bet · H001SfU2 · 2012-12-03 00:00:00 — 2012/13:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag till anslag m.m. i fråga om utgiftsområde 8 Migration (prop. 2012/13:1) och motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna gäller anslagen eller anslutande frågor. Utifrån regeringens målsättning och för att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik träffades en ramöverenskommelse om migrationspolitik med de gröna . Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Regeringen föreslår att ska besluta om fördelning av medel på de olika anslagen, sammanlagt . I motionerna tas det bl.a. upp frågor om ärendehandläggning och om personalens utbildning och kompetens. Även frågor om asylsökandes ersättningar, boende och sysselsättning samt frågor om ensamkommande barn, vidarebosättning och offentligt biträde behandlas i motionerna. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. I ärendet finns 14 reservationer (S, SD, V). V-ledamoten har i särskilt yttrande redovisat sitt partis budgetförslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 8 Migration bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 8 punkt 1. anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 8 punkt 2 och avslår motionerna 2012/13:Sf309 av m.fl. (V), 2012/13:Sf312 av m.fl. (SD) och 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Reservation 1 (SD) 2012/13:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2012/13:Sf326 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 2 (S) Reservation 3 (V) Ärendehandläggningen och utbildningsfrågor m.m. 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 45, 2012/13:Sf343 av m.fl. (S), 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 16, 2012/13:Sf377 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5 och 7 samt 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 34. Reservation 4 (S) Reservation 5 (V) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2012/13:Sf391 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (S) Reservation 7 (V) 2012/13:Sf215 av (KD) yrkande 1, 2012/13:Sf271 av och (båda C), 2012/13:Sf275 av och (båda S), 2012/13:Sf327 av (S), 2012/13:Sf338 av och (båda SD) och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 8 (S) Reservation 9 (SD) 2012/13:Sf227 av m.fl. (SD), 2012/13:Sf288 av (FP) yrkande 1, 2012/13:Sf322 av och (båda S), 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkandena 13, 6 och 9, 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkandena , 2012/13:Sf370 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:Sf390 av i (M) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 4. Reservation 10 (S) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 13 (S) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 4244. Reservation 14 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (V)1 och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 8 Migration. Grunden för propositionen i denna del är den ramöverenskommelse som regeringen och de gröna träffade i syfte att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Även ett flertal motioner från den allmänna motionstiden som rör anslagen samt närliggande frågor behandlas i betänkandet. De behandlade förslagen återfinns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som och föreslår. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under ärendets beredning har generaldirektör informerat utskottet om bl.a. verkets ekonomiska situation och verksamhet. Vid samma tillfälle lämnade även verkets operative chef information om bl.a. vissa rättsliga frågor. På förslag av finansutskottet i betänkande 2012/13:FiU1 har bifallit regeringens förslag till utgiftsram, 9 för utgiftsområde 8 Migration. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning och avslår därmed förslag om annan medelsanvisning. avslår vidare motionsyrkanden om barn i asylprocessen, ärendehandläggningen, utbildningsfrågor, tolkar och utredningar om tortyr. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (S), 3 (V), 4 (S), 5 (V), 6 (S) och 7 (V) samt särskilt yttrande (V). Anslaget används för kostnader för personal och lokaler, exklusive bostäder för asylsökande, samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget används också för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, förvaltningskostnader förknippade med mottagandet av asylsökande, genomförandet av organiserad sysselsättning, förvarsverksamhet samt myndighetens uppgifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol. har dimensionerats utifrån ett intervall av nya asylsökande i stället för en statisk nivå för att kunna använda befintlig arbetskraft där behoven inom organisationen är störst. I propositionen anges att drygt 10 900 personer beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov antingen som flyktingar, alternativt skyddsbehövande, eller som övriga skyddsbehövande. Utöver det överfördes 1 896 s.k. kvotflyktingar till . Enligt budgetpropositionen sökte drygt 29 600 personer asyl i jämfört med 31 819 året innan, vilket är en minskning . Flest asylsökande kommer från , och . Konflikten i har utvecklats till inbördeskrig. Utvecklingen av säkerhetsläget i är mycket svårt att förutse men regeringen bedömer att sannolikheten för att många fler syrier ska söka skydd i är hög. Regeringen bedömer att antalet asylsökande blir väsentligt fler än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . behöver ha kapacitet att ta emot mellan 38 000 och 42 000 nya asylansökningar . Även antalet ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl bedöms öka, inte minst ansökningar om familjeåterförening. Sammantaget ökas anslaget med 2013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . Motion som rör anslaget 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf312 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:1 anvisar mindre än regeringen föreslagit. Som motivering anför motionärerna att den politik de förespråkar kommer att minska asyltrycket på . Förändringarna beräknas få full effekt 2014 med viss effekt . Motioner som inte rör anslaget 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett stärkt barnperspektiv i migrationspolitiken. Bland annat måste barnets bästa vara vägledande vid alla beslut som rör barn, och praxis i ärenden som rör barn och unga bör mildras. Även i motion 2012/12:Sf326 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att stärka barnperspektivet i asyl- och flyktingpolitiken genom att mildra praxis i ärenden som rör barn. I kommittémotion 2012/13:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev ålägger verket att i asylärenden som rör barn vara skyldigt att använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. I samma motion begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredning och bedömning av barns asylskäl (yrkande 2). Vidare begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att skriftligt redovisa hur åtta rekommendationer för åldersbedömningar av barn har genomförts i verksamheten (yrkande 5). Ärendehandläggningen och utbildningsfrågor m.m. I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om utbildning av personal vid och domstolar i genus-, barn- och hbtq-perspektiv i prövningsprocessen. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om tillsyn över tolkförmedlingar. Motionärerna menar att det nuvarande upphandlingssystemet innebär att man inte kan göra tillräckliga kontroller av mindre seriösa tolkförmedlingar. I motion 2012/13:Sf377 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av bättre landinformation i hbt-ärenden. Samma motion innehåller också ett förslag till tillkännagivande om behovet av kvalitetssäkring och uppföljning av verksamhet (yrkande 5). I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att föreskriva att personal med hbt-kompetens ska delta i utredningen av asylärenden där förföljelse av hbt-personer åberopas. I motion 2012/13:Sf343 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ska följa kvinno- och barnkonventionerna. I motion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att och andra myndigheter som arbetar nära flyktingar ska höja sin hbtq-kompetens. I partimotion 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera kurser i opartiskt användande av landinformation. I yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ge förslag på organisering av utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden i bl.a. rättsliga frågor samt ge förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. Motionärerna menar att det förekommer både komplicerade rättsliga frågor och svårbedömda faktiska förhållanden i utlänningsärenden och att det därför finns ett behov av förstärkta utbildningsinsatser. I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om utredningar om tortyr. Motionärerna menar att medicinska utredningar vid misstanke om tortyr måste följa tydliga rutiner. Om verket ifrågasätter att den asylsökande har torterats är det skäl för att genomföra en utredning. I motion 2012/13:Sf391 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tortyrskadeutredningar regelmässigt ska utföras i asylprocessen om den sökande eller en handläggare påkallar det. I partimotion 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 25 begärs att regeringen lägger fram förslag till en ändring i utlänningslagen som innebär att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda när det gäller tortyr. I yrkande 26 begärs det ett tillkännagivande om behovet av tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för att genomföra ett ökat antal tortyrskadeutredningar. Utskottet konstaterar att utvecklingen inom utgiftsområdet i stor utsträckning styrs av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och påverka. Samverkan mellan berörda myndigheter och effektiviteten i prövningsverksamheten i alla instanser påverkar också i stor utsträckning bl.a. vistelsetiderna och därmed utgifterna för mottagandet av asylsökande. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att fortsätter att utveckla organisationen och arbetssättet för att ytterligare öka förmågan att använda personalen på ett flexibelt sätt. Utskottet konstaterar vidare att regeringen, för att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik, träffade en ramöverenskommelse om migrationspolitik med de gröna . Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Utskottet noterar att ökade antalet asylsökande med jämfört med och regeringens bedömning är att antalet asylsökande 2013 kommer att bli väsentligt större än vad som tidigare prognostiserats. Utskottet vill peka på att erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. I utskottets yttrande över ramen för utgiftsområde 8 Migration (2012/13:SfU1y) avfärdade utskottet förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen och avfärdade därför också förslaget till en kraftigt reducerad ram för utgiftsområdet. förslag innebär sammantaget att anslagen inom utgiftsområdet mer än halveras, vilket i praktiken skulle omöjliggöra för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med folkrättsliga konventioner, såsom , och . Utskottet ifrågasatte också det realistiska i att genomföra de utgiftsminskningar som föreslår. Dessa utgiftsminskningar skulle förutsätta omfattande personalneddragningar och lokalavyttringar av såväl kontorslokaler som boende för asylsökanden. Den utgiftsminskande effekten av sådana åtgärder kan inte uppnås på helårsbasis med hänsyn till uppsägningstider för såväl personal som lokaler. Utskottet, som vid sitt sammanträde informerades av generaldirektör, noterar att myndigheten nu i sina prognoser beräknar antalet asylsökande till 54 000. För del skulle detta innebära att förvaltningsanslaget behöver öka med . Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov tillför medel i en ändringsbudget. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget 1:1 och avstyrker motion 2012/13:Sf312 (SD) i denna del. Utskottet vill betona att utlänningslagens portalparagraf om barnets bästa ska genomsyra hela asylprocessen. Barns egna asylskäl ska alltid utredas och bedömas individuellt. Barns egna asylskäl liksom förekomsten av barnspecifika former av förföljelse, dvs. allvarliga kränkningar av barnets rättigheter som riktar sig till barn måste därmed beaktas i asylprocessen. Utskottet kan också konstatera att det i regleringsbrevet för finns krav på att myndigheten särskilt ska redovisa hur den säkerställer att barns egna asylskäl utreds, bedöms och redovisas i besluten. har tillsammans med tagit fram en policy för arbete med barn. Syftet med denna barnpolicy är att fastställa hur myndigheten ska se till att barnets rätt och barnrättsperspektivet genomsyrar alla frågor som rör barn hos . har även tagit fram en utbildning om barns rättigheter och barnkonsekvensanalyser. För att säkerställa att barnpolicyn tillämpas samt att barnärenden hanteras enhetligt och rättssäkert har tillsatt en barnsamordningsgrupp med en särskild samordnare. Genom att arbeta med barnkonsekvensanalyser som metod har uppnått en större enhetlighet i hanteringen av ärenden som rör barn. Myndigheten har upprättat styrdokument, rutiner och mallar för mottagandet av asylsökande barn. I i migrationsärenden och i datasystem Skapa finns rutiner och mallar till stöd för att göra barnkonsekvensanalyser inför beslut i asylärenden. Utöver detta har även genomfört en kvalitetsgranskning av ensamkommande barns ärenden . Granskningen resulterade i ett antal förbättringsförslag, t.ex. om att genomföra utbildningsinsatser för att stärka kunskapen om hur barnkonsekvensanalyser görs på ett relevant sätt i asylärenden. genomförde utbildningsinsatser i detta syfte. Barn är även ett ämnesord som med viss sökteknik i Lifos (databas för rätts- och landinformation) medför att relevanta rättsliga avgöranden kan hittas. Beslut och domar där barn åberopar egna asylskäl kommer även fortsättningsvis att indexeras så att de är lätt sökbara i Lifos. Regeringen och de gröna har inom ramen för den migrationspolitiska ramöverenskommelsen enats om att uppdra åt att utarbeta informationsmaterial om asylprocessen för överförmyndare och gode män. Detta material finns nu tillgängligt. kom efter diskussioner med fram till en rekommendation om medicinska åldersbedömningar för barn i övre tonåren när barnet uppger sig vara under , men där det finns tecken på att personens verkliga ålder är högre och då det inte är uppenbart att personen är vuxen. hänvisar bl.a. till dessa rekommendationer i ett rättsligt ställningstagande för åldersbedömning daterat . Det framkommer även av det rättsliga ställningstagandet att muntliga utredningar ska genomföras av en tjänsteman med barnkompetens och barnrättskompetens. Mot bakgrund av det anförda och bl.a. arbetet med att säkerställa barnpolicy saknas det enligt utskottets mening skäl för att göra ett tillkännagivande om barnperspektivet i migrationspolitiken. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 4, 2012/13:Sf326 (S) yrkande 2 samt 2012/13:Sf204 (V) yrkandena 1, 2 och 5. Ärendehandläggningen och utbildningsfrågor m.m. Varje asylsökandes skäl ska prövas individuellt. I den individuella prövningen ingår också att ta hänsyn till kön, dvs. att ha ett genusperspektiv samt att ta hänsyn till hbtq-frågor. Av utlänningslagen (2005:716) framgår att den person är flykting som har välgrundade skäl att vara rädd för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning, kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp. I regleringsbrev för anges att verket vid fyra tillfällen ska lämna en analys av kompetensbehovet hos personal när det gäller kvinnor och barn samt särskilt utsatta grupper, varvid hbtq-personer särskilt tas upp. Av årsredovisning framgår det att har arbetat med frågor som rör hbtq-personer bl.a. i projektet borders. Genom projektet har en utbildning i normkritiskt synsätt införlivats i utbildningsprogram. inrättade också en särskild samordnare för hbtq- och genderfrågor. Utskottet konstaterar att genom de vidtagna åtgärderna aktivt arbetar med information och utbildning i hbtq- och genderfrågor. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 10, 2012/13:Sf377 (S) yrkandena 3, 5 och 7, 2012/13:Sf343 (S) och 2012/13:So595 (MP) yrkande 34 är i huvudsak tillgodosedda. Motionerna avstyrks därmed. Frågan om kurser i opartiskt användande av landinformation tas upp i en studie som genomförts gemensamt av och : Kvalitet i svensk asylprövning En studie av utredning av och beslut om internationellt skydd, som publicerades . UNHCR anser i rapporten att det är utmärkt att så mycket landinformation från Lifos finns tillgänglig och att rättschefens rättsliga ställningstaganden redogör för allmänna förhållningssätt till en viss fråga. Det är också bra att publicerar sina egna rapporter med landinformation. UNHCR rekommenderar även att (numera kallad i migrationsärenden) uppdateras med ett kapitel om hur man använder landinformation, inklusive citat, och hur man värderar relevansen av landinformation som lämnats in av den sökande. Inom ramen för den migrationspolitiska ramöverenskommelsen med de gröna gav regeringen i uppdrag åt att dels skapa ett system för att göra migrationsrättslig praxis och andra relevanta avgöranden från internationella domstolar och andra internationella prövningsorgan lättåtkomlig i Lifos, dels göra en allmän översyn av Lifos. redovisade översynen av Lifos i en skrivelse till regeringen . Av skrivelsen framgår det bl.a. att det inom pågår ett projekt som kallas Den lärande organisationen en asylprövning med hög rättslig kvalitet. Projektet syftar till att säkerställa en asylprocess som präglas av hög rättslig kvalitet och som kompletterar det arbete som redan bedrivs inom för att arbeta effektivt och med korta handläggningstider samt med den sökande i centrum. har vidare skapat en ny ingång i Lifos, Rättsfallssamling, där både nationella och internationella instansers avgöranden är sökbara. undersöker också möjligheten att skapa en mobilwebb med i princip samma innehåll. Som ytterligare ett led i översynen av Lifos har projektanställt två personer från som går igenom internationella avgöranden på det migrationsrättsliga området och skriver referat på svenska. planerar att regelbundet genomföra brukardialoger med domstolar och offentliga biträden i seminarieform, där även information om sökteknik i Lifos kommer att ges. Utbildning i sökteknik i Lifos ingår även i utbildningsprogram. Utskottet förutsätter att myndigheten arbetar vidare med att säkerställa ett opartiskt användande av landinformation i asylprövningen. Utskottet ser därför ingen anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 31 och 45. Det är Kammarkollegiet som är ansvarigt för att föra register över auktoriserade tolkar, rättstolkar, sjukvårdstolkar och översättare. Kammarkollegiet utövar också tillsyn över auktoriserade tolkar och auktoriserade översättare. överlämnade Statskontoret rapporten tolkningsfråga om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar (2012:2) till regeringen. Statskontoret hade bl.a. i uppdrag att identifiera för- och nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för auktorisation av tolkar och översättare, inklusive ansvaret för tolkregister, samt hur tillgången på tolkar kan ökas. Statskontoret fann inte några särskilda problem eller tydliga nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar. Problemet enligt Statskontoret är i stället att av de tolkar som finns saknar merparten formell kompetens, det vill säga auktorisation eller utbildningsbevis från den sammanhållna grundutbildningen av tolkar. Statskontoret anger i rapporten att det inte finns någon enskild åtgärd som staten kan vidta för att åstadkomma en tolkmarknad som en gång för alla tillfredsställer alla önskemål och behov. Även arbetar med tolkrelaterade frågor. driver projektet mig rätt att öka kvaliteten i mötet med den sökande i samarbete med Europeiska flyktingfonden. Projektets övergripande mål är att rättssäkerheten och effektiviteten i tolkade samtal vid ska öka. Projektet ska pågå t.o.m. . Utskottet kan konstatera att Kammarkollegiet och utövar tillsyn över tolkar m.fl. och förutsätter att den formella kompetensen i ett upphandlingsförfarande kontrolleras. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Sf364 (S) yrkande 16. Utskottet konstaterar att i i migrationsärenden finns information om rättsregler, bevisregler samt övriga tortyrrelaterade frågor som förekomst och effekter. Vidare anges i handboken bl.a. att information ska lämnas om landstingens kris- och traumaenheter, om Röda korset samt om möjligheten för den asylsökande att själv uppsöka sjukvården för att på egen bekostnad få ett intyg som stöder påståenden om tortyr. Behövs undersökningar eller dokumentation av eventuella kroppsskador ska det alltid utföras av medicinsk personal. Enligt rättsliga ställningstagande angående medicinska utredningar av åberopade skador, daterat , bör den som åberopar skador efter tortyr och inkommer med intyg som indikerar att han eller hon har varit utsatt för sådan behandling beviljas vidare utredning av skadorna. När det gäller frågan om beviskrav inom asylrätten anges i i migrationsärenden bl.a. att när det gäller påståenden om risk för dödsstraff, tortyr eller annan förnedrande behandling eller bestraffning får beviskraven inte ställas alltför högt. Om någon fullständig bevisning inte kan läggas fram bör den sökandes berättelse godtas om den framstår som trovärdig och sannolik. Med det anförda får motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 11, 2012/13:Sf391 (MP) och 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 25 och 26 anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks därmed. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning och avslår därmed förslag om annan medelsanvisning. avslår vidare motionsyrkanden om ensamkommande barn, mottagande av asylsökande och eget boende m.m. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (SD), 10 (S), 11 (SD) och 12 (V). Anslaget används för att finansiera stöd till asylsökande m.fl. och ersättningar till kommuner och landsting.