bet · GZ01MJU11 · 2012-03-01 00:00:00 — Vi vill därför få till stånd en dialog på ett tidigt stadium av tillståndsprocessen mellan Försvarsmakten och berörda aktörer. Det behövs vidare tydliga beslut från tillståndsgivaren som kan vägleda Försvarsmakten så att onödiga överklaganden inte blir nödvändiga. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller mitt förslag hänvisar jag till den nu aktuella motionen. Jag vidhåller de synpunkter jag framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk402 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttag av naturgrus bör förbjudas i de områden där de har betydelse för dricksvattenförsörjningen. 2011/12:C261 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring i fråga om översändning av ansökningshandlingar om vindkraftverk till Försvarsmakten. 2011/12:C268 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bestämmelser. 2011/12:T419 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten ska föregå med gott exempel genom att använda effektiva och miljöanpassade transporter. 2011/12:T471 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska flygbullret. 2011/12:MJ251 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöprövning med onödiga och utdragna processer. 2011/12:MJ254 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet på det nationella såväl som på det internationella planet med att sänka bulleremissionen från alla slag av produkter. 2011/12:MJ262 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att formerna för det kommunala inflytandet vid prövningar av vindkraftsetableringar ska begränsas. 2011/12:MJ285 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett gränsvärde för buller från vindkraftverk på max (A) vid en punkt från ett boningshus ytterväggar. 2011/12:MJ293 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det kommunala vetot. 2011/12:MJ299 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med framtida investeringar i ny infrastruktur ställa krav på att dessa investeringar ska balanseras med respekt för ägande- och nyttjanderätten och samhällets krav på ökad biologisk produktion i större utsträckning än . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som ett led i detta låta analyser som tillvaratar ovanstående intressen utgöra grunden för tillståndsprövning för infrastrukturinvesteringar. 2011/12:MJ339 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till ersättning för inskränkning av egendom till följd av inrättande av vattenskyddsområde. 2011/12:MJ348 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn med syfte att effektivisera processen vid miljöprövningar. 2011/12:MJ355 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värdefull bör ges ökat skydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att markens avkastningsförmåga i högre grad ska beaktas vid beslut om exploatering av för andra ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna om skydd mot exploatering av värdefull för andra ändamål bör ses över. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen nu inom EU bör framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en övergripande utredning om vilken politisk samstämmighet som råder inom miljöområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det kommunala vetot mot vindkraftsetableringar bör avskaffas. 2011/12:MJ402 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en genomgripande översyn av den samlade miljölagstiftningen. 2011/12:MJ411 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att förändra tillåtlighetsprövningen av pannor ämnade att förbränna animaliska biprodukter i uppvärmningssyfte. 2011/12:MJ420 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den aktuella lagstiftning som styr planering och anläggning av all infrastruktur. 2011/12:MJ447 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk. 2011/12:MJ449 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vilka utsläppsregler som gäller för . 2011/12:MJ455 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i terrängkörningslagen. 2011/12:MJ456 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på bullerbekämpning. 2011/12:MJ473 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av genomslag och uppfyllelsen av miljöambitionerna. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Motioner som bereds förenklat m.fl. (MP) m.fl. (S) och (båda SD) Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets motionsbetänkande Övergripande miljöfrågor m.m. För tids vinnande vill jag börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet, men jag står självklart bakom alla socialdemokratiska reservationer.Vi ska diskutera miljöfrågor väldigt brett. Det här motionsbetänkandet innehåller ganska många olika frågor, men jag tänkte inrikta mig på att prata om det övergripande och framför allt om de miljömål som vi har satt upp här i Sverige.Under de senaste åren har miljöfrågan blivit allt viktigare i samhällsdebatten. Det tycker jag är bra. Det är en fråga där alla måste ta sitt ansvar. Det handlar om att vi gemensamt globalt måste hitta sätt att jobba med miljö- och klimatfrågan. Men det handlar också om att i det lilla kunna göra skillnad. Det kan handla om allting från att panta burkar och lämna in batterier till att stora multinationella företag ska göra olika typer av energieffektiviseringar. Allt det här måste vi göra.Men det finns något som borde göras men som inte görs i tillräckligt stor utsträckning. Den måste ta ansvar för de mål man har satt upp och framför allt för den svenska miljö- och klimatpolitiken.Vi socialdemokrater anser att miljöfrågan måste prioriteras ytterligare. Och detta måste lyftas fram och bli tydligare inom alla sektorer i samhället. De mål som har satts upp måste vara rimliga, och de måste utgå från den ambitionsnivå som finns.Sverige är ett land som har varit duktigt på miljöfrågor. Men jag tycker att vi tappar, och vi har tappat de senaste åren.Vi socialdemokrater anser att det behövs ett nytt tänk. Det behövs ett helhetstänk inom hela miljöområdet. Det handlar inte om att sätta upp plakat där det bara finns en måltext. Det handlar om att mål måste kopplas till ambitioner, och ambitionerna måste tydliggöras i olika typer av verktyg för att vi ska få en konkret och fungerande miljöpolitik.Jag och vi tror att en miljövänlig politik är bra för . Det finns många åtgärder som ger olika typer av positiva effekter. Om man energieffektiviserar en fastighet leder det till miljönytta. Det leder till nya arbetstillfällen, och det leder till att vi får nya kunskaper och möjlighet till innovationer som vi sedan kan använda oss av och exportera.Ett effektivt sophanterings- och återvinningssystem ger en renare natur, men det ger också återvunnet material, och det kan innebära att vi har en viktig energikälla för att värma till exempel våra hus. Genom att göra miljönytta kan vi också göra samhällsnytta, och vi kan se till att blir starkare.Vi socialdemokrater har alltid trott på att man måste använda politik och våga använda politik. Jag tror att det finns många styrmedel som måste införas för att vi ska kunna uppnå de mål som vi har satt. Jag tycker att regeringen ibland litar väl mycket på vad omvärlden kommer att göra eller vad marknadskrafterna kan åstadkomma. Jag tror faktiskt att man måste våga för att uppnå de mål som vi har satt upp i dag.Herr talman! mål om att minska utsläppen till 2020 är bra. Men finns det från regeringens sida någon ambition att nå det här målet? Den har plockat bort ett antal styrmedel, till exempel skatten på handelsgödsel, som har varit ett oerhört effektivt instrument för att minska jordbrukets miljöpåverkan. Man har tagit bort det statliga stödet för klimatinvesteringar, som även det på många sätt har bidragit till att vi har minskat utsläppen av koldioxid. Och man blundar för ett antal områden i samhället, till exempel transportsektorn, där vi har oerhört stora problem. Vi måste faktiskt ta tag i de här problemen nu och inte vänta.Vi socialdemokrater anser att det måste finnas ambitiösa mål. har faktiskt ställt sig bakom ett antal ambitiösa mål, även om det finns vissa mål som skulle kunna vara ännu mer ambitiösa. Tyvärr har dessa mål inte följts upp med någon politik som gör att vi kommer att lyckas uppnå dem.Det finns inte tillräckligt mycket styrmedel och uppenbarligen inte en tillräckligt stor ambition från regeringen när det gäller att vilja nå de mål som vi faktiskt har ställt upp. Det tycker jag är oerhört problematiskt.Sverige behöver ett högre omställningstryck. behöver hitta och identifiera ett antal verktyg och styrmedel som gör att vi faktiskt kan uppnå de mål som vi har ställt oss bakom. För att göra det tror jag att man ibland måste genomföra åtgärder som kanske inte alla gillar alla gånger. Men här tror jag att det krävs ett och annat.Det finns vidare ett annat mål som har ställt sig bakom. Det är målet om att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen i 2030.I det här fallet tycker jag fortfarande att det råder en viss begreppsförvirring. Jag tycker inte att det är speciellt tydligt vad definitionen av det här målet innebär. Rent språkligt handlar det om att ett fordon ska gå att framföra utan fossilt bränsle, och det innebär i praktiken att de reella utsläppen från fordonsflottan 2030 inte har någonting med måluppfyllelsen att göra. skulle ju alla fordon kunna vara så kallade multifuel-fordon och då uppfylla regeringens mål men inte på något sätt påverka hur mycket utsläpp fordonsflottan ger.Det här är en fråga som jag tycker att regeringen måste fundera ett varv till kring, för vi måste jobba med transportsektorn, som är en av de bovar som släpper ut ganska mycket och som faktiskt bidrar till miljöförstörelse.Ett annat problem är att antalet miljöbilar har minskat. Vi hade en oerhört kraftig uppgång , men efter det har vi sett en minskning. Det tycker jag är problematiskt.Även på det här området har regeringen snarare avskaffat de fungerande stimulanser och incitament som har funnits än kommit med några nya. Och de nya förslag man har kommit med anser många med mig inte kommer att leda till speciellt många nya bilar inom miljöbilsflottan.Slutligen tänkte jag ta upp ett annat miljömål där jag också tycker att vi har en hel del kvar att jobba med i den här kammaren och i som helhet. Det är målet kring en giftfri miljö. Det här är ett av de absolut svåraste målen. Det kommer att krävas största möjliga gemensamma kraft för att vi ska kunna lösa det.Här är jag som socialdemokrat oerhört bekymrad över att genom regeringen har omformulerat miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö. Enligt min uppfattning innebär den omformuleringen att regeringen faktiskt har sänkt ambitionsnivån. Det kanske kan vara hedervärt om man inte tänker uppnå målen, men det är ändå problematiskt.Jag anser att det även på det här området saknas många konkreta förslag när det gäller hur vi faktiskt ska uppnå målen. Det har skjutits till lite ytterligare pengar till Kemikalieinspektionen, men det kommer inte på något sätt att räcka för att uppnå de väldigt ambitiösa och tuffa mål som finns även på detta område.Herr talman! Vi socialdemokrater vet att de svenska miljömålen kommer att bli svåra att uppnå. Vi vill därför betona att det här arbetet måste prioriteras.Vi vill höja ambitionen inom miljöpolitiken och genomföra ett antal krafttag för att på så sätt kunna uppnå de mål som vi har ställt oss bakom. Det krävs höga ambitioner och bra verktyg för att vi ska lyckas.Jag tror att med ekonomiska styrmedel kan vi stimulera fler människor och företag att ändra sina beteenden och på så sätt skapa en utveckling som är ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar. Då tror jag att vi måste använda oss av verktyg som klimatskatter, energiskatter och miljöskatter men också lagstiftning, utsläppsrättigheter och olika typer av certifikat.Vi socialdemokrater anser att med tydliga mål och konkreta förslag kan vi nå de mål som vi har ställt oss bakom, men då krävs det att man visar att man har ambitionen att nå dem. Det var för väl att kom före mig och satte debatten lite grann i sitt sammanhang. Jag hade tänkt dyka direkt ned i de allra grottigaste små detaljerna i miljölagstiftningen och miljöprövningssystemet och skrämma bort alla åhörare med en gång.Men om det ändå är några kvar kan jag göra ett litet försök att i alla fall sätta den bredare bilden innan vi går in på detaljerna.Miljöpolitik handlar i allra högsta grad om politik. Om vi förväntar oss att människor i sin vardag ska vilja göra de miljövänliga valen måste vi som politiker också se till att det finns förutsättningar för det. Det är inte så himla lätt att vara miljöhjälte om det är mycket dyrare och krångligare att göra de miljösmarta valen.Men vi kan faktiskt förändra det. Vi kan använda skatter och andra ekonomiska styrmedel som ser till att det som är långsiktigt hållbart också blir kortsiktigt lönsamt. Vi kan se till att det lönar sig både för den vanliga människan och för företagen att ta fram de smarta produkterna som kommer att leda omställningen till ett grönare samhälle snarare än att det ska löna sig att köra på i gamla hjulspår som vi vet inte håller i längden.Vi har också ett viktigt ansvar för miljöreglerna. Lite krasst är det så att det som är riktigt farligt inte ska vara tillåtet. Det handlar inte bara om att vi ska gynna det som är lite mindre livsfarligt, utan det ska bort. Ungefär så enkelt är det.Den här debatten ska egentligen inte handla om den ekonomiska biten utan snarare om lagstiftningsbitarna, alltså om de verktyg vi har inom miljöjuridiken och som är vårt övergripande ramverk för miljölagstiftningen. Det är den jag nästan helt tänker fokusera på i den här debatten som egentligen är lite av en slasktrattsdebatt om allt som kallas övergripande miljöfrågor med mera. "Med mera" skalar jag alltså bort, så nu kör vi miljöbalken.Miljöbalken kom till 1998. Vi hade förstås haft miljölagar även tidigare, men valde man att baka ihop de flesta av dem i en enda lag under samma paraply och med samma övergripande principer för hela miljöpolitiken.Nu har det gått , , så det börjar bli dags att stanna upp och fundera lite på om det blev som man hade tänkt sig. är det en och annan som har stannat upp och funderat lite grann, och den ena efter den andra lyfter fram områden där man inte tycker att blev riktigt som man hade tänkt sig. En del saker har förstås ändrats, men mycket är också kvar.Hur var det då tänkt? Jag var inte med när det begav sig, ska jag erkänna, så om det är någon här i salen som var med får ni hojta till om jag har missuppfattat saken.Som jag har förstått det var tanken ungefär så här: Grunden är att om man ska starta en verksamhet som kan tänkas vara miljöskadlig ska man söka tillstånd för det. I den prövningen ska alternativa lösningar och möjligheter att begränsa negativa miljöeffekter undersökas och så ska nyttan vägas mot kostnaderna.För att bli lite mer specifik kring tillståndsprövningen fanns det också idéer om att man skulle ha en samlad prövning i stället för att man tittar på olika delar för sig och missar hela överblicken. Det fanns tankar om att om inte den som bedriver verksamheten själv tar initiativ till att ompröva föråldrade tillstånd skulle myndigheterna göra det så att man har moderna tillstånd som är uppdaterade med hur vi ser på miljön allteftersom vi lär oss mer om den och utvecklingen går framåt och så vidare.Man tänkte sig också att de här tillstånden skulle ha väldigt tydliga villkor så att det går att utkräva ansvar om de inte följs. För att det här ska fungera krävs inte bara att någon som vill driva verksamheten driver sin linje utan också att det finns en duktig och kompetent motpart som kan företräda allmänhetens intresse av en renare miljö mot verksamhetsutövarens intresse som är att bedriva verksamhet.Sedan behövs det så klart också att den myndighet som gör bedömningen ska ha bra miljökompetens och allt sådant.Hur gick det då med detta? I praktiken har det ifrågasatts om det här verkligen har funkat som det ska alla gånger. Jag kan ta några exempel. En del kanske ni känner till, en del inte. När det gäller gruva i har det varit mycket diskussion om hur långt man kan gå i att godkänna ändringar av en verksamhet som kanske egentligen borde innebära att man omprövar hela verksamheten samlat.Turerna kring kalkbrottet i Bunge på , ett viktigt naturområde, är en annan fråga som det har varit mycket diskussion kring, om det verkligen är så att man tillämpar generella hänsynsregler och EU:s art- och habitatdirektivs krav på biologisk mångfald på ett korrekt sätt.Ett annat exempel är gruvor i som släpper ut mer farliga metaller än vad de egentligen skulle få göra men där villkoren är så luddigt skrivna att de ändå inte kan ställas till svars för det.Då undrar man hur de här villkoren ska vara formulerade om vi ska kunna använda dem. är det som hängs ut. är det domstolarna. Tidningen , som väl ligger på nattduksbordet hos alla ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet, har granskat den miljöjuridiska processen och pekar på en rad brister. Bland annat tycker de att domstolarna har för dålig biologisk expertis för att kunna ta ställning till frågorna om biologisk mångfald som kan komma upp i de här processerna. De menar att har retirerat från miljörätten och inte spelar den starka partsroll som verket var tänkt att göra för att balansera verksamhetsintressena.Den bilden stöds inte bara av vår favorittidning utan också av den offentliga utredning om som kom 2008 och som beklagade att hade blivit mindre aktiva i miljöprövningar.I utskottet har vi haft en lång diskussion om föråldrade miljötillstånd, framför allt när det gäller vattenkraften. Många vattenkraftverk drivs med tillstånd års vattenlag. Det säger sig självt att den syn man hade på miljö och biologisk mångfald 1918 har förändrats fram till , och då borde kanske också miljökraven göra det.Den diskussionen har vi haft och kommer säkert att ha mycket mer, så jag tänkte i stället ta ett exempel som framför allt gäller industrier.EU-domstolen inledde en process mot för att vissa verksamheter fortfarande drivs med föråldrade tillstånd som inte lever upp till kraven i det som då hette IPPC-direktivet som handlar om samordnade åtgärder för att begränsa och förebygga utsläpp. Förutom det har vi verksamheter som visserligen inte omfattas av IPPC-direktivet, eller snarare dess efterföljare, för det har bytt namn , men fortfarande bryter mot krav. Här blir det lite pinsamt när vi varken lever upp till EU:s krav eller våra egna.Vart vill jag då komma med allt det här klagandet? Jo, det börjar bli lite för många exempel på att inte riktigt tycks få det genomslag som det var tänkt . Det behöver kanske inte bero på själva lagstiftningen som sådan utan på hur den används, på hur , domstolarna och alla andra aktörer som är inblandade i miljöprövningsprocessen agerar. Har de den kompetens och de resurser som behövs för att de ska kunna göra sitt jobb som det var tänkt? Vad behöver vi ändra på för att verkligen ska få det genomslag som det var tänkt?Hur stor miljöförstöring vi är beredda att acceptera är i grunden en politisk fråga. Jag är inte så förtjust i miljöförstöring, men det är en politisk bedömning. Men oavsett var vi landar i den bedömningen är det viktigt att vi har en fungerande miljöprövning så att inte miljöförstöring som är större än vad vi egentligen hade tänkt acceptera slinker igenom av bara farten.Jag tycker att det är hög tid för en översyn av genomslag och uppfyllelsen av miljöambitionerna, och därför yrkar jag bifall till reservation 2. Det är absolut inte hela miljöpolitiken. Det är en liten del - men nog så viktig. Det är ändå den som sätter ramen för den juridiska regleringen av miljöpolitiken. Om inte den funkar, då kan vi stå här och ha en massa fina ambitioner som inte efterföljs i praktiken.Länge leve , men se till att den funkar! Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 4, som handlar om hur våra medborgare på landsbygden drabbas av utbyggnaden av vindkraft. vill med anledning av problematiken med sänkta fastighetsvärden införa en lagstiftning som tvingar dem som etablerar vindkraftverk att ersätta kringboende för eventuellt sänkta fastighetsvärden. Det är högst orimligt att regeringens högst bristfälliga energipolitik med sådan kraft ska drabba enskilda medborgare.Vi behöver också få till stånd en utredning kring den här problematiken som redovisar lokala följder av vindkraftsutbyggnaden i termer av ekonomiska konsekvenser.Riksdagen har beslutat att vi ska bygga ut vindkraften, och detta kraftigt. Argumenten bakom detta beslut är svaga, och konsekvenserna för landets medborgare är i allt väsentligt negativa. Personligen har jag faktiskt svårt att finna ett enda vettigt argument för vindkraften.Vi måste sänka våra koldioxidutsläpp, säger några till vindkraftens försvar. Men vår elproduktion är ju redan i princip koldioxidfri.Man har med falskhet eller okunnighet lanserat vindkraften som en ren energikälla, trots att vindkraften med sina inneboende brister gör anspråk på mångdubbelt större resurs- och materialanvändning än andra energislag. Dessutom leder detta, vid stor etablering, till att vi antagligen kommer att behöva importera elkraft från energikällor som vi alla önskar oss bort ifrån, nämligen fossila bränslen. Ett argument som ofta används mot kärnkraften är uranbrytningen, som beskrivs som smutsig och farlig. Men samma problematik finns i vindkraftsbranschen, där man använder den sällsynta jordartsmetallen neodym för att minska generatorvikten. Det är högst märkligt att miljörörelsen här är så tyst. Neodym bryts nämligen under förhållanden som minst sagt kan förknippas med smutsig gruvdrift som skadar både natur och människor.En nästan uteslutande del av neodymet bryts just nu i och kanske allra mest i den kinesiska staden .