterkrigstiden. Den skapar en överskottssituation på EU-marknaden, vilket leder till att överskott dumpas på världsmarknaden och därigenom slår ut jordbruksproduktion i fattiga länder. Fördelningen av EU-stödet måste hanteras. Skillnaden i stödnivåer mellan olika medlemsländer måste utjämnas. Genom att tydligare koppla stödet till miljöfaktorer skulle stödet delas på fler och mindre aktörer. I skenet av en växande befolkning i världen och en globalt sett minskad åkerareal per person, bör självförsörjningsgraden av livsmedel och foder öka. EU:s exportsubventioner ska vara avskaffade till 2013 i enlighet med tidigare beslut. Det är viktigt att bevakar att så också blir fallet. Detta innebär att vi anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2011/12:U19 (MP) yrkandena 4 och 5. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m., punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 57 och 63 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 11, 2011/12:U19 yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:U315 yrkande 19. När det gäller unionens handelspolitik och säkerställandet av ett svenskt djurskydd är i grunden positiva till frihandel, men menar att avsteg från denna princip måste kunna göras undantagsvis. Ett exempel är import av djur som har utsatts för onödigt lidande. Just nu ser vi det anmärkningsvärda hända att , på grund av EU-beslut, inte kommer att kunna ha kvar gränsskyddet mot import av djur med multiresistenta bakterier och en rad andra sjukdomar. Detta är djupt olyckligt, då antibiotikaanvändningen har varit på en relativt låg nivå i jämfört med andra länder i . Vart det här nu tar vägen kan man verkligen vara bekymrad över. Om vi nu får en situation i där det antibiotika som finns tillgängligt visar sig vara verkningslöst är det inget annat än ett farligt steg bakåt i utvecklingen. ska verka för att alla EU:s fiskepartnerskapsavtal som inte handlar om byte av kvoter avvecklas. Vi ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. Man använder fiskeripolitiken och pengar från svenska medlemsavgiften, där är en stor nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och , som borde ha anpassats till hållbara fiskenivåer vid det här laget. Aktivt miljö- och klimatsamarbete, punkt 21 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 12 och avslår motionerna 2011/12:U18 yrkandena 62 och 65 samt 2011/12:U19 yrkande 6. Vi föreslår att länder i , däribland , tar ett nytt initiativ i klimatförhandlingarna som inte handlar om att dela bördorna av omställningen utan att dela möjligheterna och fördelarna. EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant och som delar oron för klimatförändringarnas konsekvenser. En sådan gemenskap skulle kunna få fart på investeringar och omställning genom att skapa ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. Kraven är stora på att EU tar ansvar för utvecklingen inför de fortsatta förhandlingarna, ansvar för att få till stånd ett nytt Kyotoavtal och ansvar för att medlemsstaterna gör egna inhemska utsläppsminskningar, vilket är det enda som kan ge trovärdighet när man ställer krav på andra länder. Det är av oerhörd vikt att nu fortsätter att med kraft stödja kommissionens ansträngningar att åstadkomma detta. Det gäller t.ex. färdplanen för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, som har behandlats i rådet och som har blockerat. bör också ställa sig bakom kravet att gradera upp EU:s klimatmål till 2020 till 30 procents minskning jämfört med . Vi uppfattar att regeringen förespråkar att EU:s utsläppsminskningar till stor del ska genomföras i utvecklingsländerna. Detta strider mot den analys som kommissionen har gjort i färdplanen. EU tjänar på att genomföra åtgärder på hemmaplan, och det svenska agerandet gör att tappar i trovärdighet i EU. bör också driva på för att EU ska ta fram förslag om hur EU:s ansvar för finansieringen av den gröna klimatfonden () ska tas. Kemikaliespridningen är ett av de stora miljöhoten i världen just . Vi menar att FN behöver tillsätta en forskarpanel så som redan gjorts för klimat och som planeras för biologisk mångfald. Regeringen bör verka för att EU driver denna fråga. De hormonstörande ämnena har uppmärksammats. Vi anser att regeringen bör driva frågor kring dessa ämnen i EU. Vi ser det som mycket positivt att den vid miljörådet tillsammans med tog upp frågan om EU:s arbete med hormonstörande ämnen. Kommissionen bekräftade att det pågick en studie om kunskapsläget och att resultatet av den skulle redovisas för rådet . har lite hänt, och flera länder har infört nationella restriktioner kring det hormonstörande ämnet bisfenol A i livsmedelsförpackningar. Vi menar att det är viktigt att regeringen fortsätter arbetet och överväger att införa egen nationell lagstiftning kring hormonstörande ämnen som en del i arbetet. Regeringen bör inom EU arbeta för att fler konstaterat hormonstörande ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista, för att de nya rönen om kombinationseffekter för hormonstörande ämnen ska få konsekvensen att de klassas så att de hanteras med större försiktighet än tidigare och för att tuffare gränsvärden ska sättas för hormonstörande ämnen. Över huvud taget behöver fler ämnen med farliga egenskaper föras in i Reachprocesser och på den s.k. kandidatlistan. Reach behöver också stärkas på många plan. Bland annat bör substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen skärpas och lågvolymämnen inkluderas. Även nanopartiklar bör granskas för att se om de uppfyller kraven för att införas på kandidatlistan. Vi vill i detta sammanhang även påminna regeringen om tillkännagivande i frågan om användningen av bekämpningsmedlet parakvat (miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU15). Ett av EU:s starkaste redskap för att klara den biologiska mångfalden är art- och habitatdirektivet. Det är en EU-reglering som visar att frågorna om biologisk mångfald är gränsöverskridande. Men vi vill se att den lista över hotade arter som skyddas i direktivet omarbetas oftare. Regeringen bör i EU arbeta för att nya arter som hotas kan föras upp på listan och arter där en gynnsam bevarande status har uppnåtts kan avföras från listan. Det behövs en mekanism för detta i direktivet. Aktivt miljö- och klimatsamarbete, punkt 21 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 62 och 65 samt avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 12 och 2011/12:U19 yrkande 6. ska verka för att färdplanen mot ett resurseffektivt inte genomförs. Kommissionens meddelande är i flera avseenden radikalt, där man återkommande ifrågasätter fundamenten i marknadsekonomin och ekonomisk tillväxt. Det är få partier som öppet har ifrågasatt om vi ska ha ekonomisk tillväxt. Kommissionens slutsats grundas på en rad missuppfattningar, där den mest uppenbara är att resurseffektivitet inte skulle vara en del av marknaden. Ett effektivt användande av resurser är trots allt definitionen av marknadsekonomi. Att slöseri med resurser skulle vara lönsamt faller på sin egen orimlighet. ska även verka för att strategin för biologisk mångfald i EU inte genomförs. anser att detta, med anledning av respektive lands unika miljö och olika förutsättningar, är frågor som i första hand bör behandlas på nationell nivå. När det gäller t.ex. frågan om s.k. invasiva arter krävs ingen EU-strategi. Den stora utmaningen ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång, långsiktigt klara både miljöutveckling och försörjningstrygghet samt att klara trygg finansiering och bibehålla konkurrenskraften. Kostsamma investeringar i europeisk infrastruktur och grön teknik för att säkerställa klimatmål genom enbart förnybar energi och avvecklad kärnkraft ser vi som ekonomiskt orimligt. Att lägga stora kostnader på europeisk industri kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed bidra till minskade resurser till forskning och utveckling. Vi anser att det bör finnas en rimlig balans mellan ekonomi och miljösatsningarna för att skapa det långsiktigt hållbara samhället. Målet att långsiktigt klara industrins konkurrenskraft får i sammanhanget inte åsidosättas. Öppenhet och insyn, punkt 22 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U19 yrkandena 9 och 10 samt avslår motion 2011/12:U315 yrkande 57. Frågor om öppenhet och insyn är viktiga att driva inom EU. Även om vissa måttliga steg har tagits inom EU i riktning mot ökad öppenhet återstår mycket att göra. Bakslag har dock också skett, inte minst , då hanteringen av olika reformer för att möta den ekonomiska och finansiella krisen väldigt ofta har ägt rum bakom stängda dörrar och med hemligstämplat underlag. Det är inte bra. Vi menar därför att det är av avgörande betydelse att de länder som önskar öppenhet inom EU med kraft verkar för detta. Vi vill därför att regeringen kraftfullt engagerar sig i arbetet för ökad öppenhet inom EU. Som ett led i arbetet med ökad öppenhet borde regeringen även se över hur insynen och öppenheten när det gäller EU-frågorna i kan öka. Regeringen har en skyldighet att informera och samråda med inför rådsmöten. finns också ordningen att utskotten ska involveras mer och tidigare i processen än vad som har varit fallet tidigare. Till dessa möten finns i regel skriftligt underlag. Det finns dock fortfarande problem med att underlag kommer sent, och i flera fall finns det inte på svenska, utan ofta på engelska. Detta gäller främst underlag till , som i regel kommer sist i process inför ministerrådsmötena. , och anser inte att det är godtagbart att det material som skickas till inför kommande ministerrådsmöten i så stor utsträckning enbart är på engelska. Vi menar att detta är oacceptabelt, inte minst ur demokratisk synvinkel. Språkkunskaper ska inte utgöra ett kriterium för möjligheten att utöva sin kontrollmakt som folkvald och för att kunna påverka regeringens agerande i EU-arbetet. Även för den som behärskar engelska i någorlunda hög grad utgör de enorma textmassorna (som oftast får samma vecka som har möten) en svårighet, då det till största delen handlar om ett komplicerat och rättsligt språk där det är viktigt att man även kan förstå detaljerna för att korrekt kunna bedöma de frågeställningar som behandlas. Det faktum att EU-dokument också ofta är fyllda med en EU-jargong och svårbegripliga formuleringar gör det inte heller lättare att begripa texterna. Vi inser naturligtvis att det inte alltid är regeringen som kan lastas för EU:s otillräcklighet på området, men efterlyser ett mer aktivt agerande från regeringens sida för att åtgärda problemet, eftersom situationen inte är tillfredsställande och inte har varit det alltsedan blev medlem i EU. Detta bör ges regeringen till känna. säte, punkt 23 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U19 yrkande 8 och avslår motion 2011/12:U315 yrkande 60. har två möteslokaler, dels huvudkontoret i , , dels möteslokalen med tillhörande kontor i , . På båda ställena finns nybyggda lokaler till mångmiljardbelopp. Huvudsakligen används lokalerna i , där man befinner sig . Sedan åker man till för ett fyradagarsmöte. Flyttcirkusen är en makalös misshushållning med ekonomiska resurser genom att håller sig med två stora byggnader, varav den i bara används . Resten av månaden står lokalerna tomma. Förutom att ledamöterna i ska ta sig till , vilket inte betyder så mycket eftersom de kommer från olika delar av EU, är det i runda tal 3 000 personer som ska transporteras mellan främst och . Personal, assistenter, ledamöter och tjänstemän, journalister, tolkar, översättare m.fl. ska göra denna resa en gång . Till detta kommer material och underlag som transporteras i ett 20-tal lastbilar från till . Detta kostar skattebetalarna , lågt räknat. Den gröna gruppen i tog fram en studie för att se vilka miljöeffekter denna flyttcirkus har. Det är vid Yorkuniversitetet som har gjort studien. Resultatet är skrämmande. Mellan 20 000 och koldioxidutsläpp genereras denna cirkus, vid en försiktig uppskattning (t.ex. är inte utsläppen för att hålla byggnaderna med värme den period de inte används inräknade). Det är lika mycket som 13 000 tur- och returresor med flyg över eller vad 4 000 genomsnittshushåll i producerar . och anser mot bakgrund av ovanstående att enbart ska ha ett säte, företrädesvis , och att den ska verka för detta. Detta bör ges regeringen till känna. Utbildningsfrågor, punkt 24 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 6669. 2020-strategin, som handlar om europeiska utbildningspolitiska mål, är mycket omfattande och djupgående för medlemsstaterna. Att från centralt europeiskt håll stipulera att en viss andel av den medelålders befolkningen ska ha högre utbildning strider mot subsidiaritetsprincipen på ett uppenbart sätt. Att stipulera en reformerad och moderniserad utbildning för alla enskilda medlemsstater på ett svepande sätt strider också mot subsidiaritetsprincipen och är dessutom kränkande för de stater som redan ligger långt framme i sina utbildningssystem. I direktivet Utbildning 2020 stipuleras det att av alla högskolestuderande ska ha tillbringat studietid utomlands, vilket strider påtagligt mot det nationella självbestämmandet och går långt utöver vad som kan anses nödvändigt för att hålla en hög utbildningsnivå för medlemsländerna. Dessutom kan det ses som en ren kommendering av studenter att bege sig utomlands. Beslut att studera utomlands måste baseras på den fria viljan och hela förslaget strider mot grundläggande demokratiska principer och hör inte hemma i den västerländska civilisationen. Samma problematik finns i direktivet vad gäller yrkesutbildning, där det stipuleras att av de 18- till 34-åringar som är yrkesutbildade ska ha haft en praktikperiod utomlands. Detta direktiv är direkt orealistiskt och strider också mot grundläggande demokratiska värderingar, där studenternas fria vilja måste få fälla utslag vad gäller studier utomlands. Vad som ska uppnås med dessa direktiv är oklart, likaså hur det praktiskt ska genomföras med avseende på nationernas sannolikt olika popularitet bland studenter. Resolutionen om en europeisk strategi för flerspråkighet går också långt utöver vad EU lämpligen ska ge direktiv om. Resolutionen bryter mot proportionalitetsprincipen. Uppmaningar att genom flerspråkighet stärka den sociala sammanhållningen är ej vetenskapligt underbyggda. Det är mycket långtgående direktiv för det nationella självbestämmandet och ska i stället beslutas på nationell nivå. Det måste vara upp till varje nation att besluta om vilka åtgärder man vill sätta in för att främja den sociala sammanhållningen. Samma principer gäller människors rörlighet. Att ge direktiv till de enskilda nationerna om att studenter ska skaffa sig kunskaper i minst två främmande språk strider mot proportionalitetsprincipen och det nationella självbestämmandet. Språkundervisning måste vara en nationell angelägenhet för de enskilda nationerna att besluta om. Direktivet inkräktar mycket djupt i de enskilda nationernas utbildningssystem, som måste vara exklusivt en nationell fråga. Samarbete om kultur och idrott, punkt 25 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 70 och 71. Det faktum att starka krafter inom unionen verkar för att delar av idrottspolitiken ska lyftas upp på överstatlig nivå är mycket oroväckande. Debatten kring förslaget till nytt mervärdesskattedirektiv blixtbelyser såväl det generella problemet med tvingande överstatlighet som det faktum att idrottslivet i de europeiska länderna är organiserat på helt olika sätt och att det därför inte är möjligt att med bibehållen kvalitet pressa in alla länder i samma form. Regeringen bör kompromisslöst arbeta för att idrottspolitiken förblir en nationell angelägenhet. Kulturpolitiken bör möjligt återgå till att vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten. Tills detta har blivit verklighet är det av största vikt att regeringen verkar för att den europeiska kulturpolitiken bedrivs med största möjliga respekt för skattebetalarnas pengar, subsidiaritetsprincipen och nationernas kulturella särarter. Tyvärr är detta inte fallet . Den överstatliga kulturpolitiken används som ett verktyg för att ovanifrån försöka skapa en artificiell, europeisk identitet som inte efterfrågas av medborgarna. Förslaget till programmet Kreativa saknar visserligen inte goda och välmenande aspekter, men det strider mot subsidiaritetsprincipen och har en tydlig identitetsskapande agenda. Regelverket kring stöd för digitalisering av biografer innehåller avsnitt som syftar till att gynna europeisk film på bl.a. den nationella filmens bekostnad. Även den europeiska kulturarvsmärkningen innehåller tyvärr drag av försök till centralstyrda identitetskonstruktioner som har väldigt lite med det kulturarvbevarande grundsyftet att göra. Regeringen bör i sitt fortsatta arbete sträva efter att motverka dylika tendenser. , punkt 6 (SD) (SD) anför: vill att regeringen inom EU ska verka för ett erkännande av som självständig stat. Detta ska dock inte ske kravlöst. anser att de förhandlingar som pågår mellan och bör slutföras och att man bör komma fram till en fredlig lösning mellan parterna och att den utlovade folkomröstningen bör genomföras. Om självständighetsalternativet vinner i folkomröstningen ska erkännas som en självständig stat förutsatt att de folkrättsliga kriterierna för bildandet av en stat är uppfyllda. Det vill säga a) ett folk, b) ett definierat område och c) en organisation som har kontroll över territoriet.