bet · GZ01CU15 · 2012-04-11 00:00:00 — Han kan påstå att avtalet ingicks än det man påstår och att ångerrätten alltså har gått ut. Han har förvisso inte rätt i sak, men för att ta till vara sin rätt måste man likväl pröva saken i domstol, precis som . Dessutom finns, som vi har varit inne på, systematiska problem med detta. Giltiga avtal har i de allra flesta fall inte uppstått från början. Det andra förslaget som diskuteras handlar om att ändra kreditupplysningslagen så att företag jämställs med privatpersoner. Det skulle förstås leda till att ansökningar om betalningsförelägganden inte syns i kreditupplysningssammanhang. Jag tycker att beskrev ganska bra vilken funktion kreditupplysningar fyller i ett samhälle. De möjliggör för kreditgivare att bedöma en låntagares betalningsförmåga. När frågan om ändringar i kreditupplysningslagen har varit uppe har man gjort bedömningen att det är av stor vikt för kreditsamhället att tidiga tecken på en begynnande obeståndssituation ska vara synliga. Det ska inte vara möjligt att dölja betalningssvårigheter. Om man döljer dessa uppgifter riskerar man att orsaka kreditförluster, omständligare rutiner vid kreditgivning och ökade kreditkostnader. Det kan naturligtvis också drabba seriösa företagare som får ökade kreditförluster och sämre möjligheter att utröna sina företagspartners ekonomi. När man överväger ett sådant här förslag är det också mycket viktigt att ha i åtanke den överenskommelse som berättat om och som kreditupplysningsbranschen har träffat. Kronofogden har också nya regler för sin registerföring. Dessa regler innebär att uppgifter som är missvisande ska blockeras i registret, och uppgifter som har blockerats får inte användas i kreditupplysningssammanhang. Rättelse kan också ske om man visar att man till exempel har bestridit en faktura innan den har lämnats in till Kronofogden. Det finns alltså effektiva verktyg, för den som känner till dem, att komma åt de klart oriktiga betalningsföreläggandena. Frågan är då om mervärdet av en lagstiftning överväger nackdelarna. En lagstiftning som helt döljer ansökningar om betalningsförelägganden skulle huvudsakligen få effekt på obestridda krav som inte kommer från något företag på varningslistan. Är detta någonting vi bör eftersträva? Jag vet inte. Hur som helst är regleringen av vilket innehåll kreditupplysningar ska ha någonting som i första hand berör näringslivet. Jag tycker därför att det är mycket viktigt att det är näringslivet som har inflytande över den frågan. I den dialog som vi på departementet har haft, bland annat med parter som finns här , har vi inte fått intrycket av att näringslivet över lag önskar den här typen av förändringar, men det kan förvisso vara så att olika företagskategorier har olika uppfattningar. Det nuvarande regelsystemet skyddar absolut inte bluffmakarna. När man lägger samman alla de insatser, regler och de frivilliga åtaganden olika aktörer gör framstår det som om man har goda möjligheter som enskild drabbad att värja sig emot negativa konsekvenser av bluffakturor. Ett problem är dock, som jag inledningsvis sade, att det är få enskilda företagare som har hela den bilden. Här fyller näringslivets organisationer, parter som är här , en mycket viktigt funktion att upplysa om vad det är som gäller och förmå fler enskilda att bestrida fakturor och inte betala och på så sätt hämma marknaden för denna bransch. Men regeringen har naturligtvis också ett uppdrag där. Därför pågår det nu ett arbete i för att sammanställa information som kan ge vägledning och stöd åt dem som drabbas av bluffakturor, och detta för att hindra att rättsväsendet används som ett hot av bluffbolagen. Rättsväsendet ska stå på den drabbades sida. Det står klart att bluffakturor är en brottslig verksamhet som genererar mycket pengar. Denna brottsliga verksamhet ska naturligtvis bemötas med de verktyg som finns utformade för bekämpandet av brott. Det är en svår men viktig uppgift för polis och åklagare att bekämpa brottslighet där vart och ett av de här brotten kanske inte är så allvarligt, men där den samlade bilden är ett stort och reellt samhällsproblem. Det är viktigt att man har de organisatoriska verktygen för att åstadkomma den typen av utredningar och arbeta aktivt med det här mindre antalet aktörer som ligger bakom mycket av problemet. Ansvaret där ligger i första hand på myndigheterna, men regeringen har också ett viktigt uppdrag i sin myndighetsstyrande roll. Vi är mycket glada att det nu pågår ett arbete på RPS. Vi har fått information om att man där även kikar på möjligheten att inrätta något slags nationell resurs eller samordning för arbetet mot bluffakturor. Detta är någonting som vi kommer att följa aktivt. Det är också viktigt att straffrätten är korrekt utformad så att den är ett effektivt vapen mot de oseriösa aktörer som faktiskt gör sig skyldiga till grova brott. aviserar därför justitieministern att hon har för avsikt att återkomma till mer detaljer om hur en sådan översyn av bedrägerilagstiftningen kan komma att se ut. Jag tror att information, där regeringen har ett ansvar som vi delar med många andra aktörer, organisatoriska förändringar för att möjliggöra utredningar och en översyn av de straffrättsliga bestämmelserna är tre viktiga verktyg på vägen framåt. Detta är just nu det lägger fokus på. Ordföranden: alla för den breda bild vi har fått av problemet! vet jag att utskottets ledamöter har massor med frågor, men jag tror att vi tar en kort kaffepaus först för allas bästa. Ordföranden: återupptar sammanträdet. Vi hade ett litet tekniskt missöde när Per skulle visa sin bild. har de löst problemet. Per får att visa bilden som visar våra rättigheter. Per , : Den här bilden visar komplexiteten från det civilrättsliga där det finns ett avtal, ett erbjudande, ibland går det långt ut på den civilrättsliga sidan ända till det som är tydligt straffrättsligt, det vill säga vilseledande och förmögenhetsöverföring, åtminstone försök till sådan. Det stora problemet är gråzonen mitt i. Den har vi också talat en del om. Bilden visar att det är viktigt att det vidtas åtgärder i alla delar, alltså hur man skyddar sig ur ett allmänt perspektiv. Vi kan se att åtgärder från branschens sida, i fråga om till exempel skimning, har fått brottsligheten att minska , till hur den enskilde ska skydda sig genom att ha rutiner och egenkontroll. För att flytta gråzonen till den straffrättsliga sidan är det viktigt att alla aktörer hjälper till och ger bästa förutsättningar för utredningen, det vill säga säkerställer den information som behövs för att göra en bra utredning. Ordföranden: Då fick vi en tydligare bild, även om jag tror att vi förstod hyfsat när du berättade är det alltid bra med bilder. Man får fler sinnesintryck. Jag har en lista framför mig där utskottets ledamöter har anmält sig för att ställa frågor. Jag kommer att gå till väga så att man ställer sin fråga från sin plats. Destinera frågan så tydligt som möjligt, det vill säga vem man vill ha svar från. Det brukar alltid underlätta. Sedan får ni svara direkt. Om frågan är tydligt destinerad ger jag ordet, men om någon vill lägga till något eller har en annan bild är det helt okej. Jag börjar med att lämna ordet till utskottets vice ordförande från . (FP): Jag vill börja med att rikta mig till från , som inte har fått komma till tals här. Vad anser ni på behöver göras för att komma åtminstone en bit på vägen med att komma till rätta med de oseriösa företagen? Ordföranden: , ! Tydligt, kort, hårt destinerat. , : Kronofogden har nämnts i ett par sammanhang. Företagen som utsätts för bluffakturor upplever det som att de blir hotade med att hamna i kronofogdens register. Det handlar egentligen inte om att hamna i registren utan om konsekvenserna av att hamna i register, det vill säga betalningsanmärkningar. Jag vill nämna lite kort hur det ser ut rent statistiskt hos kronofogden. Vi har 51 000 sökande hos oss. Jag tittade igenom statistiken med hjälp av Svensk Handels blufflista över 50 företag. Där fanns tre företag som var registrerade sökande i betalningsförelägganderegistret. Vi handlägger ungefär 1,2 miljoner betalningsförelägganden. De tre företagen hade sammanlagt 37 ansökningar. Hos oss syns detta inte vare sig volymmässigt eller på annat sätt. Sedan är det i och för sig ett problem ändå. Inom parentes tror jag att ett av de stora problemen är all den tid som företagen blir bestulna på med anledning av allt det arbete de måste lägga ned. Möjligheten att få rättelse i våra register har nämnts. Av de ansökningar om rättelse som skedde kan ett sextiotal härledas till bluffakturor. Det är inte heller någon större volym. Ur vår synpunkt, och som svar på fråga, och det har nämnts tidigare, är det en stor kunskapsbrist bland företagen. Något som kan göras snabbt är att upplysa om hur systemet fungerar hos kronofogden. De intresseorganisationer som finns här har bra information om vad som händer fram till att ärendet hamnar hos kronofogden. Däremot finns det lite information om möjligheterna att slippa hamna i kronofogdens register och, om man hamnar där, möjligheten att komma ur registret. Vi har erbjudit intresseorganisationerna att medverka till att ta fram information om hela kedjan, från det att man blir kontaktad till att ärendet eventuellt hamnar hos kronofogden. Med bättre kunskap kan man komma mycket längre med den delen. Den andra delen gäller betalningsanmärkningar. Ursprungstanken med betalningsanmärkningar var att de skulle tala om att någon hade en klar och förfallen skuld. Tyvärr innebär systemet att man kan ha ett krav på en förfallen skuld utan att man har en betalningsanmärkning eller att man kan ha en betalningsanmärkning utan att ha en klar och förfallen skuld. Sedan finns det stora flertalet som har både en betalningsanmärkning och en klar förfallen skuld. Just okunskapen och systemet med betalningsanmärkningar gör att många företag som utsätts för bluffakturor faller till föga och betalar, vilket syns på vår statistik. Det är få ärenden som kommer in, eller så gör man upp på annat sätt. Det är fråga om en snabblösning, och sedan kan man titta på annan lagstiftning som jag inte ska gå in på. Det är fråga om bättre information från de myndigheter och intresseorganisationer som finns och en översyn av kreditupplysningslagen vad gäller betalningsanmärkningar, så att man inte utnyttjar en brist. Det gäller inte bara bluffakturor utan även andra som har tillfälliga ekonomiska svårigheter. De som tjänar pengar på detta utnyttjar rädslan för betalningsanmärkningar. (S): Ordförande! Tack för en bra föredragning i en så viktig fråga. Att regeringen inte företräds av statsrådet eller statssekreteraren ger tyvärr en oroande signal om att regeringen inte tar frågan på allvar. Bluffakturor omsätter , som har sagts tidigare, miljarder. Ingenting konkret har gjorts eller görs från regeringens sida. Vi socialdemokrater är beredda att se över lagstiftningen. Vi är beredda att diskutera olika konkreta åtgärder såsom ångervecka för små företag och skriftlig bekräftelse vid köp på distans etcetera. Frågan är vad regeringen vill göra. Regeringen verkar vara nöjd med gällande regelverk och hänvisar till kunskap i frågan från småföretagarnas sida. Därför vill jag fråga regeringens representanter som är här . Vad har gjorts konkret av regeringen i denna oerhört viktiga fråga? Är regeringen beredd att se över lagstiftningen för att skydda småföretagarna? Vad tänker regeringen göra ? Det är viktiga frågor, som vi har hört bekräftat . , : Det är inte så att man inte har gjort någonting, utan man har vidtagit åtgärder på området, bland annat när det gällde möjligheten att få rättelse när en felaktig uppgift som härstammar från en bluffaktura förekommer hos kronofogden. Det var frågan om åtgärder på området. Jag nämnde i mitt anförande att justitieministern har aviserat att man kan tänka sig att se över lagstiftningen vad gäller bedrägeribrottet för att bättre komma till rätta med problemet med bluffakturor. De andra frågorna är inte helt okomplicerade. Där har vi från departementets sida haft en lång dialog med företrädare för olika branschorganisationer, just när det gäller aspekten bluffakturor. Det finns en hel del betänkligheter i förslagen som gäller till exempel ångerrätt eller ändringar av kreditupplysningslagen. Den dialogen fortsätter naturligtvis, men har det inte uppfattats som att det finns ett tydligt intresse från något håll att åstadkomma förändringarna mot bakgrund av de betänkligheter som finns. (M): Fru ordförande! Det här är frågor som berör och upprör. Det finns väl inte någon här som inte vill göra något åt problemet med bluffakturor. Det finns ett behov från politikens sida att visa dådkraft, handlingskraft, potens, att vi nu verkligen tar tag i saken. Man vill visa att man har förstått problemet och vill göra något. Det vill vi alla. Nästa poäng är att vända på varje sten så att vi inte hamnar i ett läge där vi i vår iver att göra något bra gör något som faller tillbaka på seriösa företag. Cloun för oss är hur viktigt det är att hålla denna hearing . Jag var tjusad av Företagarnas förslag om en ångerrätt som inte drabbar hederliga företag utan bara drabbar de ohederliga. En sådan vill jag också gärna ha. Jag har frågor om ångerrätt till professor . Hur kan man ångra ett avtal som man inte har ingått? Hur gör man det civilrättsligt sett? Är det möjligt att ha en ångerrätt som inte drabbar hederliga företag men som drabbar andra? Jag hörde uttrycka tveksamhet i fråga om ångerrätten. Jag skulle gärna vilja höra en ytterligare motivering till varför. sade också att ångerrätt kan vara något i sista hand, men man såg en tveksamhet till detta. Utveckla gärna varför man ser denna tveksamhet. , : Ingenting hindrar, inte heller för en konsument som har ångerrätt, att hävda i första hand att något avtal inte har ingåtts, i andra hand att för de fall avtal ändå ska anses ha ingåtts ångra det. Det är möjligt. Om det sedan är ett rättspolitiskt klokt val att införa ångerrätt vet jag inte. Om man väljer att införa en ångerrätt måste den avgränsas så att det mesta av den seriösa verksamheten inte kan drabbas. Hör gör man det? Till att börja med får man titta på hur avtalen ingås. Det är per telefon. Då kan man nöja sig med att avgränsa ångerrätten till telefonavtal. Sedan kan man dessutom lägga till som en förutsättning att telefonkontakten ska vara initierad av leverantören, av den som påstår att det finns ett avtal. Men det är kanske inte alls tillräckligt avgränsat . Det ingås många telefonavtal där kontakten initieras av leverantörer som är helt seriösa. Risken är stor att det blir ett missbruk av ångerrätten. Då är det inte ett missbruk, utan då har ångerrätten legaliserats, men det kommer att drabba legitim handel. Det var en fråga till som jag inte minns. (M): Det var de två frågorna, nämligen hur man kan ångra ett avtal som man inte har ingått och sedan att skilja på dem. , : Om man kan skilja på dem? The good from the bad! Då har jag nog besvarat frågorna. , : För vår del handlar det om att det är fråga om grundläggande avtalsrätt. Det är inte så lätt att förändra utan att klart se alla konsekvenser. Jag upplever inte att åtminstone jag själv kan se alla konsekvenserna av en sådan förändring. Ska det gälla telefonavtal? Ska det gälla alla nya avtalsformer som växer fram i nya it-miljön på nätet? Ska det gälla generellt? Det är en mängd frågor som jag tycker att vi måste få klargjorda innan vi kan ta ställning. Det är lite lömskt att hitta en övergripande lösning som man tror kanske löser alla problem. Det tror jag definitivt inte att den gör. Per , : nämnde att vända på alla stenar. Det är vad vi försöker framföra. Vi måste utreda alla möjligheter. Vi vill utreda de konsekvenser som det här kan få för normal avtalsskrivning och om det får några önskvärda effekter på blufföretagen. Vi vet inte det . Vi har inte resurserna att utreda det, och vi behöver hjälp. Det får inte bli en lagstiftning för att skyla över misslyckandet att lagföra de kriminella. Det måste finnas på plats först. Därefter kan vi titta på att utreda ångerrätten. , Företagarna: Det som tydliggjordes tidigare är viktigt, nämligen situationen då avtalen ingås från företagarens synpunkt. Det kan vara åkaren som lastar av sin last eller frisören i sitt arbete. De sitter inte i telefonen vid ett kontorsbord och gör överväganden. Man måste förstå att det inte finns någon ordermottagning på ett litet företag. Det är lätt att glömma bort. De drabbas i sin verklighet. Vi vill poängtera att för att förstå och bena ut konsekvenserna av den ångerrätt vi talar om vi delar Handels syn kan vi inte utreda detta själva. Vi kan bara se på fördelar och nackdelar. Det är en av tio olika punkter som vi presenterar . Precis som har beskrivit situationen är en samordning och en skärpning från polisens sida bra. Vi tror på samordning av myndigheter för att göra sådant som inte uppenbart ligger närmast bluffakturorna men som för företagaren som drabbas av dem är viktigt. Vi måste tänka på det som kan göras och det som får effekt . En utredning får inte effekt förrän . Den kommer inte att lösa några problem här och . Vi måste se framåt. Om det finns en teknisk utveckling för telefonen och nätet, vilka mönster kan ses framåt? , : En aspekt som ofta går förlorad när man diskuterar ångerrätt, ändringar i avtalsrätten, är att blufföretagen, som vi har hört , inte åstadkommer några bindande avtal . Det är inte så att de har rätt att få sina pengar på grund av att det faktiskt finns ett avtal som gör att någon är betalningsskyldig. De framställer ett krav, och sedan blir någon rädd, reagerar inte, och betalar av någon anledning kravet. Det finns ofta inte någon avtalsrättslig rätt för blufföretagen. Den saken löser man först när kravet har dragits till domstol. Det är ingenting som hindrar bluffmakaren att framställa ett helt oriktigt krav, men oriktigheten konstateras när saken har nått domstol. Vi har inte upplevt att det är ett problem att blufföretagen går in med en ansökan om betalningsföreläggande, sedermera vid bestridandet tar upp saken till domstol för en prövning där. sade att de hade 37 ansökningar som de kunde härleda från varningslistan. Det kan vara en missuppfattning från min sida, men någonstans i det häradet. Om vi inför en ångerrätt, om vi inför ändringar i civilrätten som handlar om hur man ingår avtal, när de ska bli giltiga eller inte giltiga, kommer det inte per automatik att stoppa bluffakturor. Det är ett verktyg som domstolen har att använda sig av när den ska pröva riktigheten i ett krav. Precis som och Företagarna har varit inne på är det viktigt att när ändringar övervägs föreslå ändringar som är verksamma. Tror man att ändringar i ångerrättsreglerna i avtalsbindningsmekanismerna kommer att vara verksamma? Jag säger inte att det är uteslutet, men en viktig faktor är att hålla i minnet att det är verktyg som domstolen använder sig av när den har att pröva riktigheten av ett krav. Ordföranden: Jag har en lång lista av frågeställare. Vi har mindre än en kvart på oss, . Jag klumpar ihop frågeställarna tre och tre. Då blir det risk för längre svar, men vi har haft en gedigen genomgång. Jag hoppas att ni håller er korta. (KD): Fru ordförande! Tack för alla föredragningar. Det har varit en lysande genomgång av det rätt komplicerade problemet. Det är uppenbart att det inte går att hitta någon sorts alexanderhugg för att lösa allt. Jag ska vara konkret och ställa frågor till polisen. Hur ser strukturen ut? Ser ni några förändringar? Hur stor andel står den organiserade brottsligheten för i det uppskattade antalet fall? Sedan var det den internationella anknytningen. Hur ser det ut internationellt? Sist vänder jag mig till de rättssakkunniga. Ett sätt att stoppa verksamheten är att titta lite grann på inkassolagen. Borde det inte vara möjligt att på ett enklare sätt styra upp de företag som ger sig ut för att vara inkassoföretag? (C): Jag tänkte försöka mig på ett litet alexanderhugg. Jag riktar mig i första hand till på . Du kanske uppmärksammade en inbjudan av Företagarna om rundabordssamtal. Ni kanske kommer ihåg att det fanns stora problem med modemkapningar . Tack vare rundabordssamtal tillsammans med intressenter, de vi har här , framför allt bankerna, lyckades man få Nordea att blockera alla postgirokonton till de företag som fanns med på Svensk Handels lista då. Det var 50100. Det gjorde att problemen i stort sett upphörde. Det är en uppmaning jag kan skicka med. Är det något som låter intressant som kan tas med? Då slipper vi vänta på de eventuella lagstiftningsöversyner vi pratar om. Vi kanske kan göra ett rejält hugg med en gång. (S): Det är uppenbart att det största problemet är att frågorna inte är prioriterade, och det är en katastrof med tanke på det växande problemet. Det får alla berörda myndigheter och även regeringen ta till sig. Jag har fastnat för tre konkreta saker. Det är möjligt att de inte löser allt eller inte fungerar, men jag vill ändå ha en kommentar. Hur ingås avtal där det visar sig att muntliga avtal är bindande, det behöver inte ens finnas ett muntligt avtal utan det kan ändå uppfattas som en accept? Jag ifrågasätter det. Det är klart att det blir mer pappersjobb med underskrifter, men det finns också möjlighet med elektroniska signaturer via dator som gör att det går snabbt och smidigt. Det kan vara ett sätt att se till att det blir lite större trygghet. Blufföretagen har egna inkassoföretag. Där borde kontrollen bli bättre så att de inte kan startas från början. De som redan finns ska självklart stoppas. Sedan var det Kronofogden. Det är inte så många av företagen som vänder sig dit. Men det finns ett stort antal småföretag som har skrämts till att betala. Därmed löser sig problemet för blufföretaget. Det kan vara verksamt om Kronofogden får en möjlighet att granska kraven och se vem de kommer från. Då vet småföretagen att kronofogden inte kommer att pricka dem om ett oseriöst företag försöker tvinga dem att betala. Jag vänder mig till med de tre konkreta förslagen och vill höra om det finns möjlighet att gå vidare med dem. Per , : Jag har inget svar på frågan om fördelningen. Det är olika kategorier som sysslar med brottsligheten. Det är alltifrån de klassiska bedragarna som har hittat en ny metod till att det finns inom ramen för den organiserade brottsligheten. Ju mer avancerad man är i sitt utövande av brottsligheten desto fler metoder använder man. En metod är att se till att informationen i något led går utomlands. Då vet man att det är svårare att följa transaktionerna. , : Först var det två frågor om inkassolagen. sägs det att inkassoverksamhet ska bedrivas enligt god inkassosed. Det finns allmänna råd från Datainspektionen om vad det innebär. Det följer redan av lagen att om det föreligger sannolika skäl för att en fordran inte är lagligen grundad ska inkassoåtgärder inte vidtas. Det finns skadeståndsregler i inkassolagen som ger möjlighet till skadestånd för de fall man bryter mot lagen. Det råder tillståndsplikt för den som ska bedriva inkassoverksamhet för andras fordringar. De allmänna råden som Datainspektionen har utfärdat beträffande inkassolagen går bland annat ut på att om flera gäldenärer riktar samma invändning mot en viss borgenärs anspråk, till exempel att en vara eller tjänst inte har beställts, finns det ofta skäl för inkassoombudet att ifrågasätta om fordran är lagligen grundad. Naturligtvis kan man alltid fundera över förändringar och förbättringar och fastställa ett regelverk för det men även inkassolagen bygger på att det är genuina fordringar som ska hanteras. Jag vill inte påstå att det är uteslutet att överväga ändringar, men utgångspunkten är ändå den. Den första frågan från gällde skriftlighet kontra muntlighet när man ingår avtal. Skriftlighet är på olika sätt. Det kan vara ett papper som faxas fram och tillbaka, i den mån folk har fax kvar. Det kan vara digitala signaturer. Det är naturligtvis en möjlig väg.