bet · GZ01KU17 · 2012-05-11 00:00:00 — 2011/12:KU17 En strategi för romsk inkludering och andra minoritetsfrågor En strategi för romsk inkludering och andra minoritetsfrågor I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2011/12:56 om en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 och två motionsyrkanden väckta med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas också 13 motionsyrkanden om de nationella minoriteterna från de allmänna motionstiderna 2010 och 2011 som avser frågor om bl.a. romer, utvidgning av de finska förvaltningsområdena, initiativ till sameparlament, nordisk samekonvention, samers rättigheter och bevarande av älvdalskan. Inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete har det på utskottets uppdrag genomförts en kunskapsöversikt om minoriteter som redovisats i en rapport, 2011/12:RFR11. Rapporten publicerades och utgör en del av utskottets underlag inför behandlingen av det aktuella ärendet. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (S, MP, V) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Modersmålslärare och undantaget från kravet på lärarlegitimation 2011/12:K9 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 1 (S, MP, V) Tydligare målsättningar i strategins pilotverksamhet 2011/12:K9 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) 2010/11:K292 av m.fl. (MP) yrkandena 13. om behandlingen av romer 2010/11:K323 av (KD). 2010/11:K353 av (S). Älvdalskans ställning som minoritets- eller landsdelsspråk 2011/12:K221 av (C). Utökning av det finska förvaltningsområdet 2010/11:K297 av m.fl. (S). roller och ökat samiskt självstyre 2010/11:K396 av och (båda S) och 2011/12:K210 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) 2010/11:K405 av (S). om samerna och en officiell ursäkt 2011/12:K210 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (V) Ratificering av konvention nr 169 2011/12:K210 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 5 (MP, V) En strategi för romsk inkludering 20122032 lägger skrivelse 2011/12:56 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:56 om en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 och två följdmotionsyrkanden väckta med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas också 13 motionsyrkanden om de nationella minoriteterna från de allmänna motionstiderna 2010 och 2011. Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. romer, utvidgning av de finska förvaltningsområdena, initiativ till sameparlament, nordisk samekonvention, samers rättigheter och bevarande av älvdalskan. Alla förslag som behandlas här återges i bilaga 1. Inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete har det på utskottets uppdrag genomförts en kunskapsöversikt om minoriteter som redovisats i en rapport. Rapporten (2011/12:RFR11) publicerades och utgör en del av utskottets underlag inför behandlingen av det aktuella ärendet. Vid utskottets sammanträde presenterades rapporten av ansvariga forskare från vid . har gett kultur- och utbildningsutskotten tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområden. Kultur- och utbildningsutskottens yttranden återges i bilagorna 23. beslutade genom propositionen Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69) att skulle ansluta sig till ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (Framework Convention for the Protection of National Minorities, SÖ 2000:2, nedan ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (European Charter for Regional or Minority Languages, SÖ 2000:3, nedan minoritetsspråkskonventionen). tog därmed också ställning till att judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar skulle erkännas som nationella minoriteter i . Samerna har därutöver en särskild ställning som urfolk. Gruppernas språk erkändes som nationella minoritetsspråk, och en minoritetspolitik infördes som ett nytt politikområde inom statsbudgeten. Gemensamt för de nationella minoriteterna är att de har befolkat . Minoritetsgrupperna har en uttalad samhörighet och en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet och en vilja att behålla sin identitet. De nationella minoriteterna har även aktivt värnat den egna gruppens kultur och språk så att de utgör en levande del av det svenska samhället och vårt gemensamma svenska kulturarv. Antalet personer som tillhör de grupper som erkänts som nationella minoriteter bedöms uppgå till cirka en halv miljon. Varje enskild individ avgör själv om hon eller han anser sig tillhöra en nationell minoritet och vill göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minoriteten. Tillhörigheten baseras således på frivillig individuell självidentifikation och etnisk förankring i gruppen. Målet för den svenska minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och att stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). beslutade om en minoritetspolitisk strategi (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Genom den minoritetspolitiska strategin har det skapats en bättre grund för att förverkliga det minoritetspolitiska målet och för att säkerställa en efterlevnad av ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen. Kommunernas, landstingens och de statliga myndigheternas ansvar för minoritetspolitikens genomförande har förtydligats. Det har skapats förutsättningar för ökat inflytande för de nationella minoriteterna och för att förstärka minoritetsspråken. Därutöver har ett system för uppföljning införts. I regeringens skrivelse (skr. 2011/12:56) presenteras en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering under 20122032. Strategin ingår som en satsning på ett utvecklingsarbete främst inom områdena utbildning och arbete under 20122015, för vilken har beslutat om medel (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:62). Regeringens tjugoåriga strategi, som presenteras i skrivelsen, upprättas inom ramen för den minoritetspolitiska strategin (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272) och ska ses som en förstärkning av minoritetspolitiken (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Strategins målgrupp är framför allt de romer som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap och är utsatta för diskriminering. Av skrivelsen (s. 10) framgår att regeringen bedömer att romers levnadsvillkor ofta är mycket sämre än för befolkningen i övrigt. För att göra det möjligt för romer, både kvinnor och män, flickor och pojkar, att delta på lika villkor som andra på alla områden i det svenska samhället, krävs enligt regeringen en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032. Hela genomförandet av strategin bör präglas av romsk delaktighet och romskt inflytande med inriktning på förstärkt genomförande och kontinuerlig uppföljning av romers tillgång till de mänskliga rättigheterna på lokal, regional och nationell nivå. Strategins övergripande mål är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. De då 20-åriga romernas rättigheter bör tas till vara inom ordinarie strukturer och verksamhetsområden i lika hög grad som rättigheterna för 20-åringarna i den övriga befolkningen. Skrivelsen följer i huvudsak den disposition som Delegationen för romska frågor anlade i sitt slutbetänkande (SOU 2010:55) och tar därmed också sin utgångspunkt i olika rättigheter enligt internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, dvs. rätten till utbildning, arbete, bostad, bästa möjliga hälsa, social omsorg och trygghet, språk, kultur och föreningsfrihet. En strategi för romsk inkludering 20122032 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår två motionsyrkanden om att regeringen måste vara tydligare med vilka målsättningar som ska uppnås i såväl pilotkommunerna som alla kommuner och att modersmålslärare inte ska vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet Jämför reservationerna 1 och 2 (S, MP, V) och särskilt yttrande (SD). I skrivelsen presenteras en samordnad och långsiktig tjugoårig strategi för romsk inkludering. Strategin ingår som en satsning på ett utvecklingsarbete främst inom områdena utbildning och arbete under 20122015 för vilken har beslutat om medel. Strategin upprättas inom ramen för den minoritetspolitiska strategin och ska ses som en förstärkning av minoritetspolitiken. Strategins målgrupp är framför allt de romer som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap och är utsatta för diskriminering. I skrivelsen behandlas regeringens bedömningar, verksamhetsmål och åtgärder för inkluderingsstrategi när det gäller styrning och kunskapsuppbyggnad m.m., utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhällets organisationer. Nedan återges regeringens bedömningar, överväganden och åtgärder i dessa delar. Styrning, uppföljning och kunskapsuppbyggnad När det gäller modellen för styrningen framgår det av skrivelsen (s. 14 f.) att för att det ska vara möjligt att åstadkomma genomgripande förändringar av romers livsvillkor måste myndigheterna och kommunerna vara delaktiga och ta ett tydligt och aktivt ansvar. Regeringen bedömer att en modell för styrning och genomförande av strategin för romsk inkludering under 20122032 (nedan inkluderingsstrategin eller strategin) därför bör bygga på befintliga strukturer och den rådande ansvarsfördelningen mellan regeringen, myndigheterna och kommunerna. Styrningen bör genomgående präglas av romsk delaktighet och romskt inflytande. När det gäller och de sakansvariga myndigheternas ansvar anges i skrivelsen (s. 16 f.) att de sakansvariga myndigheterna måste ta ett eget aktivt ansvar för att i sin ordinarie verksamhet uppmärksamma och säkerställa romers tillgång till sina rättigheter. bör enligt regeringen emellertid ha det övergripande ansvaret för styrning och genomförande av inkluderingsstrategin. Detta kräver bl.a. förstärkt internt samarbete för att följa och samordna arbetet inom . Dessutom bör formerna för samråd med romer utvecklas. En första utvärdering av styrningen av den tjugoåriga inkluderingsstrategin bör enligt regeringen göras av Statskontoret och till grund för eventuella justeringar i styrningen. När det gäller mål och kontinuerlig uppföljning av och återrapportering om utvecklingen framgår av skrivelsen (s. 17 f.) att det övergripande målet för inkluderingsstrategin bör preciseras och brytas ned till verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden som är väsentliga för att uppnå det övergripande målet och att dessa regelbundet bör följas upp. Regeringen bör rapportera till i budgetpropositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering. I fråga om tillsyn bedömer regeringen att relevanta tillsynsmyndigheter återkommande i sin tillsyn särskilt bör uppmärksamma romers situation under 20122032, framför allt utifrån ett barnrättsperspektiv. Därtill bedömer regeringen (s. 20) att i bör få i uppdrag att samordna uppföljningen av strategin. I detta bör ingå att regelbundet sammanställa en rapport till regeringen om utvecklingen på lokal, regional och nationell nivå. Romsk delaktighet och romskt inflytande Som tidigare nämnts är det regeringens bedömning att romsk delaktighet och romskt inflytande genomgående bör säkerställas i strategin och dess genomförande. Regeringen avser att på olika sätt bidra till detta. Ett första sätt att säkerställa delaktighet och inflytande är att utveckla samrådsförfarandet. Detta är i linje med de krav som ställs i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (minoritetsspråklagen) på att förvaltningsmyndigheter ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt möjligt samråda med representanter för minoriteterna i sådana frågor. På nationell nivå framgår av skrivelsen att de fortsatta formerna för samråd kommer att diskuteras vidare och utformas tillsammans med den romska gruppen för att kunna börja fungera . Därutöver kommer regeringen genomgående att ange att de myndigheter som får särskilda uppdrag inom ramen för strategin ska samråda med romer när de genomför uppdragen. På nivå avser regeringen att vidta åtgärder för att påskynda arbetet. I skrivelsen (s. 22) ges tre exempel på vilka sätt detta kan ske: (1) att låta samrådsförfarandet ingå som en del i den pilotverksamhet som ska pågå i ett antal kommuner under 20122015 (se nedan), (2) att basera strategin på romers eget arbete i det civila samhället samt (3) att i förvaltningen anställa fler med romsk språk- och kulturkompetens. I fråga om den lokala nivån och det civila samhällets organisationer anser regeringen att kommunerna har en central roll i arbetet med att förbättra romers situation eftersom de ansvarar för verksamheter som är avgörande för romers möjligheter till inkludering. Det är därför enligt regeringens bedömning nödvändigt att involvera den lokala nivån i strategin och att kommunerna tar ett eget aktivt ansvar för att i sina ordinarie verksamheter uppmärksamma och säkerställa romers tillgång till sina rättigheter enligt det ansvar de redan har . Det är också viktigt att det civila samhällets organisationer involveras. När det gäller strategins utgångspunkter anges (s. 24 f.) att den bör utgå från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering. Regeringen bedömer att arbetet med att motverka diskriminering av romer och att främja lika rättigheter och möjligheter är ett långsiktigt arbete för . Vidare anser regeringen att kvinnor och barn bör vara prioriterade målgrupper för inkluderingsstrategin. Dessutom bör enligt regeringen statliga åtgärder inom områdena utbildning och arbete särskilt prioriteras. Regeringen bedömer vidare att strategin så långt det är möjligt bör bedrivas inom ordinarie verksamhetsområden och strukturer även om det där dock ibland kan krävas insatser med en tydlig men inte exkluderande inriktning på romer. Pilotverksamhet inom ramen för kunskapsuppbyggnaden Regeringen bedömer att insatserna inom ramen för strategin inledningsvis bör koncentreras till ett antal pilotkommuner för att snabba på utvecklingen. Enligt regeringens bedömning är det bättre att koncentrera resurserna till några kommuner som kan ta ett helhetsgrepp om romers situation än att sprida ut åtgärder till att omfatta hela landet. Genom att koncentrera resurserna kan synergier och erfarenheter bättre tas till vara och arbetet intensifieras och utvecklas. Således bör ett antal kommuner ingå i en pilotverksamhet och få ekonomiskt stöd för att bygga upp en struktur eller motsvarande långsiktig lösning i den kommunala förvaltningen för att förbättra romers inkludering. Detta bör ske inom framför allt områdena utbildning, arbete, hälsa och social omsorg med utgångspunkt i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och med särskilt fokus på principen om icke-diskriminering samt jämställdhet och barnets rättigheter. Enligt regeringen bör och Arbetsförmedlingen få i uppdrag att samverka med kommunerna och att i samråd med och romer bidra till att förbättra romers situation särskilt när det gäller utbildning och arbete. Även Kommuner och Landsting bör inbjudas att delta. Pilotverksamheten bör pågå och utvecklingen bör regelbundet följas upp. Även pilotverksamheten bör utvärderas. i bör få i uppdrag att samordna och följa pilotverksamheten. Erfarenheterna från pilotverksamheten bör enligt regeringen kontinuerligt spridas till andra kommuner. Enligt regeringen är utbildning en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt åstadkomma förbättrade levnadsvillkor för den romska befolkningen. Regeringen anser därför att en rad olika åtgärder bör genomföras (se nedan). I skrivelsen anges att det mål som har fastställt för svensk barn- och ungdomsutbildning är att den ska vara av hög och likvärdig kvalitet och att alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Detta gäller enligt regeringen befolkningen i stort och innefattar därigenom också romer. Vidare bedömer regeringen att och Skolinspektionen har centrala roller när det gäller att förverkliga och följa upp romers tillgång till de mänskliga rättigheterna. I frågan om kunskapen om romska barns situation och behov i förskola och förskoleklass bedömer regeringen att bör medverka till att bättre beskriva situationen för romska barn i förskola och förskoleklass i de kommuner som ingår i den pilotverksamhet som kommer att pågå under 20122015 (se ovan). Detta bör ske i samråd med romer. Regeringen anser att ett särskilt fokus måste läggas på för att fler romska barn ska gå ut med godkända slutbetyg i årskurs nio. Således bedömer regeringen att bör medverka till att bättre beskriva romska elevers situation i pilotkommunerna när det gäller att slutföra med godkända betyg så att de är behöriga att söka till gymnasieskolan och genomföra gymnasiestudier. Vidare framgår av skrivelsen (s. 34 f.) att Skolinspektionen bör få i uppdrag att granska hur skolorna i pilotkommunerna för romska elever uppfyller skollagens krav när det gäller skolplikt, undervisning och rätten till särskilt stöd för den elev som behöver det. I sitt arbete bör och Skolinspektionen samråda med romer. Vidare anges i skrivelsen att ett utbildningsmaterial för grundskolenivå om de nationella minoriteterna bör utarbetas, där ett material först tas fram för att beskriva och belysa romers historia, kultur, språk m.m. Brobyggare och trygg skolmiljö m.m. Vad gäller s.k. brobyggare i förskola, förskoleklass och grundskola anges i skrivelsen att bör upphandla utbildning för att utbilda brobyggare inom förskola, förskoleklass och grundskola i pilotkommunerna i syfte att förbättra den romska minoritetens utbildningssituation. Brobyggare kan t.ex. vara redan kommunalt anställd personal (t.ex. en lärarassistent) med romsk språk- och kulturkompetens. Vidare anser regeringen att bör få i uppdrag att ytterligare informera skolhuvudmän och rektorer om nationella minoriteter och deras rättigheter. När det gäller en trygg skolmiljö anges i skrivelsen (s. 37 f.) att Delegationen för romska frågor hade föreslagit att skulle få i uppdrag att i samverkan med Barn- och elevombudet, och leda en sammanhållen insats för att skapa trygga förhållanden för romska barn i skolan. Av skrivelsen framgår dock att har ett förnyat regeringsuppdrag att stärka skolans arbete med värdegrundsfrågor och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling och att har avsatts för detta ändamål. Uppdraget ska avrapporteras , och satsningen under 20112014 för att stärka skolans värdegrund och öka kunskapen om kränkningar hos skolans personal ska leda till ökad trygghet för samtliga elever. Det pågående arbetet mot mobbning riktar sig till varje enskild elev och omfattar således även romska elever, varför regeringen väljer att inte gå vidare med delegationens ovannämnda förslag. I artikel 29 i (Convention on the Rights of the Child, SÖ 1990:20) anges att utbildningen bl.a. ska utveckla barnets egna kulturella identitet och eget språk. chib är ett nationellt minoritetsspråk, och elever med grundläggande kunskaper i ett nationellt minoritetsspråk har utökade rättigheter till modersmålsundervisning. Det innebär att chib inte behöver vara det dagliga umgängesspråket i hemmet och att det inte heller måste finnas minst fem elever som önskar läsa språket hos huvudmannen för att elevens rätt till modersmålsundervisning ska kunna tas i anspråk. I skrivelsen konstateras bl.a. att behoven av lärverktyg är stora och att har bedömt att det fanns behov av en fortsatt satsning på läromedel på minoritetsspråken, varför regeringen gav verket ytterligare ett uppdrag om att stödja utvecklingen och produktionen av böcker eller andra lärverktyg på samiska och chib. Enligt regeringens bedömning i skrivelsen finns det dock behov av att fortsätta arbetet med att ta fram lärverktyg på chib. Ett uppdrag bör därför lämnas till att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna. I uppdraget bör myndigheten samråda med romer, bl.a. lärare i chib. Av skrivelsen (s. 41) framgår även att de satsningar på utbildning i nationella minoritetsspråk som regeringen har gjort inte har bedömts som tillräckliga av på området. anser att det krävs särskilda åtgärder i för att göra undervisningen mer tillgänglig i och på minoritetsspråken och för att råda bot på bristen på lärare och läromedel. I sammanhanget hänvisas i skrivelsen till två regeringsuppdrag till Skolinspektionen (att granska hur huvudmännen informerar om rätten till och fullgör sin skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning i minoritetsspråken i enlighet med gällande bestämmelser och minoritetskonventionerna) och (att föreslå åtgärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetskonventioner när det gäller tillgång på lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken). Regeringen avser att återkomma i frågan. Enligt Delegationen för romska frågor och romska representanter är det ett återkommande problem för många romer att de har lämnat utan fullständig grundskolekompetens. En del romer kan också sakna grundskolekompetens helt, och i vissa fall kan det enligt delegationen behövas alfabetiseringskurser. Regeringens grundinställning är att skolan måste fungera för alla. Riktade utbildningar kan ha positiva effekter, men innebär inte att det är en lösning som kan generaliseras. I skrivelsen påminns det om att regeringen i direktiven till utredningen av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (dir. 2011:92) har angett att utredaren, bl.a. med utgångspunkt i betänkandet Romers rätt (SOU 2010:55), särskilt ska bedöma anpassningen av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå efter romers behov och förutsättningar. I skrivelsen anges att arbete är ett centralt åtgärdsområde för att bryta romers utanförskap och att romers möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden därför måste förbättras och särskilt unga romers möjligheter. Vidare anges att regeringens viktigaste mål är full sysselsättning och att detta gäller för befolkningen i stort och därigenom innefattar också romer. Kommunerna har enligt regeringen en central roll när det gäller romers möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och när det gäller att följa upp sysselsättningsgraden bland romer. Regeringen konstaterar i skrivelsen att i syfte att åstadkomma reella förändringar när det gäller romers sysselsättning måste såväl ansvariga myndigheter som kommuner mer medvetet uppmärksamma romers situation och eventuella behov av särskilda åtgärder med en tydlig men inte exkluderande inriktning på romer. I skrivelsen aviserar regeringen att ett systematiskt arbete för att stödja romers etablering på arbetsmarknaden bör påbörjas i samråd med romer i de kommuner som deltar i pilotverksamheten. Vidare anser regeringen att Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att samverka med dessa kommuner och att samtliga kommuner inom givna ekonomiska ramar kan uppmuntras att söka eventuellt tillgängliga medel för romers inkludering från Europeiska socialfonden. Bostadsfrågan är enligt regeringen en kärnfråga när det gäller romers inkludering i den meningen att den får betydande effekter för den enskildes levnadsvillkor i stort, bl.a. i fråga om möjligheter till arbete och utbildning, liksom för barnens rätt och möjligheter till en stabil skolgång.