bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Utskottet kan därför konstatera att antalet kommuner som erbjuder omsorg på obekväm arbetstid och även antalet inskrivna barn har ökat något sedan den nya skollagen började tillämpas. Utskottet instämmer med regeringen att det är en utveckling som bör uppmuntras. Utskottet välkomnar därför det riktade bidrag om sammanlagt som regeringen nu föreslår för att stimulera kommuner att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . Därmed tillgodoses det tillkännagivande som har gjort om att regeringen inom ramen för budgetprocessen ska återkomma till med förslag till ett stimulansbidrag så att kommunerna i ökad utsträckning kan erbjuda barnomsorg , nätter och (bet. 2011/12:UbU13, rskr. 2011/12:215). Utskottet avvaktar nu de effekter som man bör kunna förvänta sig av regeringens satsning. När det gäller storleken på barngrupper i fritidshem fastställs i skollagen att huvudmannen ska se till att elevgrupperna i fritidshemmet har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö (se 14 kap. 9 § skollagen). Som utskottet tidigare uttalat finns det inte skäl att närmare ange gruppstorleken i skollagen (se bet. 2010/11:UbU7 s. 68 f., rskr. 2010/11:206 och bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Enligt utskottets tidigare uttalanden kan bestämmelsen användas i kommunernas övergripande planeringsarbete som riktmärke för en flexibel resurstilldelning till olika verksamheter. Utskottet kan i sammanhanget hänvisa till att det i allmänna råd för kvalitet i fritidshemmet anges att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. När det gäller frågan om behovet av fritidspedagogers behörighet i andra skolämnen än praktisk-estetiska ämnen vill utskottet upplysa om att en fritidspedagog som har avlagt en examen som är avsedd bara för arbete i fritidshem kan bli behörig att undervisa i fritidshemmet om han eller hon genom att komplettera sin utbildning har tillägnat sig kunskaper och förmågor som motsvarar en utbildning som ger sådan behörighet. Sådan behörighet omfattar bara den eller de skolformer, årskurser, ämnen eller ämnesområden som den motsvarande utbildningen ger behörighet att undervisa i (se 2 kap. 35 § förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor). Utskottet kan i sammanhanget konstatera att regeringen har uppmärksammat att många fritidspedagoger eller motsvarande med en utbildning som enbart är inriktad på fritidshem eller på fritidshem och förskola ofta i praktiken undervisar i vissa ämnen i . Fritidspedagogerna eller motsvarande är således i många fall inte behöriga till all den undervisning de bedriver och kan med nuvarande bestämmelser inte heller få lärarlegitimation. Regeringen har därför inom ramen för Lärarlyftet II gett fritidspedagoger och motsvarande möjlighet att komplettera sin utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen, så att de kan bli behöriga i dessa ämnen i årskurs 16 i eller sameskolan. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub389 (V) yrkandena 35, 2012/13:Ub392 (SD) i denna del, 2012/13:Ub458 (MP) yrkandena 13, 2012/13:Ub475 (V) i denna del och 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Därmed bifalls propositionen, och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används huvudsakligen för: särskilt verksamhetsstöd till vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar statsbidrag till riksinternatskolor och s.k. IB-utbildning statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i , ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i statsbidrag till kommuner för kostnader för utbildning i förskoleklass och grund- och gymnasieskola för barn som vistas i landet utan tillstånd och för kostnader för arbete med administration och uppföljning av statsbidraget. Den huvudsakliga faktor som styr utgifterna på anslaget är antalet elever i de olika verksamheterna. Regeringen föreslår att under anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. för anvisar . Med anledning av att regeringen avser att lämna förslag om att införa en rätt till skolgång för barn som vistas i landet utan tillstånd föreslår regeringen att avsätts 2013 för kommunernas kostnader för reformen. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del att ytterligare anvisas till anslaget för ett stimulansbidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid. Enligt krävs det en tvingande lagstiftning för att göra det möjligt för alla att få barnomsorg , och nätter. Även i kommittémotion 2012/13:A395 av m.fl. yrkande 7 föreslås att kommunerna ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. När det gäller motioner om barnomsorg på obekväm arbetstid hänvisar utskottet till de skäl som utskottet redovisat i sitt ställningstagande beträffande anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del och 2012/13:A395 (MP) yrkande 7. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för att betala statsbidrag enligt förordning (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Statsbidrag ges till: huvudmannen för en svensk utlandsskola undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Inom anslaget finansieras också lönekostnader m.m. för nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna och utvecklingsinsatser kopplade till svensk undervisning i utlandet. Bidrag ges även för stöd till undervisning i svenska vid utländska skolor. Statsbidragsbestämmelserna syftar till att ge utlandssvenska barn och ungdomar utbildning som motsvarar förskoleklass, grundskola och så långt det är möjligt gymnasieskola eller undervisning i svenska och undervisning om , om de går i en utländsk skola. För att bidrag ska ges för en elev måste en av vårdnadshavarna vistas i utlandet på grund av verksamhet som bedöms vara väsentlig för det svenska samhället. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för . Anslaget är beroende av elevutvecklingen. /12 deltog totalt 1 436 elever i utbildning vid svenska utlandsskolor. Läsåret innan var motsvarande antal 1 401 elever. () har uppdragit åt en utredare att bistå departementet med att se över vissa frågor som bl.a. rör internationella skolor, utlandsskolor och Europaskolor (U2012/3777/). I utredarens uppdrag ingår bl.a. att se över statsbidragen för undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar och undersöka om det finns behov av Europaskolor i . Uppdraget ska slutredovisas . I avvaktan på utredarens redovisning av uppdraget och mot bakgrund av att regeringen inte kan se att det kommer att ske någon markant ökning eller minskning av antalet elever som deltar i svensk undervisning i utlandet bedömer regeringen att verksamheten kommer att bedrivas i samma omfattning som 2012. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Därmed bifalls propositionens förslag till anslagsnivå och bemyndigande medan samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Medel inom anslaget används för att finansiera insatser för att stärka lärares, förskollärares, rektorers och förskolechefers möjlighet till fortbildning. Medlen ska användas till sådan fortbildning som genomförs på uppdrag av i enlighet med regeringens uppdrag till myndigheten. Anslaget bekostar även administration samt uppföljning av fortbildningsinsatserna. Regeringen föreslår att under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal för anvisar . För att tillgodose behoven hos nyanlända elever eller elever med annat modersmål än svenska föreslår regeringen en satsning på kompetensutveckling för lärare och rektorer främst inriktad på att stödja elevernas språkutveckling. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2013 för kompetensutveckling i andraspråksutveckling. För rektorernas kompetensutveckling för ändamålet föreslås att anslaget tillförs 2013. För att finansiera en försöksverksamhet med kompletterande utbildning för att öka tillgången på ämneslärare i matematik, naturvetenskap och teknik föreslås att anslaget minskas med 2013. Anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. föreslås och beräknas öka med motsvarande belopp. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ingår fleråriga avtal med lärosätena om uppdragsutbildning och lämnar förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2012/13:Ub498 av m.fl. yrkande 1 i denna del att anslaget ska tillföras ytterligare 2013. Anslaget tillförs för att man ska kunna utveckla läraryrket. Kontinuerlig kompetensutveckling måste vara ett självklart inslag i lärarrollen. Socialdemokraterna anser att skolan behöver utvecklas till en lärande organisation där lärare lär från forskning, av varandra m.m. För att ge rektorer möjlighet att utvecklas i sitt pedagogiska arbete föreslår partiet att anslaget tillförs . I motion 2012/13:Ub466 av m.fl. yrkande 2 betonar Socialdemokraterna vikten av att utveckla det pedagogiska ledarskapet och personalens kompetens och i sin kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 5 behandlar partiet skolledarnas centrala roll som pedagogiska ledare. I den senare motionens yrkande 4 i denna del behandlas frågan om lämplighetsprov vid antagningen till lärarutbildningen och kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling som naturliga inslag i lärarrollen. Arbetssättet inom skolan ska också enligt yrkandet vara öppet så att varje skola blir en lärande organisation. I motion 2012/13:Ub485 av m.fl. (S) yrkande 2 anför motionären att rektorer och lärare för att kunna bedriva bra undervisning behöver kompetensutveckling och tillgång till aktuell forskning i sina ämnen som handlar om klassrumssituationen, undervisningsmetoder m.m. Utskottet anser att den enskilt viktigaste faktorn för elevernas studieresultat i skolan är en hög kvalitet på lärarkåren. Genom Lärarlyftet gavs lärare möjlighet till fortbildning för att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Genom regeringens satsning på Lärarlyftet II ges nu anställda lärare med lärarexamen möjlighet att komplettera sin behörighet i ämnen som de undervisar i men där de saknar behörighet. Satsningen är inriktad på att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. har regeringens uppdrag att ansvara för satsningen. Fritidspedagoger ska genom Lärarlyftet II också kunna utbilda sig i vissa ämnen så att de kan bli behöriga lärare och därmed ges möjlighet att skaffa sig lärarlegitimation. fick ett tilläggsuppdrag som innebär att inom ramen för satsningen skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen med specialisering på utvecklingsstörning (U2012/1181/S). Syftet är att andelen lärare med legitimation och behörighet ska öka i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna. Utskottet vill även upplysa om att på uppdrag av regeringen har genomfört det vidare om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Kampanjen har syftat till att fler ungdomar och unga vuxna med ett genuint intresse för pedagogik och lärande ska vilja bli lärare eller förskollärare. avsattes och avsattes för ändamålet. Kampanjen fortsätter med inriktning på naturvetenskap och teknik och anslaget ökar därför med 2013 och beräknas öka med 2014 och 2015. Även rektorerna är ett viktigt stöd för lärarna och en viktig faktor för skolans resultat. Utskottet menar att det pedagogiska ledarskapet är av stor betydelse för hur framgångsrik en skola är. Utskottet vill därför lyfta fram att det är obligatoriskt för nyanställda rektorer att gå en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska bl.a. stödja rektorerna i deras kvalificerade arbete att vara pedagogiska ledare för skolan och chef för lärarna och övrig personal. Utbildningen riktar sig även till övriga rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer som arbetar som skolledare i läroplansstyrd verksamhet och som inte tidigare gått befattningsutbildningen. har också fått regeringens uppdrag att svara för en fortbildningsinsats för rektorer som fördjupar relevanta delar av befattningsutbildningen. Inom ramen för det s.k. Rektorslyftet har ca 420 rektorer påbörjat en fortbildning på avancerad nivå i pedagogiskt ledarskap om 7,5 högskolepoäng. Även förskolans personal har en stor betydelse för barnens utveckling och lärande. Genom den nya skollagen och en reviderad läroplan med ett förstärkt pedagogiskt uppdrag för förskolan har ambitionen för barns lärande höjts. Mot bakgrund av att förskollärare och förskolechefer har fått ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan anser regeringen att satsningar ska göras för att höja kompetensen hos dessa yrkesgrupper. Under 20122014 genomförs därför en satsning på totalt ca på fortbildning av förskollärare och förskolechefer i fråga om särskilt stöd samt uppföljning och utvärdering. Slutligen vill utskottet upplysa om att lärare och förskollärare även i fortsättningen kommer att ges möjlighet att delta i särskilda forskarskolor, vilket innebär fler karriärmöjligheter liksom att skolans och förskolans kunskapsbas ökar, och att utskottet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet avstyrker motioner om ett nytt . Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkande 4 i denna del och 5, 2012/13:Ub466 (S) yrkande 2, 2012/13:Ub485 yrkande 2 och 2012/13:Ub498 (S) yrkande 1 i denna del. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:11 Bidrag till vissa studier Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för statsbidrag som ges för studier om funktionshinder, utbildning som är särskilt anpassad till personer med funktionshinder och studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Bidrag lämnas i enlighet med förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder. Regeringen föreslår att under anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för anvisar . har Specialpedagogiska skolmyndigheten fått in ansökningar som överstiger de tillgängliga medlen inom anslaget. Att hela anslaget ändå inte kunde betalas ut beror enligt myndigheten främst på att utbildningsanordnarna ställde in ett stort antal kurser . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslag till nytt anslag i motioner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om ett nytt anslag. I kommittémotion 2012/13:Ub392 i denna del av m.fl. yrkar att det ska införas ett nytt anslag 99:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan. anslår ytterligare inom anslaget enligt följande uppräkning: kunskapssatsning på svenska språket kronor fler vuxna i skolan kronor satsning på barn med särskilda behov kronor. I motion 2012/13:Ub469 yrkande 2 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att regeringen ska avsätta ökade ekonomiska medel 20122015 för att öka skolornas möjlighet att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier. I motionens yrkande 3 begär motionärerna att regeringen ska avsätta medel 20122015 för att genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. När det gäller yrkandet om ett nytt anslag kallat 99:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan vill utskottet hänvisa till att utskottet behandlar och avstyrker motionsyrkanden om bl.a. modersmålsundervisning, höjd kvalitet på skolbespisningarna, studie- och yrkesvägledning, förstärkt elevhälsa och kränkningar i skolan inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub392 (SD) i denna del och 2012/13:Ub469 (SD) yrkandena 2 och 3. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för inom området vuxenutbildning (anslagen 1:121:15) samt motioner i anslutning till dessa förslag. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter behandlas regeringens förslag om anslag och bemyndiganden. Vuxenutbildning omfattar kommunernas vuxenutbildning: den kommunala vuxenutbildningen (komvux), vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Vidare ingår i vuxenutbildningen eftergymnasial yrkesutbildning: utbildning inom , kvalificerad yrkesutbildning, vissa kompletterande utbildningar med enskild huvudman samt folkbildningen (ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Den nya skollagen (2010:800) ska tillämpas på vuxenutbildning inom skolväsendet fr.o.m. . Enligt den nya skollagen byter särvux och sfi namn till särskild utbildning för vuxna respektive utbildning i svenska för invandrare. Eftersom redovisningen främst avser resultat och /12 används dock fortfarande den äldre terminologin. Genom bildandet av 2009 sammanfördes eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar under ett gemensamt regelverk. Den tidigare utbildningsformen kvalificerad yrkesutbildning får bedrivas enligt äldre regelverk . Målet för den samlade vuxenutbildningen är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I budgetpropositionen aviserade regeringen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet skulle följas per verksamhetsområde med hjälp av indikatorer. Indikatorerna kommer att följas . De ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verksamheter. I varje avsnitt redovisas i förekommande fall indikatorer och övriga resultat. Följande indikatorer används för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. antal heltidsstuderande: totalt antal verksamhetspoäng dividerat med 800 andelen kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andelen som fortsätter en påbörjad kurs betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå: andelen kursdeltagare som uppnått lägst betyget Godkänt. antalet elever, dvs. personer som deltagit i en eller flera kurser . antalet elever, dvs. personer som deltagit i en eller flera kurser andelen kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andelen som fortsätter en påbörjad kurs andelen deltagare som uppnått lägst betyget Godkänt på nationella slutprov. lärarbehörighet: andelen lärare i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. deltog ca 198 200 personer i vuxenutbildning (komvux), vilket motsvarar av befolkningen i åldersgruppen . Föregående kalenderår var andelen . Andelen kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andelen som fortsätter en kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2011 hade avslutat kursen med lägst betyget Godkänt, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt kursen uppgick , en liten ökning av andelen avbrott jämfört med föregående år då andelen var . Information saknas om orsaken till avbrotten för tre av fyra kursdeltagare. För dem där avbrottsorsaken är känd är etablering på arbetsmarknaden den vanligaste orsaken, följd av föräldraledighet och övergång till andra studier. Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt kursen 2011, en något lägre andel än 2010. Totalt slutförde studierna med lägst betyget Godkänt, medan fortsatte kursen . Även i gymnasial vuxenutbildning saknas tillräcklig kunskap om orsaker till avbrott. I de fall anledningen är känd är den vanligaste orsaken övergång till andra studier följd av etablering på arbetsmarknaden. Andelen kursdeltagare som uppnått lägst betyget Godkänt På kurser inom komvux sätts det normalt betyg, men intyg kan också utfärdas som alternativ till betyg. Av de kursdeltagare inom gymnasial vuxenutbildning som fick kursbetyg 2011 fick lägst betyget Godkänt, en liten förbättring jämfört med föregående år då andelen var . Detta innebär ett brott mot trenden att andelen deltagare som fått lägst Godkänt i betyg gradvis minskat. Ingen betygsstatistik publiceras när det gäller grundläggande vuxenutbildning. Från och med samlar dock in uppgifter om slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Antalet studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) uppgick till 4 700 elever /11, vilket var 100 elever färre än föregående läsår. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi har ökat kraftigt . uppgick elevantalet till 102 400, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och innebär en ökning jämfört med föregående år. Totalt var 38 600 av sfi-eleverna nybörjare. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi drygt 134 700. Andelen kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andelen som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare i sfi 2011 avslutade en kurs med lägst betyget Godkänt. Av kursdeltagarna hade avbrutit studierna, och antogs fortsätta utbildningen. Elever med längre utbildningsbakgrund avbröt studierna oftare än de med färre antal år i utbildning. Av de nybörjare i sfi 2009 som hade endast tidigare utbildning hade avbrutit studierna . Motsvarande andel för de som hade utbildning var . Störst andel elever som fick lägst betyget Godkänt på någon kurs, , fanns bland elever som påbörjat utbildningen på den högsta kursen (3D). Denna elevgrupp var också den som i genomsnitt hade haft minst antal undervisningstimmar, . De som började på den lägsta kursen och som fått Godkänt på den högsta kursen hade i genomsnitt haft nästan 647 timmars undervisning. Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är således starkt. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Andelen deltagare som fått lägst betyget Godkänt på nationella slutprov samlas resultat på nationella slutprov i sfi in för samtliga elever.