bet · GZ01FiU28 · 2012-06-12 00:00:00 — Jag har inte uppfattat det på något annat sätt. Sedan finns det en del som tror saker och har förhoppningar om det ena eller det andra, men det är en annan femma.När det gäller har jag läst tidningarna där han uttalar sig om de här sakerna, och det stämmer inte riktigt överens med din bild av det hela. Du säger att du har pratat med honom, men han bromsar med klackarna i backen för att inte behöva vara med om att det här införs. Det är väl det här som är bekymret. Många kommuner förlorar på det, och då måste man ta det lite lugnt och prata igenom det mer med varandra och ge det lite tid. Det är väl det som har skett även på regeringssidan. Vissa frågor måste ta lite mer tid.Det kommer att genomföras, men i vilken form vet vi fortfarande inte när propositionen läggs fram. Men jag hoppas att vi kan få igenom så mycket som möjligt. Sedan kan det komma en del till som man kan titta på, och det är den här tillväxtdelen. Jag har sagt: Kör igenom det här förslaget som vi har, och så kan vi väl kika på detta med tillväxtdelen och komplettera längre fram.Det är många som ska pratas vid. Sedan får vi se vilken proposition som läggs fram , och så får vi diskutera det i kammaren. Men signalen är tydlig - det blir . Om det vore så väl att signalerna hade varit tydliga hade jag inte haft några frågor. Problemet är att signalerna inte har varit tydliga. De har tvärtom varit väldigt otydliga. Själv har jag diskuterat frågan med ett antal gånger, och jag har ställt frågor också. Han har aldrig gett ett tydligt besked om när det skulle införas.Det är just detta som är problemet. Det hade varit helt okej om man från början hade sagt: Nej, vi klarar det inte enligt den tidtabell som kommittén föreslog. Jag har respekt för att saker och ting tar tid och att man vill ha en dialog. Men att man inte ger besked, inte säger ett ord och duckar i frågan om när det ska införas respekterar jag inte, för då ger man inte kommuner och landsting vettiga ekonomiska förutsättningar. Det är väl ingen tillfällighet att man från många kommuner när jag ringde runt i går inför den här debatten svarade att de fortfarande inte har fått något tydligt besked.Jag är tacksam om skulle vilja ha vänligheten att upplysa regeringen om att deras budskap inte gått hem så att alla kommuner och landsting kan få veta att det är 2014 som gäller. Det tror jag vore en stor nyhet.Sedan är frågan fortfarande: Vad är det som är fel med förslaget? Där har jag inte hört något. När det gäller att man måste prata med varandra har man haft mer än på sig sedan kommittén lade fram sitt förslag. Man hade också att arbeta medan kommittén höll på med sitt arbete, för jag utgår från att ledamöterna liksom ledamot kommunicerade med sitt parti.Kan ta med sig signalen till regeringen att man ska gå ut brett och säga till kommuner och landsting att man inte klarade det utan måste skjuta allting till ? Då tror jag att många kommuner vore glada och tacksamma. Inget gäller ju förrän det gäller. Så är det med allt vi beslutar här. Beslut fattas i och beslut fattas av regeringen. Först då gäller besluten. Budgetpropositionen som läggs fram gäller inte förrän den är klubbad i . Då först vet man vad som gäller för år 2013.Det är samma sak med det här. Inget gäller förrän det börjar gälla. Signalen har varit tydlig. Det är sällan som det så här tidigt kommer signaler om vad som ska gälla eller framåt vad beträffar just inkomst- och kostnadsutjämningssystemet. Det kommer inte att gälla från . Det är en bra signal. Det debatteras mycket i budgetfrågor, men man kan inte driva en kommun eller ett landsting utifrån vad man tror, utan det är det som ligger som gäller, och behöver saker förändras får man ta ställning till det då.Man kan inte bedriva en ekonomi på annat sätt än så. Det tycker jag att vi kan vara överens om, , eller hur? Jag fick förtroendet att sitta i den omdebatterade utredningen om den kommunala utjämningen. Vi hade en noggrann genomgång av systemet, och alla partier kompromissade, som många av talarna har tagit upp. Det här eniga förslaget lämnades över till regeringen, och det har inte hänt något sedan dess.När vi pratade med våra kolleger på SKL sade de att regeringen har grävt ned förslagen. Frågor i kammaren gav svaren att det nog inte kommer någonting. kom det någonting i alla fall från och om att man inte kan verkställa förslaget förrän 2014.I de här överenskommelserna som vi gjorde partierna emellan sades det att det var viktigt att snabbt få det nya systemet på plats. Jag ska ge några skäl till varför. Det finns naturligtvis möjlighet för oss att fatta beslut så att det kan genomföras från . Varenda ekvation finns här. Varenda faktor finns här. Det är bara att verkställa förslaget som vi alla har varit överens om, men det finns saker som gör att man inte vill.Man kan fundera på: Vad är det då för saker som gör att man inte vill? Det är många misstolkningar i debatten. Ofta hör man i debatten att förlorar på detta. I kommuner är det sant när det gäller inkomstutjämningen. Där betalar man per invånare i inkomstutjämningen, men man får 14 gånger mer i kostnadsutjämningen. Man får per invånare. Summerar man det betalar i inkomstutjämning 272 miljoner till systemet, men man får 3,8 miljarder. Med diverse regleringsposter vinner 4 ½ miljard. Det är inte så att Stockholmskommunerna betalar till andra kommuner, utan det är snarare tvärtom.När det gäller inkomstutjämningen hör man mycket i debatten om att den är tillväxthämmande. Det tittade vi på, och vi konstaterade att det som skapar tillväxt är utbildningspolitik, näringspolitik, infrastrukturpolitik och bostadspolitik. Det har ingenting att göra med hur man fördelar de kommunala inkomsterna.Sedan tittade vi på tillväxten - på bruttonationalproduktstillväxten och på den regionala tillväxten, brp. Vi konstaterade då att och hade dubbelt så hög tillväxt som och . Men ekonomisk aktivitet och hög inkomst per invånare går inte hand i hand. Lönesumman skiljer sig också mellan dag- och nattbefolkningen. Ett exempel är att stark skattekraft ofta bara beskriver en god boendemiljö. Tillväxten i skapas mest i . , som har en trevlig boendemiljö, har däremot en hög skattekraft. Men tillväxten skapas i Malmö.När det gäller kostnadsutjämningen finns det några modeller som verkligen behöver ändras beroende på att samhället har ändrats. När det gäller IFO-modellen, kan vi singla slant och få krona eller klave - vinnare eller förlorare - för dagens modell har en sämre förklaringsgrad än . Det är vinnare eller förlorare; det är bättre att singla slant och få krona eller klave.Utredningens förslag förklarar kostnadsskillnaderna kommunerna emellan till . Det är kanske inte heller till fyllest, men det är mycket bättre än krona-eller-klave-principen. Därför är det viktigt att verkställa detta system. Det här är inte rättvist, och det görs inte efter de principer som alla partier har varit överens om med likvärdiga förutsättningar.Det andra exempel jag vill ta upp är det som beskrev. Det handlar om kommunerna . Man har lika hög inskrivningsgrad för barnen i och i , men ändå får kommun 75 000 och 46 000. När vi tittade på det i utredningen konstaterade vi att vissa kommuner är överkompenserade och gör miljonvinster på förskoleverksamheten. Vi kände i utredningen att detta inte är rimligt.Herr talman! Det är snart sommaruppehåll, men jag ser fram emot hösten, och jag nästan längtar efter att vi får behandla ärendet om skatteutjämning. Vi behöver verkligen förändra detta. Det är ett gammalt system som inte på något sätt avspeglar hur samhället ser ut i dag.Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. Jag vill gärna återge vad som står i vår betänkandetext så att det kommer med i protokollet: "Regeringen ska återkomma till med proposition i frågan." Jag kan hänvisa till mycket av vad både och har sagt om kravet på att det måste till ett rättvist utjämningssystem för kommunerna. Det är nämligen av helt avgörande betydelse för att man ska kunna ha bra barnomsorg med kvalitet, kvalitet i skolan och bra fritidsverksamhet för våra barn i hela landet. Vi ska ha rättvisa förutsättningar för att kunna ge kommuninvånarna bra service. Våra äldre och gamla anhöriga ska bli väl omhändertagna i hela landet oavsett om man bor i en rik eller i en fattig kommun. Det är därför vi måste ha ett mycket mer rättvist system för utjämningen mellan kommunerna. Solidaritet, kan man kalla det.Som många redan har påpekat - vilket inte hindrar att jag påpekar det igen - är det som en enig parlamentarisk utredning föreslog förändringar i både inkomst- och kostnadsutjämning. Denna eniga utredning föreslog att detta skulle gälla från den 1 januari 2013.Men sedan händer ingenting och ingenting och ingenting. Påtryckningar på och påtryckningar från S, V och MP i utskottet och frågor till regeringen på olika sätt har inte hjälpt. Vi gissar att har bromsat detta bara för att de håller sina rika kommuner om ryggen. Det har säkert inte varit roligt att vara vare sig centerpartist eller kristdemokrat och känna folk ute i kommunerna som känner sig orättvist behandlade och förfördelade.Men så gick plötsligt majoriteten i finansutskottet med på våra skrivningar om att regeringen skall återkomma med förslag års budget. Kommuner i mitt hemlän , såsom , , , , och , förväntar sig nu att lever upp till detta beslut. Och vi från Socialdemokraterna förväntar oss att regeringen följer det som nu beslutar om, nämligen att den ska återkomma . Jag tänker också beröra skatteutjämningen, men huvudsakligen i en annan aspekt som utredningen också hade att hantera, nämligen den om våra gränsskatteavtal och vad de betyder för de kommuner som har många medborgare som pendlar över gränserna.Jag är först och främst glad att finansutskottet nu har enats om en proposition. Som ledamot vet jag vilket arbete vi gjorde för att komma förbi en massa gamla hangups och försöka komma så långt som möjligt och så nära sanningen man kan komma. Därför togs också forskningen till vara på ett aktivt sätt i utredningen. Vi lyckades komma till ett antal slutsatser som man skulle vilja fick lite mer genomslag också i de kommunala och regionala debatterna, för detta är nya kunskaper.Det första är det ganska självklara, att självstyrelse kräver utjämning och att det behövs ett system för detta. Det andra handlar om var tillväxten skapas. Det är det som är det intressanta resonemanget och det som bland andra var inne på. Jag förutsätter att vi får en proposition som följer utredningen med tanke på det massiva remisstöd som finns.Utredningen fick också till sig frågan om gränskommunerna. Utgångspunkten är att det, framför allt där gränsar till andra nordiska länder på olika håll, pågår ett aktivt arbete för att få en regionförstoring. Syftet är att öka tillväxten och arbetsmarknaden och få det som följer med detta: en bättre arbetsmarknad och bättre löneförhållanden. Det är alltså en vinn-vinn-situation, som man på regionalt håll jobbar mycket med. De nuvarande skatteavtalen och effekterna av dem är tyvärr en hämsko när det gäller att satsa helhjärtat på detta.De flesta av oss tycker ändå att välfärden betalas där man bor, och då borde också skatteintäkterna komma dit. Utredningen konstaterar att vi får ut per hundralapp oavsett vilken typ av skatteavtal vi har, till exempel de gränsgångaravtal som vi har med eller de särskilda skatteavtal som vi har med . Det är naturligtvis inte hållbart i längden.Därutöver har vi en ordning som innebär att de pengar som i alla fall kommer - dessa - går rakt in i skatteutjämningssystemet. Man kan säga: Då berörs ju inte gränskommunerna, utan alla landets kommuner får stå för den förlust på några miljarder som det faktiskt handlar om! Delvis är det så. Men vårt eget utjämningssystem förstärker tyvärr effekten. Det har mycket att göra med barnomsorgsaspekten, som har diskuterats, och även med andra aspekter. Skatteutjämningssystemet gör att man tittar på kommunerna med många pendlare till andra länder och säger: Här är det inte många som jobbar. De som jobbar i det andra landet taxeras som nolltaxerare. Eftersom systemet och barnomsorgsersättningen bygger på försörjningsgraden innebär det att kommuner som , och andra får betydligt mindre utjämning för barnbidrag. Däremot får de lite mer för socialbidrag.En del av detta kommer det förslag som utredningen har lagt fram att lösa. Det är också därför som det är mycket bråttom att det kommer på plats. Men detta är inte en långsiktig lösning. Det rimliga måste vara att skatteintäkterna går direkt till en kommun. Det förutsätter att vi får ett skatteavtal där vi kan växla inkomstuppgifter på individnivå, vilket vi inte gör med våra nordiska grannländer. Däremot gör vi det med till exempel , vilket borde borga för att det skulle vara möjligt att göra detsamma med kunde göra en sådan noggrann genomgång berodde på att det av forskarskäl fanns danska inkomstuppgifter för ett enda år som vi fick tillgång till. kan vi inte placera inkomsterna i respektive kommun.Följden av bristen på dessa inkomstuppgifter är också att det blir en väldigt snedvriden debatt. var i fokus för att väldigt många varken hade jobb eller var registrerade för inkomster någonstans. Det beror delvis på att väldigt många jobbar i , och i svensk statistik har de varken en inkomst eller något annat och betraktas som helt utanför samhället. Det blir en mycket felaktig diskussion när man pratar om sysselsättningsgrader och annat i de här gränskommunerna.För det första måste det förslag som har lagt fram införas så fort som möjligt. Det lindrar effekterna för gränskommunerna.För det andra måste det tas fram inkomststatistik på individnivå och skatteavtal som gör att man skattar huvuddelen av sina inkomster i den kommun där man bor oavsett på vilken sida av en landgräns den ligger.