bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — Utöver rapporteringen där ska bolaget enligt ägaranvisningen också rapportera till Öppna biståndet (), IATI och /Dac. Under rubriken och bemyndiganden nedan tar utskottet ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndigande om kapitaltillskott till och motionsförslag om detta. Som ett led i utskottets uppföljningsarbete tar utskottet del av uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Vad gäller revisionen av myndigheterna noterar utskottet att det av budgetpropositionen framgår att finansutskottet har gett en revisionsbyrå i uppdrag att utföra en extern revision av , där myndighetens anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete finansieras via utgiftsområde 7. Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. Av årliga rapport framgår att har lämnat en upplysning i revisionsberättelsen för Sida. Genom att lämna en upplysning i revisionsberättelsen lyfter revisorn fram särskilt viktig information som lämnats i årsredovisningen. En upplysning innebär dock inte en modifierad revisionsberättelse. Genom den aktuella upplysningen i revisionsberättelsen för Sida fäster revisorn uppmärksamheten på att Sida i sin årsredovisning beskriver brister i den interna styrningen och kontrollen av hanteringen av biståndsinsatser. uppmärksammar också läsaren på att inte har gjort någon bedömning av den rättvisande bilden för de ekonomiska åtaganden som ingåtts av inom de anslagsposter som beslutar om, men som Sida administrerar utbetalningar för samt redovisar i sin årsredovisning. Utskottet övergår nu till att behandla förslag om anslag och bemyndiganden. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstilldelning på respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt från regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om bl.a. avräkningar, den allmänna inriktningen på internationella utvecklingspolitik och de tematiska prioriteringarna i biståndet, som redovisats tidigare i betänkandet, ställer sig utskottet bakom förslaget om medel under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 (Sida). Som framgått ovan besökte utskottet . Vid besöket gavs en översikt över institutets forskning som är organiserad i fyra kluster: konflikt, säkerhet och demokratisering, globalisering, handel och regional integration, landsbygdens förändring, resurser och ägande samt städers dynamik. Inom samtliga forskningsområden betonas fattigdomsfrågor och fattigdomsrelevans samt jämställdhetsperspektiv. Av budgetpropositionen framgår att det pågår en översyn av . Statskontoret, som på regeringens uppdrag genomför översynen av institutets roll och funktion som svensk myndighet, ska redovisa uppdraget . I uppdraget ingår också att samordna genomförandet av en kvalitetsgranskning av myndighetens forskning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslaget 1:3 . (FBA) är en myndighet för internationella fredsinsatser. Tillsammans med svenska och internationella partner arbetar FBA med konfliktförebyggande, återuppbyggnad, forskning och utveckling. Myndigheten bedriver också verksamhet med utbildning, samträning och övning för att utveckla förmåga inom fredsinsatser. Av budgetpropositionen framgår att regeringen arbetar med att förtydliga uppdraget för FBA. Till grund för detta ligger en myndighetsanalys av FBA som utförts av Statskontoret (2011:21). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget 1:4 . Utskottet anser att internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet för verksamheten är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetslandets nationella revisionsmyndighet. Inriktningen av internationella utvecklingssamarbete ska ligga i linje med svenska prioriteringar och slås fast efter samråd med Sida. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om en oförändrad tilldelning på anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. Utskottet har i ett särskilt avsnitt tidigare i betänkandet redogjort för den kritik som riktats mot internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) och som enligt regeringen har motiverat dess beslut om avveckling av myndigheten. Det har konstaterats brister i utvärderingen av svensk biståndspolitik och det finns en samsyn i utrikesutskottet kring behovet av reformering av utvärderingen av svenskt bistånd. Regeringen förbereder en omstrukturering från Sadev till en ny och mer ändamålsenlig utvärderingsfunktion. är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer till för samråd om den nya utvärderingsfunktionen. Utskottet fäster särskild vikt vid att övergången från Sadev till ny verksamhet sker överlappande och att det inte uppstår något glapp i utvärderingsverksamheten. I utvärderingen av Sadev har bl.a. möjligheten att rekrytera kompetent personal i ifrågasatts. Utskottet delar inte uppfattningen om rekryteringssvårigheter utan vill tvärtom peka på att det runt om i hela landet finns kompetens att tillgå. ligger dessutom geografiskt väl placerat för att verksamheten ska kunna knyta till sig forskningskompetens från både och våra nordiska grannländer. Därmed utesluts inte möjligheten att en framtida verksamhet under rätt förutsättningar skulle kunna förläggas till . Det är av stor vikt att det finns en fristående utvärderingsfunktion av god kvalitet. En bred politisk majoritet anser att det är angeläget med utvärdering av biståndets genomförande och långsiktiga effekter och att utvärderingsverksamheten svarar mot behovet av kvalitativt och relevant beslutsunderlag. Utskottet förutsätter att processen kring utformningen av en ny utvärderingsverksamhet ska vara transparent och att detta resulterar i en bred politisk enighet kring den framtida verksamhetsutformningen. Av yttersta vikt är även att funktionen är fristående och har ett stort mått av oberoende. Utskottet förordar att det anslag som i budgetpropositionen benämns Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete ersätts av ett anslag med benämningen Utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete (se tabell i bilaga 3). Anslaget ska användas för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete och får utöver detta användas för omstrukturering av den befintliga utvärderingsmyndigheten. Anslaget 2:1 Reformsamarbete i används främst för reformstöd till länder i , på västra och i . Medel från anslaget används för utvecklingssamarbete genom Sida, , , och . Samarbetet har ett tydligt reformperspektiv och inriktas på att stödja ett närmande till EU:s grundläggande värden, principer och normer. Stödet omfattar både policyfrågor och kapacitetsutveckling. Utskottet ställer sig bakom förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 2:1 , vilket är oförändrat jämfört med innevarande budgetår. I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkänner medverkan i kapitalhöjning i Afrikanska (AfDB) som innebär att under 20132020 ska betala in till AfDB och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 971 040 000 Units of Account (UA)4[ Units of Accounts (UA) är AfDB:s interna valuta och motsvarar IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR). I budgetpropositionen redogör regeringen för bakgrunden till det aktuella förslaget som är föranlett av Sydsudans medlemskap i . Utskottet anser i likhet med regeringen att det är önskvärt att stödja Sydsudans inlemmande i det internationella samfundet och att därmed förbättra förutsättningarna för landets utveckling. Kapitalhöjningen i AfDB innebär att grundkapital i AfDB ökar från 936 640 000 UA till 971 040 000 UA. Ökningen finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från ca 880 miljoner UA till 910 miljoner UA samt betala in 2 064 000 UA till AfDB utöver redan ingångna åtaganden. I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från ca till samt att beräknas betala in till AfDB. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om medverkan i kapitalhöjningen i AfDB och statliga garantiåtaganden i banken (prop.yrk. Utskottet övergår nu till att behandla förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden inom utgiftsområde 7. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett bemyndigande om att besluta om ett kapitaltillskott på högst till det statligt ägda bolaget . Som framgått ovan har motionsförslag lagts fram om att ska avslå förslaget. Utskottet har i ett särskilt avsnitt ovan redovisat information om styrning, kontroll och inriktning vad gäller . Enligt utskottets uppfattning innebär bolagets nya ägaranvisning att det biståndspolitiska uppdraget ytterligare har förtydligats. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett kapitaltillskott till (prop.yrk. 7) och avvisar motionsförslagen om att inte bevilja ett kapitaltillskott. Inga motioner har lagts fram när det gäller de övriga förslag om bemyndiganden i budgetpropositionen som utskottet tar ställning till nedan. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett bemyndigande att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142023. Förslaget tillstyrks av utskottet (prop.yrk. I budgetpropositionen finns en översikt över gjorda och förväntade ekonomiska åtaganden under anslaget. beräknas nya åtaganden uppgå till totalt . För den del av anslaget som beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2013 till ett belopp av ca som främst avser 17:e påfyllnaden av Internationella utvecklingsfonden i (), 13:e påfyllnaden i Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) och 6:e påfyllnaden av Globala miljöfaciliteten (GEF). För den del av anslag 1:1 som Sida disponerar beräknas nya åtaganden göras till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat och av att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslag 1:1 som disponerar beräknas nya åtaganden göras 2013 till ett belopp av ca . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om att bemyndiga regeringen att ikläda staten betalningsansvar för Sidas garantigivning till ett belopp av högst (prop.yrk. Garantiåtagandet innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Utskottet ställer sig också bakom förslaget i budgetpropositionen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för de lån som Europeiska investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (prop.yrk. 4), vilket motsvarar ca . I budgetpropositionen föreslås att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst , vilket motsvarar ca . Av budgetpropositionen framgår att eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Utskottet ställer sig bakom förslaget (prop.yrk. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett bemyndigande att för anslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142019. Av budgetpropositionen framgår att bemyndigandet främst avser Sida och åtaganden av långsiktig karaktär inom myndighetens alla verksamheter inom reformsamarbetet med . Utskottet tillstyrker förslaget (prop.yrk. Utskottet ställer sig också bakom förslag att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ska medges att ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142016 (prop.yrk. Mot bakgrund av utskottets överväganden tillstyrker utskottet sammanfattningsvis förslag i proposition 2012/13:1 utg.omr. 7 punkterna 10 och 11 samt regeringens förslag i punkterna 18 och 9 delvis och tillstyrker i fråga om Sadev motionerna 2012/13:U281 (V) yrkande 1 i denna del, 2012/13:U286 (SD) i denna del, 2012/13:U288 (SD) yrkande 14 i denna del, 2012/13:U318 (S) yrkande 2 i denna del och 2012/13:U341 (MP) yrkande 7 i denna del. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:U208 (V) yrkandena 15, 7, 8, 12, 14, 15 och 1922, 2012/13:U233 (FP) yrkande 1, 2012/13:U238 (MP) yrkande 1, 2012/13:U281 (V) yrkandena 1 i denna del och 2, 2012/13:U282 (FP) yrkandena 1, 3 och 4, 2012/13:U286 (SD) i denna del, 2012/13:U288 (SD) yrkandena 17, 913 samt 15 och 16, 2012/13:U296 (KD) yrkande 4, 2012/13:U306 (S) yrkandena 3, 911 och 12 delvis, 2012/13:U312 (MP) yrkandena 13, 2012/13:U315 (MP) yrkandena 13, 2012/13:U317 (MP), 2012/13:U318 (S) yrkandena 1 och 36, 2012/13:U327 (V) yrkandena 9, 11 och 19, 2012/13:U341 (MP) yrkandena 15 och 10, 2012/13:So595 (MP) yrkandena 25 och 26 samt 2012/13:MJ424 (S) yrkande 4. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna 2012/13:U203 (KD), 2012/13:U208 (V) yrkandena 9, 13 och 18, 2012/13:U223 (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U230 (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U233 (FP) yrkandena 35, 2012/13:U235 (KD, M), 2012/13:U244 (S), 2012/13:U257 (M), 2012/13:U262 (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:U284 (C) yrkandena 1 och 2, 2012/13:U285 (C), 2012/13:U290 (SD), 2012/13:U292 (KD), 2012/13:U296 (KD) yrkandena 13 och 57, 2012/13:U298 (M), 2012/13:U303 (FP), 2012/13:U308 (S), 2012/13:U335 (M) och 2012/13:U336 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om styrning och resultatuppföljning i bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbete. avslår också motionsyrkanden om ekonomiska och sociala rättigheter i biståndet och om partinära bistånd. Skrivelse 2012/13:164 läggs till handlingarna. Jämför reservationerna 12 (S, MP, V), 13 (MP, V) och 14 (SD). Bakgrund till resultatskrivelsen på temat demokrati och mänskliga rättigheter Som framgått behandlas i detta betänkande, utöver budgetpropositionen för utgiftsområde 7, även regeringens skrivelse 2011/12:164 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen har tidigare lämnat tre särskilda skrivelser om biståndets resultat: skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat, skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat och skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Dessa har behandlats i betänkandena /10:UU2 (rskr. 2009/10:88), 2010/11:UU2 (rskr. 2010/11:98) och 2011/12:UU2 (rskr. 2011/12: 83). Innan den första resultatskrivelsen utformades förde representanter för en dialog med en referensgrupp med företrädare för samtliga riksdagspartier. Huvudkomponenter i den nu aktuella resultatskrivelsen om biståndsinsatser för demokrati och mänskliga rättigheter framgår i början av detta betänkande. Det svenska bilaterala biståndet till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter (DMR-biståndet) har uppgått till mellan 3,5 och under 20072010, vilket i genomsnitt motsvarar av det bilaterala biståndet. Sida har i en resultatbilaga till sin årsredovisning 2011 belyst resultat av den verksamhet som myndigheten stöder vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. I resultatbilagan har Sida också redogjort för rättighetsperspektivets tillämpning inom myndighetens verksamhet och för resultat av den verksamhet som myndigheten stöder i de länder/områden som avslutat en samarbetsstrategiperiod , dvs. , , samt och . bidrar även genom multilaterala organisationer till verksamhet som syftar till att stödja demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen anser att bilaterala och multilaterala kanaler för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet är ömsesidigt förstärkande. I skrivelsen belyses multilateralt stöd via följande organisationer: UNDP, , , och International . Samtliga av dessa multilaterala organisationer har olika definitioner av begreppet demokrati och mänskliga rättigheter och beskriver och strukturerar sin verksamhet på skilda sätt. Även resultat från EU:s verksamhet inom demokrati och mänskliga rättigheter belyses i regeringens resultatskrivelse. beslutade regeringen om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i biståndet. I policyn anges tre fokusområden: medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättstatens institutioner och procedurer samt demokratiseringens aktörer. Där anges också att ett rättighetsperspektiv ska tillämpas inom hela utvecklingssamarbetet. I skrivelsen 2011/12:164 slår regeringen fast att resultatredovisningen från Sida och multilaterala organisationer visar att verksamheten är relevant utifrån prioriteringarna i regeringens policy. Utmaningen för både det bilaterala och det multilaterala utvecklingssamarbetet ligger i att mer systematiskt följa upp resultat på och att lyfta fram samband mellan de genomförda insatserna, synergier med andra aktörers insatser och de förändringar som har skett. I skrivelsen konstateras att det finns en risk för att slutsatser och lärdomar av redovisningen blir för generella och inte tillräckligt operativa för regeringens styrning. När det gäller möjligheterna att mäta effekter av bistånd till demokrati och mänskliga rättigheter bedömer regeringen att kvaliteten på de existerande instrumenten för att mäta demokrati måste utvecklas och att nya instrument tas fram, något som sannolikt är tidskrävande. I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar av resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet inom demokrati och mänskliga rättigheter. Där kommenteras de övergripande slutsatserna i Sidas ovan nämnda resultatbilaga. Sidas slutsatser är i sammandrag följande: det krävs djup kunskap om lokala förhållanden breda ansatser liksom flexibilitet, långsiktighet och uthållighet ger Sida ett mervärde hela kedjan av ansvarsutkrävande institutioner och aktörer bör stödjas och ett brett lokalt ägarskap stärkas politiskt känsliga frågor ställer särskilda krav riskanalys och riskhantering är viktiga för hållbara resultat en väl utvecklad mål- och resultatstyrning är viktig för hållbara resultat. I resultatskrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar av Sidas slutsatser om DMR-biståndet. Några av de centrala komponenterna i regeringens bedömning är följande: Maktanalyser borde i möjligaste mån användas i samtliga samarbetsstrategier som utgångspunkt för biståndets utformning i allmänhet och i DMR-biståndet i synnerhet. Det är positivt att har en bred ansats för att kunna göra genomtänkta och strategiska val om vilken roll just ska spela. Ställningstagandena i gällande DMR-policy är fortsatt relevanta. Regeringen delar Sidas slutsats om vikten av flexibilitet, långsiktighet, uthållighet och innovation. Alltför generella och ibland otydligt formulerade mål bör preciseras. DMR-biståndet ska även i fortsättningen stödja stat, parlament, partier och organisationer i det civila samhället. Parlament och partier i mottagarlandet har centrala roller för nationellt ägarskap och ansvarsutkrävande. Det är eftersträvansvärt att vara så strategisk som möjligt i valet av vilka potentiellt kontroversiella frågor som ska drivas i syfte att nå uppsatta mål för utvecklingssamarbetet. DMR-biståndets uppgift är att bidra till att stärka demokratiska värden och mänskliga rättigheter i samarbetsländerna på bred front. Regeringen har betonat vikten av att stödja s.k. motvindsfrågor på global nivå för ökat genomslag på nationell nivå, t.ex. gällande hbt-personers rättigheter, arbete mot dödsstraff och kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. I skrivelse 2011/12:164 redovisar regeringen också bedömningar av kvaliteten på resultatuppföljningen när det gäller EU:s och multilaterala organisationers verksamhet inom demokrati och mänskliga rättigheter. EU betonar vikten av demokrati och mänskliga rättigheter i sitt utvecklingssamarbete. Unionens redovisningssystem gör det dock svårt att systematiskt spåra resultat. Enligt regeringen bör EU ta fram ett enhetligt system som redovisar utvecklingsresultat dagens system är främst inriktat på att mäta om insatserna har genomförts på ett effektivt sätt. En av de svenska prioriteringarna i arbetet med EU-biståndet är enligt regeringen att verka för förbättrad resultatredovisning. Regeringen anser att multilaterala organisationers resultatrapportering inte tillgodoser behov av resultatinformation fullt ut. Samtliga organisationer redovisar huvudsakligen aktiviteter och prestationer samt exempel på insatser som illustrerar goda resultat. I begränsad omfattning rapporterar organisationerna om vilka slutsatser de dragit av sin resultatrapportering och hur de har utnyttjat eventuellt lärande för att förbättra sina program och insatser på landnivå. ska även i fortsättningen verka för att organisationernas resultatrapportering förbättras och att den utformas på ett lättbegripligt sätt och är tillgänglig för allmänheten. I kommittémotionerna 2012/13:U318 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 12 delvis, som avlämnades under allmänna motionstiden , hävdar att biståndet förändras i slutna processer. Regeringen har lagt ner Sadev utan att ge besked om hur utvärderingen ska organiseras i stället, och behåller i många fall de bilaterala samarbetsstrategierna oförändrade tills nya resultatstrategier ska komma på plats. Vidare har regeringen infört en ny struktur för anslagsposter med en ny verksamhetsindelning som följd, vilket har medfört att det råder oreda i biståndspolitiken efter att regeringen har suttit vid makten under en och en halv mandatperiod. I internationella överenskommelser slås fast att mottagarnas ägarskap och inflytande över utvecklingssamarbetet ska öka. Socialdemokraterna finner det oroande att signalerna om en biståndsplattform och vad som kallas resultaterbjudande snarare tycks avse givarstyrd kontroll och mätbara faktorer än långsiktiga resultat. Partiet betonar att styrningen ska vara tydlig och att rätt saker ska mätas och utvärderas. Jakten på kortsiktiga resultat får inte överskugga hållbarhet och långsiktighet och tillräckliga resurser måste avsättas för genomförande, uppföljning och analys. Socialdemokraterna vill enligt den sistnämnda motionen att ska fortsätta att lämna budgetstöd i utvecklingssamarbetet. Rätt utformat och med rätt partner främjar budgetstödet mottagarens ägarskap, ökad parlamentarisk och medborgerlig insyn och bidrar till öppenhet i hela statsbudgeten. Utvecklingssamarbetet ska präglas av effektivitet, kvalitet och måluppfyllelse och stor möda ägnas åt kontroll och utvärdering.