bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — hävdar i motion 2012/13:A304 av m.fl. att arbetslöshetsförsäkringen behöver ses över i sin helhet och reformeras i grunden så att den kan fylla sin funktion i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Ett antal nödvändiga förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot försäkringen kan dock enligt mening göras omgående utan föregående utredning. Dit hör att nedtrappningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet ska slopas så att ersättningsnivån är av tidigare lön under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd (yrkande 3). vill också att den högsta dagpenningen ska höjas till 2013 och därefter indexeras efter löneutvecklingen (yrkande 4). Grundbeloppet ska höjas till per dag 2013 och därefter indexeras efter löneutvecklingen (yrkande 5). Partiet vill också att regeringen återkommer med förslag om borttagande av 75-dagarsregeln vid deltidsarbetslöshet (yrkande 6). Karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen ska minskas med två (yrkande 7) Slutligen ska alla som uppfyller grundvillkoret i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen utan att kunna få arbete få rätt till ersättning med grundbeloppet (yrkande 8). I motion A368 beräknas dessa förändringar medföra att anslaget 1:2 ökas med . slopar också den s.k. arbetslöshetsavgiften och inför en avdragsrätt för medlemskap i en fackförening och a-kassan, vilket belastar budgetens inkomstsida med totalt . Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I motion 2012/13:A303 framförs kravet att jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 bör avvecklas helt (yrkande 7). anslår inom utgiftsområdena 14, 15 och 16 medel för alternativa insatser för samtliga fas 3-deltagare, totalt 19 500 platser i subventionerade anställningar, och 13 500 utbildningsplatser reserveras för dem som har deltagit i fas 3. Partiet erbjuder bl.a. meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i 14 000 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer (yrkande 10). Anställningsstödet är upp till minimilönenivå enligt gällande kollektivavtal och stöd för merkostnader kan lämnas med högst per dag. För att uppmuntra till lärlingsanställningar inom bristyrken vill satsa på anställningsstöd och bidrag till handledartillägg (yrkande 11). Partiet vill också införa utbildningsvikariat, som en arbetslös kan få då en anställd inom äldre- och handikappomsorg samt psykiatri genomgår utbildning (yrkande 12). Tanken är att kommuner som anställer en arbetslös som utbildningsvikarie ska få anställningsstöd av lönekostnaden samt merkostnadsersättning. Förslagen om lärlingsanställningar och utbildningsvikariat framför partiet också i motion 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Anställningsstöden för övergångsjobben, trainee- och lärlingsanställningar och utbildningsvikariat belastar budgetens inkomstsida. Under anslaget 1:3 beräknar att kringkostnaderna minskas för deltagande i garantiprogrammen med tack vare dessa satsningar. ökar anslagen för merkostnadsersättning respektive bidrag till handledartillägg med . anser i motion 2012/13:Sf304 av m.fl. yrkande 3 att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Förslaget om företagsvikariat återfinns också i motion 2012/13:A303 yrkande 13. Partiet avsätter till 1 000 företagsvikariat 20132015. I den motionen föreslås också att man kraftigt utökar antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen och ökar kvaliteten i utbildningen (yrkande 14). Partiet vill även ta bort sexmånadersgränsen för arbetsmarknadsutbildningens längd (yrkande 15). Man anslår medel till 10 000 fler årsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen än regeringen , varav 6 250 är reserverade för unga, till en nettokostnad om . Anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. När det gäller insatser för personer med funktionsnedsättning menar partiet i motion 2012/13:A303 att taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag (yrkande 24). Partiet anslår medel för att höja taket med och sammanlagt mer än regeringen för lönebidrag 2013. Vidare ska de hjälpmedel man kan behöva för att kunna arbeta vara personliga, och det ska räcka att vända sig till en myndighet för att få dem (yrkande 22). Partiet anslår mer än regeringen till arbetshjälpmedel 2013. föreslår i motion 2012/13:A368 att anslag ökar med 2013, varav regeringens budget förstärks med till verkets tillsynsverksamhet, till utbildning av skyddsombud och till de regionala skyddsombuden. Därutöver ökas anslaget med för att anställa tillgänglighetskonsulter. I motion 2012/13:A303 yrkande 20 framförs kravet att utöka verkets resurser i syfte att anställa sådana konsulter. Förslaget om tillgänglighetskonsulter grundar sig på beslut (bet. 2011/12:AU11, rskr. 2011/12:267) att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Konsulterna ska anställas av och arbeta med informations- och inspektionsarbete. Utskottet kan konstatera att den svenska ekonomin har visat god motståndskraft mot skuldkrisen i , men att den svenska exporten nu drabbas av en tydlig avmattning till följd av den svaga utvecklingen i bl.a. euroområdet. Den långvariga nedgången i omvärlden riskerar att även få en dämpande effekt på den svenska arbetsmarknaden. Svenska exportföretag, i synnerhet inom tillverkningsindustrin, har i högre utsträckning än tidigare sett sig tvungna att varsla en del av sina anställda om uppsägning. Även om långtifrån alla varsel kommer att realiseras kan man enligt utskottets bedömning vänta sig att sysselsättningsökningen mattas av och arbetslösheten stiger något i det korta perspektivet. Utskottet kan konstatera att den svenska arbetsmarknaden klarat sig relativt väl sett mot bakgrund av den stora osäkerhet och turbulens som präglat den ekonomiska utvecklingen i den nära omvärlden. Trots att och världsekonomin har genomgått en mycket svår ekonomisk kris är antalet sysselsatta inte bara högre än vad som var fallet före regeringsskiftet utan också högre än under den intensiva högkonjunktur som föregick finanskrisen. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () var 4 689 000 människor mellan sysselsatta i , vilket är ca 265 000 fler än strax före regeringsskiftet och ca 65 000 fler än strax före den ekonomiska krisen . En viktig förklaring till att sysselsättningen har stigit trots svåra yttre förutsättningar är enligt utskottets mening att de reformer som alliansregeringen initierat framför allt jobbskatteavdraget och förändringarna i socialförsäkringssystemen har gjort att det har lönat sig bättre att arbeta och att fler människor därför har sökt sig ut på arbetsmarknaden. Antalet personer i arbetskraften steg enligt med 150 000 från till och med 302 000 till sammanlagt 5 114 200 personer till . Som jämförelse kan nämnas att antalet personer utanför arbetskraften ökade med endast 81 000 personer . till befolkningen i åldersgruppen är trenden än tydligare; som 249 000 fler personer finns på arbetsmarknaden nu än vid regeringsskiftet har antalet personer utanför arbetskraften minskat med 65 000. Mot bakgrund av att det är arbetskraftsutbudet som på lång sikt sätter ramarna för sysselsättningsutvecklingen ser utskottet positivt på att arbetskraftsdeltagandet på detta sätt ökat, även om det på kort sikt kan medföra en något högre arbetslöshet. Att såväl arbetskraften som sysselsättningen ökat mer än vad som kan förklaras av den demografiska och konjunkturella utvecklingen är indikatorer på att regeringens reformer haft avsedd effekt (jfr analysen ekonomiska vårproposition s. 4647). Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att öka den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt, dvs. det är den varaktiga sysselsättningen som ska öka. Därför har alliansregeringen primärt genomfört strukturella reformer som syftat till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. I ljuset av detta välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 71) gör bedömningen att de genomförda strukturreformerna på lång sikt ökar sysselsättningen med ca 223 000 personer. Utskottet kan alltså konstatera att den svenska arbetsmarknadens funktionssätt varaktigt har förbättrats. Utskottet noterar emellertid att det i det korta perspektivet finns anledning att tro att de senaste årens positiva utveckling mattas något. Som tidigare nämnts ökar varslen i omfång: enligt Arbetsförmedlingens statistik varslades 10 300 personer om uppsägning , vilket är en ökning med 4 600 personer . Arbetsförmedlingen rapporterar också att antalet nyinskrivna öppet arbetslösa uppgick till 34 000, vilket är 4 000 fler än . Även i för visar sig den vikande arbetsmarknaden genom att både antalet och andelen arbetslösa stigit något jämfört med . Utvecklingen ligger i linje med den bedömning som såväl regeringen som , och och andra bedömare gjort i sina prognoser, om att sysselsättningsökningen stannar av och arbetslösheten stiger något för att därefter åter röra sig i en mer positiv riktning. Den svenska ekonomins motståndskraft mot den internationellt drivna lågkonjunkturen är emellertid fortfarande betydande, vilket inte minst framgår av att sysselsättningen enligt för steg med 31 300 personer jämfört med föregående år, trots avmattningen. Ökningen motsvarar även en marginell höjd sysselsättningsgrad till . Utskottet noterar att även anställningarna blivit 17 000 fler genom att antalet personer med fast anställning har ökat, medan antalet personer med visstidsanställningar har minskat något. Utskottet noterar vidare att arbetskraften fortsätter att växa, med 42 000 personer jämfört med föregående år. Att människor också i en svårare arbetsmarknadssituation fortsätter att närma sig arbetsmarknaden är enligt utskottets mening i grunden positivt, eftersom det ger dem en större chans att komma tillbaka till arbete när konjunkturen vänder. Det är dessutom viktigt att ha i åtanke att det även i ett sämre arbetsmarknadsläge finns många lediga jobb. Enligt Arbetsförmedlingens oktoberstatistik fick drygt 48 000 människor någon form av arbete och 52 000 platser anmäldes till Arbetsförmedlingen, vilket i båda fallen är högre siffror än för . Utskottet noterar avslutningsvis att läget på arbetsmarknaden tydligt präglas av olika tendenser för kvinnor och män. Kvinnorna står för lite mer än hela netttosysselsättningsökningen i för 31 700 fler kvinnor och 400 färre män är sysselsatta och sysselsättningsgraden har stigit för kvinnor medan den har sjunkit för män . Jämfört med hade 29 500 fler kvinnor en anställning , medan antalet anställda män har sjunkit med 12 000. För kvinnorna består hela nettoökningen av fasta anställningar, medan både de fasta och de tidsbegränsade anställningarna har minskat för männen. Kvinnorna svarar också för tre fjärdedelar av ökningen av arbetskraftens storlek. Samma mönster återkommer när det gäller arbetslösheten, som för kvinnor har sjunkit marginellt både i absoluta och relativa tal, medan 12 000 fler män blivit arbetslösa, motsvarande 0,5 procentenheters ökning till . Utvecklingen speglar den könsuppdelade arbetsmarknaden, där män i högre utsträckning befinner sig i den exportberoende industrisektorn som är hårdast drabbad av minskad efterfrågan och varsel. Tendensen till olika arbetsmarknadsutveckling för kvinnor och män kommer enligt utskottets bedömning att förstärkas ytterligare om lågkonjunkturen inte blir allt för långvarig. Utskottet kan konstatera att situationen ställer stora krav på Arbetsförmedlingens förmåga att underlätta omställning, även till andra sektorer, för de män som förlorar sina arbeten. Regeringens förslag till insatser Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslag till insatser. Mot bakgrund av tecknen på en avmattning på arbetsmarknaden är det enligt utskottets mening mycket välkommet att regeringen presenterar ytterligare åtgärder i budgetpropositionen för att hålla arbetslösheten tillbaka. Utskottet kan konstatera att risken för arbetslöshet, i synnerhet längre tids arbetslöshet, är ojämnt fördelad. Arbetsförmedlingen pekar i sin arbetsmarknadsprognos (Ura 2012:3) på att personer med högst förgymnasial utbildning, ungdomar och särskilt de med bristfällig utbildning, utrikes födda och särskilt de som är födda utom , personer med funktionsnedsättning och äldre arbetslösa kommer att mötas av stora svårigheter att snabbt finna arbete. Utskottet ställer sig mot den bakgrunden bakom att regeringen gör särskilda satsningar på grupper med svagare förankring på arbetsmarknaden för att förhindra att de fastnar i ett långvarigt utanförskap. En nyckel till att kunna förhindra långvarigt utanförskap är att på ett tidigt stadium identifiera de arbetssökande som löper hög risk att hamna i en sådan situation. Utskottet ser därför positivt på det nya arbetssätt som Arbetsförmedlingen nu tillämpar som bl.a. innebär att den som skrivs in hos förmedlingen bedöms med hjälp av ett särskilt bedömningsverktyg som myndigheten har utvecklat. För att motverka långa tider utan arbete kan de personer som bedöms riskera att hamna i långtidsarbetslöshet tidigt få individanpassat stöd i form av framför allt förstärkta förmedlingsinsatser. Regeringen föreslår även att medel tillförs för fler praktik- och utbildningsplatser för personer med hög risk för långtidsarbetslöshet. Utskottet välkomnar dessa insatser och understryker att den viktigaste insatsen i kampen mot långtidsarbetslöshet är att förhindra att den uppstår. I de fall det inte varit möjligt att ens med tidiga stödåtgärder förhindra långtidsarbetslöshet är det enligt utskottets mening angeläget att bryta den . Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att stödet till långtidsarbetslösa behövde förbättras genom en ökad aktivitet och kvalitet i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. Utskottet noterar i budgetpropositionen 2013 att regeringen ska följa upp denna satsning, men att den också föreslår nya förstärkningar av bl. a. det särskilda anställningsstödet genom att höjningen av taket och möjligheten till handledarstöd permanentas. Regeringen vill också utvidga de motivationshöjande insatserna i folkhögskolesatsningen även till personer . Utskottet har tidigare betonat vikten av en hög kvalitet i garantiprogrammen (yttr. 2011/12:AU1y) och ställer sig bakom regeringens förslag till åtgärder. För att ge arbetslösa med funktionsnedsättning större möjligheter ökar regeringen möjligheten att få individuellt stöd på en ny arbetsplats (s.k. ) och föreslår ett praktikprogram inom statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning. Utskottet uppskattar dessa steg för att föra arbetslösa med funktionsnedsättning närmare arbetsmarknaden. Utskottet noterar också att den s.k. förslag om förändringar i insatserna för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden har remissbehandlats och bereds inom . Mot bakgrund av att utredningen behandlade frågor av stor vikt inväntar utskottet resultatet av beredningsarbetet med stort intresse. Som utskottet tidigare framfört (yttr. 2011/12:AU6y) innebär ungdomsarbetslöshet en särskild problematik, framför allt när det gäller de ungdomar som aldrig får in en fot på arbetsmarknaden för att de saknar en fullständig utbildning och därför riskerar att fastna i ett långvarigt utanförskap. Att få dessa ungdomar tillbaka till skolbänken är ofta ett nödvändigt första steg för att stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att regeringen bl.a. föreslår en förlängning av den temporära satsningen på studiemotiverande insatser inom folkhögskolan, liksom av möjligheten för vissa långtidsarbetslösa ungdomar att få ett högre studiebidrag samt öronmärkta komvuxplatser. Regeringen anser också att kvaliteten bör stärkas i de gymnasiala yrkesutbildningarna och möjligheterna att få en lärlingsplats förbättras och föreslår därför ökade anordnarbidrag för gymnasielärlingar och inom lärlingsutbildningen för vuxna. Vidare föreslås fler platser på folkhögskolornas allmänna kurs i syfte att öka möjligheterna för de unga som saknar grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen att återgå till studier. Satsningen ska syfta till att särskilt nå de unga som går en studiemotiverande utbildning vid en folkhögskola. Sammantaget innebär regeringens tillfälliga åtgärder inom utbildningspolitiken att det tillförs 18 300 utbildningsplatser , vilket motsvarar en satsning om . I satsningarna på arbetet mot långtidsarbetslöshet bland ungdomar ingår också ett försök där sådana ungdomar ska kunna få flyttningsbidrag och en förstärkning av nystartsjobben för unga. Utskottet noterar att regeringen även gör en stor satsning på att vidga etableringsreformen och tillföra medel till kommuner och Arbetsförmedlingen för att integrationen i samhället ska kunna påskyndas. Att etableringsuppdraget vidgas kommer också att ställa nya krav på Arbetsförmedlingens medarbetare. Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår att myndigheten tillförs ytterligare medel. Sammanlagt kommer därmed de beräknade personalresurserna inom etableringsreformen att uppgå till 2013. Regeringen vill också öka möjligheterna till arbetsplatsförlagda insatser för personer inom etableringsuppdraget, bl.a. genom ett s.k. praktiskt basår där arbetsträning blandas med svenskundervisning. För att öka efterfrågan på utrikes födda på arbetsmarknaden föreslås även vissa förstärkningar av instegsjobben. För att stimulera kommunernas arbete för att minska utanförskapet i de stadsdelar som omfattas av programmet urban utveckling () tillförs 2013 och 2014 för ett prestationsbaserat bidrag. Utskottet ser dessa stimulanser för att underlätta för arbetsgivare att anställa nyanlända som väl motiverade mot bakgrund av den avmattning på arbetsmarknaden som väntas. Utskottet värdesätter regeringens ambition att ge alla människor som kan arbeta möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. En god arbetsmiljö och ett bra arbetsmiljöarbete innebär ett arbetsliv där fler får möjlighet att träda in på arbetsmarknaden och färre slås ut. Det är viktigt inte minst för att kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden. Utskottet ser mycket positivt på den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitik som regeringen tagit fram och arbetar efter. Det huvudsakliga syftet med handlingsplanen är att peka ut i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. Utskottet vill särskilt uppmärksamma de insatser som har gjorts på områdena för hot och våld i arbetslivet, kvinnors arbetsmiljö samt arbetsmiljö och lönsamhet. När det gäller frågan om arbetsmiljötillsyn noterar utskottet att en utvärdering av pilotprojektet att ligga till grund för regeringens ställningstagande när det gäller eventuella förändringar av tillsynsverksamheten och att regeringen aviserat att den avser att återkomma i den frågan. Utskottet anser att det är av stor betydelse att tillsynsverksamheten är effektiv och inriktad på arbetsställen med hög risk. Utskottet uppskattar att arbetsmiljöområdet är föremål för nytänkande och att man inte bara ser risker utan även möjligheter. som systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön förbättras måste arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad uppmärksammas och utvecklas. Utskottet välkomnar regeringens förstärkningar av anslaget för . Förstärkningarna avser bl.a. det föreskriftsarbete som ett reformerat sanktionssystem inom arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen kommer att innebära men också utveckling och användande av ett register över företag som utstationerar arbetstagare till . Utskottet vill i detta sammanhang understryka betydelsen av att arbetsmiljökraven bevaras på hela arbetsmarknaden. Tillsyn på arbetsställen för utstationerade arbetstagare är viktig för att skyddet ska kunna upprätthållas och en rättvis konkurrens på arbetsmarknaden ska kunna råda. Utskottet noterar med tillfredsställelse att tillgängliga indikatorer inom arbetsmiljöområdet pekar på en positiv utveckling sett . Utskottet anser dock, liksom regeringen, att det finns anledning att ur ett riskförebyggande perspektiv noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsskador för att den långsiktiga minskningen ska kunna fortsätta. Även problem med hot och våld i arbetslivet respektive stress i arbetet kan behöva uppmärksammas särskilt. Utskottet vill betona vikten av att kunskapen från arbetslivsforskningen når ut till samhällets alla delar för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet välkomnar därför att regeringen utökar nuvarande uppdrag om kunskapsspridning, till att inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska även arbeta med frågor som berör företagshälsovårdens kunskapsutveckling. Den svenska modellen utgör enligt utskottets mening en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är en viktig förutsättning för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Därför bör grunderna för arbetsrätten bestå också framöver även om vissa mindre förändringar kan behöva göras. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det ska vara lätt att anställa. Även om tillsvidareanställningar ska vara grunden på den svenska arbetsmarknaden spelar tidsbegränsade anställningar en viktig roll. Utskottet vill dock betona att som tidsbegränsade anställningar kan vara en viktig bro in i arbetslivet är det viktigt att de inte missbrukas. Utskottet ser positivt på uppdraget att föreslå ett system för s.k. korttidsarbete. Med korttidsarbete avses ett statligt subventionerat trepartssystem som syftar till att bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att de anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Systemet ska kunna användas vid en djup, kortvarig och utifrån skapad lågkonjunktur. Utskottet vill även peka på att det pågår andra utredningar på arbetslivsområdet, bl.a. om att kvarstå i anställning till och om utstationering på svensk arbetsmarknad. Dessutom har regeringen aviserat en utredning som ska kartlägga eventuella problem när det gäller företrädesrätt till återanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS, i samband med att arbetstagare hyrs in från bemanningsföretag. Utskottet övergår nu till att diskutera oppositionspartiernas budgetalternativ med tonvikt på anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. Utskottet noterar att oppositionspartierna i sina budgetmotioner framför en kritik som närmast får förstås som att de av statsfinansiella skäl menar att regeringen lägger fram för stora satsningar på att stärka tillväxtmöjligheterna och motverka att arbetslösheten biter sig fast. Utskottet kan inte instämma i denna kritik, även om utskottet naturligtvis inte har någon annan uppfattning nät det gäller vikten av sunda statsfinanser. För att rusta för att klara en allt tuffare internationell konkurrens är det nödvändigt att investera för framtiden, för fler i arbete och för att förstärka starka position ytterligare. Utskottet noterar att i sin penningpolitiska rapport reviderar sin prognos för arbetslöshetens utveckling i negativ riktning jämfört med den bedömning som gjordes .