bet · GZ01MJU21 · 2012-06-04 00:00:00 — Utskottet hänvisar till vad som anförs ovan i fråga om Statskontorets redovisning av uppdraget. Utskottet uppmärksammar även att FVO i sin rapport års inspektion konstaterar att revisionen har visat att systemet för offentlig djurskyddskontroll är i ett övergångsskede. Till följd av den genomförda administrativa omorganiseringen utförs ett minskat antal offentliga djurskyddskontroller på gårdarna och det görs mycket få kontroller av djurtransporter. I rapporten framhålls vidare att brister oftast upptäcks framgångsrikt vid kontrollerna på gårdarna men att verkställighetsåtgärderna kan ta mycket att genomföra, även om de i allmänhet ger resultat. Djurskyddsstandarden på gårdarna och under transport är trots detta, enligt vad revisionsgruppen erfarit, tillfredsställande eller god. Utskottet välkomnar att antalet kontroller har ökat i förhållande till enligt uppgifter från . Enligt statistik från Länsstyrelserna har 162 kontroller utförts . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ366 (S) och 2011/12:MJ439 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, FP) om straff och kontrollsystem för djurförbud. Jämför reservation 19 (SD). Enligt motion 2011/12:MJ222 (S) bör regeringen återkomma med ett förslag till lagändring för att införa grovt djurplågeri i djurskyddslagstiftningen. I motion 2011/12:MJ369 (S) anförs att djurskyddslagen bör ses över vad gäller djurplågeri, och även i denna motion framhålls att det bör övervägas om brottet grovt djurplågeri bör införas. Enligt motion 2011/12:MJ388 (M) bör möjligheten att införa straff kopplade till bestämmelserna i 2 och 4 §§ i djurskyddslagen övervägas. I motion 2011/12:MJ234 (FP) anförs att regeringen bör arbeta för ett nordiskt kontrollsystem för djuruppfödare som har belagts med djurförbud. Utskottet noterar inledningsvis att det i betänkandet Ny djurskyddslag påpekas att många instanser har framfört att straffskalan för djurplågeri enligt bör skärpas. har även uppmärksammat utredaren på att allvarliga former av djurplågeri ökar, och att man har noterat att det blivit vanligare att sådana brott har sadistiska förtecken. Som ett exempel på detta nämner utredaren det mycket i medierna uppmärksammade fallet i där några ungdomar brände en kanin till döds (dom i mål nr B 4110-10). Så som framhålls i betänkandet ligger det emellertid utanför utredarens uppdrag att göra en översyn av och lämna några förslag i fråga om bestämmelser om djurplågeri. Utskottet noterar att utredaren mot bakgrund av vad som har framkommit anser att det finns ett behov av en allmän översyn även av bestämmelser om djurplågeri. Djurplågeri och brott mot djurskyddslagen är åtskilda t.ex. i fråga om krav på uppsåt och djurlidande. Inom ramen för den översyn som utredaren förordar bör därför frågor om det inbördes förhållandet mellan djurplågeribrottet och brott mot djurskyddslagen utredas enligt betänkandet. Överväganden om eventuella konsekvenser kan även behöva göras bl.a. i förhållande till djurskyddslagens förebyggande syfte och att brottsbalksbestämmelsen inte endast omfattar djur som hålls av människan utan även omfattar vilda djur. Vidare framhålls att det inom ramen för en översyn av djurplågeribrottet exempelvis kan övervägas om det skulle vara mer fördelaktigt att överföra bestämmelsen om djurplågeri till djurskyddslagen i syfte att samla straffbestämmelserna till samma specialstraffrättsliga lag på motsvarande sätt som t.ex. i jaktlagen och . Utredaren anför även att i det fall som djurplågeribestämmelsen ska finnas kvar i bör det övervägas om straffskalan ska höjas och om en indelning av grova brott och brott av normalgraden bör införas även i fråga om djurplågeribrottet. Det bör även övervägas om djurskyddsbrott i fortsättningen ska bedömas som artbrott, dvs. att sådana brott ska föranleda fängelse även när det inte har ett särskilt högt straffvärde. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ222 (S) och 2011/12:MJ369 (S) nu lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller straffsanktionering av 2 och 4 §§ djurskyddslagen noterar utskottet inledningsvis att utredaren anser att det generellt bör anläggas en skärpt syn på brott mot djurskyddslagen. Utskottet är medvetet om att dessa brott ses som allvarliga och stötande av många i samhället. Dessutom kan bristande efterlevnad av djurskyddsbestämmelserna ha en negativ inverkan på förtroendet för såväl djurhållning i allmänhet som lantbruksnäringen och dess relaterade näringar. Så som utredaren framhåller innehåller den nuvarande djurskyddslagen emellertid många bestämmelser som är av målsättningskaraktär och så allmänt hållna att de inte är lämpade för att vara straffsanktionerade. Även förslaget till ny djurskyddslag innehåller ett flertal paragrafer som utgör målsättningsstadganden eller i övrigt inte är tillräckligt konkreta för att kunna vara straffsanktionerade. Utredaren föreslår att föreskrifter meddelade av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i vissa fall ska kunna förenas med böter i straffskalan. Bestämmelsen om att djur ska hållas och skötas på ett sådant sätt att de ges möjlighet att utföra vissa naturliga beteenden i 3 kap. 2 § är ny. Enligt utredarens förslag ska bestämmelsen kompletteras med föreskrifter på vad som är sådana beteenden relaterade till djurs behov av rörelse, vila, komfort, sysselsättning och socialt umgänge. Utredaren anser att bestämmelsen är av central betydelse för hur djurhållning ska bedrivas. Enligt utredarens bedömning bör sådana föreskrifter kunna förenas med böter. Utskottet noterar vidare att det är bedömning att de mest klandervärda djurskyddsbrotten täcks av befintliga straffbestämmelser och att de därmed kan föranleda fängelse och att de mest straffvärda djurskyddsbrotten direkt borde kunna bedömas som djurplågeri enligt 16 kap. 13 § eller som brott mot djurskyddslagen. Denna uppfattning stöds även av riksåklagarens utvecklingscentrum. Uppsåtliga eller grovt oaktsamma brott som har inneburit djurlidande ska i första hand bestraffas som djurplågeri enligt . Enligt utredarens mening är det dock angeläget att anlägga en allmänt skärpt syn på grova brott mot djurskyddslagen. En höjning av straffskalan för grova brott bör därför göras enligt utredaren. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ388 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det slutligen gäller frågan om att arbeta för ett nordiskt kontrollsystem av djuruppfödare som har belagts med djurförbud noterar utskottet att ett flertal av de instanser som har inkommit med synpunkter i utredarens probleminventering uppger att de nuvarande reglerna i princip fungerar tillfredsställande. Många av dem som har svarat anser dock att en översyn av bestämmelserna om omhändertagande av djur och djurförbud är angelägen. Det som främst har framförts är att det finns vissa oklarheter och problem vid tillämpningen av reglerna. Detta gäller i huvudsak att det finns otydligheter i dagens lagstiftning och att det finns problem med kringgående av reglerna om djurförbud. Utredaren har i en enkätundersökning frågat länsstyrelserna vid hur många tillfällen som det har bedömts att djurskyddslagens regler för att motverka skenöverlåtelser och bulvanskap inte har varit tillräckliga. De situationer som uppges vara problematiska från kontrollsynpunkt är främst där någon av medlemmarna i en familj med djur har meddelats djurförbud eller där närstående har tagit över djur. Utredaren anser att kontrollmyndigheten bör följa upp meddelade djurförbud och kontrollera att djurhållaren faktiskt gör sig av med djuren. I annat fall bör kontrollmyndigheten fatta beslut om omhändertagande. Detta gäller även som framhålls i förarbetena till nuvarande djurskyddslag om djuren visserligen har överlåtits till någon annan som känner till djurförbudet men att den som har meddelats djurförbud fortfarande deltar i handhavandet av djuret. Utskottet har fått följande uppgifter från Landsbygdsdepartementet. I har vi ett nationellt register över personer som meddelats djurförbud. Detta gäller dock endast i och det är, med hänsyn till den personliga integriteten och lagstiftningen om personuppgifter, reglerat hur uppgifter ur det registret får användas. Regeringen har inte några planer på att förändra dessa bestämmelser. Ett medlemsförslag om ett nordiskt utbyte av information om djuruppfödare som har belagts med djurförbud har lagts fram i . Medlemsförslaget i fråga sändes ut på remiss av svenska delegation, till och några ytterligare instanser. är i sitt svar negativt till förslaget, dels med hänvisning till att svensk lagstiftning endast äger giltighet inom , dels med hänvisning till att det finns skillnader i djurskyddslagstiftningen olika länder emellan. anförde även att det hade fullt förtroende för att kan hantera detta inom sitt ordinarie kontrollarbete. Avslutningsvis påminner utskottet om att under sitt senaste ordförandeskap i 2008 arrangerade en konferens om djurskydd. har en nordisk arbetsgrupp inrättats med mål att säkerställa att de nordiska ländernas myndigheter inom djurskydd och livsmedel samarbetar effektivt. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ234 (FP) avslås. Importåtgärder, märkning m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande (S) om att bör arbeta för att EU inför en tydlig märkning av kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning. Motionsyrkanden (SD) om importförbud och halal- och kosherslaktat kött avslås. Jämför reservationerna 20 (SD) och 21 (M, FP, C, KD) samt särskilt yttrande 3 (SD). I motion 2011/12:MJ433 (SD) yrkande 2 efterfrågas ett importförbud för pälsvaror från länder som inte lever upp till de krav som stipuleras i svensk djurskyddslagstiftning. Även i motion 2011/12:MJ461 (SD) efterfrågas ett importförbud. Enligt motionen bör regeringen söka undantag från så att kan förbjuda import av kött från djur som har halal- och kosherslaktats utan bedövning. I samma motion (yrkande 2) anförs att kött från djur som har halal- och kosherslaktats utan bedövning och som säljs i ska märkas med en tydlig varningstext. Vidare yrkas att i EU ska driva frågan att kött från djur som har halal- och kosherslaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU (yrkande 3). Slutligen framhålls i yrkande 4 att den ska inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud mot obedövad halal- och kosherslakt inom hela unionen. I motion 2011/12:MJ368 (S) anförs att allt fler djur inom EU slaktas utan bedövning av ekonomiska skäl och att därför ska jobba för att EU inför tydlig märkning av allt kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning. Så som utskottet tidigare anfört i betänkande 2010/11:MJU20 är det inte möjligt att införa något generellt förbud mot import enligt det internationella regelverket inom (). En av hörnstenarna i det internationella handelsarbetet är att varje land har rätt att bestämma över sina egna produktions- och processmetoder och att importhindrande åtgärder inte får vidtas om det inte finns fara för hälsan bland djur och människor i det importerande landet. Enligt Landsbygdsdepartementet finns det en risk att krav på att inkludera djurskydd kan användas i protektionistiska syften. Detta är inte minst något som utvecklingsländer oroar sig för. Därför vill man inte se detta inkluderat. Innan det, enligt departementet, ens är realistiskt att diskutera att inkludera djurskydd i större utsträckning i än , är det nödvändigt att internationella standarder kommer till stånd. Det är något som aktivt arbetar för. Ett sätt att uppnå ett förbättrat djurskydd internationellt är att komma fram till multilaterala överenskommelser när det gäller djurskydd och att ta med frågan i bilaterala avtal mellan EU och tredjeländer. I utskottets betänkande framhölls vidare att det bör uppmärksammas att näringens engagemang ökar och att privata standarder skapas. Dessa kan i vissa fall vara mer effektiva för att förbättra djurskyddet globalt än att förlita sig på att stater ska agera. Utskottet noterar vidare att det i betänkandet Ny djurskyddslag framhålls att som medlem i EU har arbetat hårt för att höja djurskyddsnivån på den inre marknaden, vilket även till vissa delar lyckats. Det anförs vidare att det för det svenska inträdet i EU fanns en viss reglering av djurskyddet för djur som hölls för livsmedelsproduktion och som försöksdjur. Denna reglering som inte var särskilt omfattande har utökats eller skärpts på ett flertal områden. Det finns fortfarande områden där har mer omfattande och strängare regler än övriga EU-länder. I betänkandet framhålls även att en tendens som kan noteras är att regleringen av djurskyddet på EU-nivå går från direktiv, som medlemsstaterna ska inarbeta i den egna lagstiftningen, till förordningar, vilka gäller direkt i alla medlemsländer. I fråga om förordningar får medlemsländerna som huvudregel inte heller ha avvikande regler även om de har ställt högre krav än förordningen. Det påpekas också att ett antal avgöranden från i har visat att om lagstiftningen ställs på sin spets har oftast EU-regler om den fria rörligheten på den inre marknaden och förbud mot handelshinder företräde framför djurskyddsregler. Domstolen har dock också vid ett flertal tillfällen konstaterat att om området är oharmoniserat (inte har ett fullständigt gemensamt regelverk på området) så får medlemsländerna anta handelshindrande bestämmelser. Detta gäller så länge som bestämmelserna bl.a. är nödvändiga för att skydda djuren och proportionerliga. Enligt utredaren har konkurrenssituationen på den inre marknaden numera hårdnat ytterligare i och med tillkomsten av tolv nya medlemsländer 2004 och 2007, av vilka en del är stora jordbruksproducenter. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:MJ443 (SD) yrkande 2 och 2011/12:MJ461 (SD) yrkande 1. Märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning När det gäller märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning påminner utskottet om att en politisk överenskommelse nåddes inom EU vid jordbruksrådet om den nya förordningen om skydd av djur för avlivning. Av artikel 4 i förordningen framgår det att djur endast får avlivas efter bedövning. Bedövningen ska ske i enlighet med de metoder och de särskilda krav för tillämpningen av dessa metoder som anges i en bilaga till förordningen. Avsaknad av medvetande och känsel ska bibehållas till dess att djuret är dött. Av samma artikel framgår att kraven på bedövning inte gäller djur som slaktas med särskilda metoder som påbjuds av religiösa riter, under förutsättning att slakten äger rum i ett slakteri. Utskottet kan således konstatera att enligt förordningen ska alla djur bedövas före slakt, men att det finns ett undantag för djur som slaktas enligt metoder som påbjuds av religiösa riter. Förordningen trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . Utskottet påminner även om att enligt den svenska djurskyddslagen ska djur alltid bedövas före slakt, och det finns inte några undantag för religiösa slaktmetoder som kosher- och halalslakt (14 § djurskyddslagen). Detta kommer inte att ändras när den nya förordningen börjar gälla. Det kan tilläggas att elbedövning före slakt accepteras av många av världens muslimer, vilket gör att halalslakt av fjäderfän och får är möjlig i utan att man kommer i konflikt med djurskyddsbestämmelserna. Utskottet noterar att frågan om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning kom upp i slutskedet av förhandlingarna om ändringar i förordningen om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (och rådets förordning (EU) nr 1169/2011). Detta resulterade i att skäl 50 infördes i den förordningen. I skäl 50 står följande: Konsumenterna i unionen visar allt större intresse för hur unionens djurskyddsbestämmelser tillämpas i samband med slakt, till exempel om djuren bedövas innan de slaktas. Därför bör man i samband med en framtida unionsstrategi för djurskydd och djurs välbefinnande överväga en studie om lämpligheten i att ge konsumenterna relevant information om bedövning av djur. Utskottet noterar vidare att kommissionen i sitt meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 20122015 utöver det planerade förenklade regelverket föreslår att det utvecklas verktyg för att förbättra medlemsstaternas efterlevnad av reglerna, att det ges stöd till internationellt samarbete och att konsumenterna och allmänheten ska ges lämplig information. I detta sammanhang kommer kommissionen även att undersöka frågan om märkning i enlighet med överenskommelsen om lagförslaget om livsmedelsinformation. Kommissionen nämner också särskilt att i förekommande fall kommer konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna, särskilt religionsfriheten, att bedömas noggrant. Inom ramen för för djurskydd och djurs välbefinnande 20122015 har kommissionen tagit initiativ till att genomföra en undersökning om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning och resultatet ska presenteras 2013. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet är frågan om livsmedelsmärkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning uppe vid diskussionerna om den strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 20122015 som nämns ovan. tog dessutom upp problemet med slakt utan bedövning som inte är religiöst motiverad som en övrig fråga på jordbruks- och fiskerådet . Regeringen ville uppmärksamma kommissionen och de andra medlemsstaterna på att undantaget i artikel 4 utnyttjas av ekonomiska skäl, vilket strider mot lagstiftningens syfte. Man uppmanade kommissionen att öka sina ansträngningar att komma till rätta med detta problem och föreslog även ett antal möjliga åtgärder. Bland annat föreslogs gemensamma riktlinjer för hur slakten bör gå till, ett harmoniserat förfarande för godkännande och kontroll av aktörer som utför slakt utan bedövning samt riktade inspektioner i medlemsstaterna utförda av kommissionens granskningsorgan FVO för att se till att den gemensamma lagstiftningen efterlevs. Regeringen konstaterade vid samma tillfälle att märkning skulle kunna vara ett verktyg i arbetet med att minska överutnyttjandet av undantaget, och man framhöll därför att man från svenskt håll ser fram emot att ta del av kommissionens rapport om märkning. Utskottet anser att krafttag behövs för att se till att de gällande reglerna om slakt följs inom EU och välkomnar därför att regeringen lyfter denna fråga. I likhet med regeringen anser utskottet också att det är mycket otillfredsställande att det inom EU saknas stöd för krav på märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning, då utskottet anser det vara av stor vikt att konsumenterna kan välja kött från djur som har bedövats före slakt. Den undersökning om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning som kommissionen genomför och som ska presenteras 2013 är därför viktig i det fortsatta arbetet. I detta arbete bör regeringen driva frågan om konsumenters rätt att genom märkning få information om huruvida köttet de köper kommer från djur som har bedövats före slakt. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2011/12:MJ368 (S) bör ges regeringen till känna. Motion 2011/12:MJ461 (SD) yrkande 3 kan därmed lämnas utan åtgärd. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motion 2011/12:MJ461 (SD) yrkandena 2 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, C) om dvärgbandmask och djursmittsutredningen. Jämför reservationerna 22 (S) och 23 (S). Enligt kommittémotion 2011/12:MJ376 (S) yrkande 16 bör regeringen presentera åtgärder för att hejda smittspridningen av dvärgbandmasken. I motion 2011/12:MJ412 (C) framhålls behovet av kraftfulla insatser för att begränsa dvärgbandmaskens spridning i vårt land, bl.a. efterfrågas en central handlingsplan för alla myndigheter, verk och organisationer. I kommittémotion 2011/12:MJ376 (S) yrkande 15 uppmanas regeringen att meddela hur förslaget i (SOU:106) ska beredas vidare. Enligt uppgifter från upptäcktes den farliga parasiten rävens dvärgbandmask (Echinococcus multilocularis) 2011 hos fyra rävar i . Utskottet konstaterar att och har lämnat förslag till regeringen om utökad övervakning av parasiten, en handlingsplan för att kunna hantera situationen om parasiten blir vanligare lokalt och kunskapsspridning om vad som är känt om parasiten. Uppdraget har genomförts efter samråd med (), m.fl. I regeringsuppdraget konstaterar myndigheterna att mycket få människor i riskerar att bli sjuka till följd av rävens dvärgbandmask. När det gäller hundar bedömer myndigheterna med utgångspunkt i resultatet av övervakningen att samma information om avmaskning och hygien bör gälla i hela landet och inte bara i de områden där parasiten påvisats . Den som har en hund som äter sorkar eller möss kan avmaska och tvätta hunden vid behov, enligt . har upplyst utskottet om att verket har gått igenom den kunskap som finns när det gäller dvärgbandmask och livsmedel. Slutsatsen är att det inte behövs några nya specifika råd på grund av att dvärgbandmask hittats i . Risken att smittas av dvärgbandmask genom bär och svamp är obetydlig. Den är ovanlig här och sprids inte lätt till människor. Så som framhålls i årets budgetproposition, utgiftsområde 23, finns det i och med att dvärgbandmask hos räv har påträffats i ett utökat behov av information om och övervakning av denna förekomst. För detta ändamål tillfördes anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . Utskottet konstaterar vidare att 4 000 rävträck kommer att undersökas för rävens dvärgbandmask enligt uppgifter från SVA. För att minska risken att parasiten introduceras på nya platser i landet ger SVA också rekommendationer till hundägare om avmaskning efter resor utomlands. Landsbygdsdepartementet har upplyst utskottet om att förekomsten av parasiten övervakas. Den bedöms vara låg. utarbetar en handlingsplan för att kunna hantera situationen om parasiten blir vanligare. Landsbygdsdepartementet framhåller även att det finns en organisation för insamling och övervakning i vilken flera myndigheter deltar. Utskottet föreslår med det anförda att motionerna 2011/12:MJ376 (S) yrkande 16 och 2011/12:MJ412 (C) avslås. När det gäller (SOU 2010:106) har utskottet från Landsbygdsdepartementet fått veta att det inte kan säga mer än att ärendet är under beredning. Utskottet föreslår därför att motion 2011/12:MJ376 yrkande 15 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, KD) om djurskydd och djurhälsovård som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 4 (S). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 5 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i bl.a. i betänkandena /11:MJU20 Djurskydd, 2010/11:MJU19 Biologisk mångfald, 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den centrala djurförsöksetiska nämnden, punkt 1 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 21 c § och 21 d § regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534), med den ändringen att bestämmelserna får den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 4, bifaller delvis proposition 2011/12:138 i denna del och avslår motion 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del.