bet · GZ01UU7 · 2012-03-01 00:00:00 — Utskottet välkomnar förslaget att kommissionen ges befogenhet att ändra bilaga I i enlighet med beslut som, med konsensus, har fattats i de multilaterala exportkontrollregimerna. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt att de ändringar som genomförs i exportkontrollregimerna införs i bilaga I i PDA-förordningen för att bl.a. säkerställa att och andra berörda EU-länder kan uppfylla exportkontrollregimernas förpliktelser. Vidare välkomnar utskottet att Kommissionen ska kunna ta bort ett visst destinationsland eller en viss produkt från någon av gemenskapens generella tillstånd. Ett genomförande av förslagen skulle, enligt utskottets mening, bidra till att stärka exportkontrollen som ett instrument för icke-spridning av massförstörelsevapen och mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. Utskottet vill understryka att ovannämnda förslag kan genomföras . Förslagen föregriper inte den pågående och övergripande processen inom EU med att arbeta fram en långsiktig vision om ramverket för EU:s exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden. Den processen - ljuset av kommissionens grönbok: System för exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden från Europeiska unionen: säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld avser utskottet att återkomma till. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Strategiska och taktiska kärnvapen, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U306 yrkandena 41 och 45 samt 2011/12:U315 yrkandena 42 och 46 samt avslår motionerna 2010/11:U203, 2010/11:U239 yrkandena 13, 2010/11:U295, 2010/11:U306 yrkande 40, 2011/12:U220, 2011/12:U224, 2011/12:U256 yrkandena 1 och 2, 2011/12:U262 yrkande 2, 2011/12:U288 yrkandena 14 och 2011/12:U315 yrkande 41. En politik för fred och mänsklig säkerhet utgår från våra värderingar om frihet, jämlikhet och solidaritet. Rättvisa, såväl mellan människor som mellan länder och regioner, är vårt medel, men också vårt mål. I en värld som upprustar alltmer behövs aktiva röster för nedrustning. har en lång och stolt tradition att förvalta. Världens militärutgifter har ökat . Aktiva och kraftfulla röster för nedrustning, icke-spridning och rustningskontroll behövs. Internationellt sker trots allt vissa framsteg. har visionen om en kärnvapenfri värld lyfts upp på dagordningen. Inte minst markeras detta av avtalet mellan och som handlar om att reducera antalet strategiska kärnvapenmissiler. Genom översynskonferensen för icke-spridningsfördraget NPT togs ytterligare steg i arbetet för nedrustning och icke-spridning. De positiva tecknen till trots återstår många svåra utmaningar. ska också arbeta aktivt till stöd för upprättandet av en zon fri från massförstörelsevapen i hela . i hindras alltjämt av låsningar. , en av kärnvapenmakterna utanför icke-spridningsavtalet, präglas av oro och stora spänningar. har genomfört provsprängningar. kärntekniska program har stora oklarheter och det finns fortsatta brister i landets åtaganden gentemot kontrollregimer. , , och har fortfarande inte skrivit under icke-spridningsavtalet . Varje nation har rätt att begära hjälp från andra länder för att trygga sitt eget försvar och därmed också rätt att besluta om att upplåta sitt territorium åt andra länders försvarsmakt. När det gäller kärnvapen menar vi att kärnvapenmakterna måste åta sig att inte placera ut kärnvapen på annat än sitt eget territorium. Det är sorgligt att se hur utrikesministerns svala engagemang för nedrustningsfrågorna tillåts sätta sin prägel på den borgerliga regeringens utrikespolitik. Man förslösar ett värdefullt arv. Detta blir särskilt tydligt sett mot den internationella arenan där en ny progressiv president i gjort klar skillnad. ledde president själv ett möte om nedrustning i . och sitter i nedrustningsförhandlingar. Det är mycket glädjande, och det gäller att både som enskild aktör och i samverkan med andra kan bidra till konkreta resultat för nedrustning och icke-spridning. Det finns en lång svensk tradition av att aktivt driva nedrustningsfrågorna internationellt. Olika partnerskap med andra länder sjösattes och bl.a. tillsattes för att ta fram nya initiativ och idéer. Regeringen borde tydligt visa sin vilja att ställa sig bakom den nedrustningstradition som så länge varit en hörnsten i svensk utrikespolitik. Det är alarmerande att världens militärutgifter återigen ökar och har stigit , enligt . Det internationella nedrustningsarbetet måste ta ny fart. Mer måste göras. Kärnvapenhotet är långt ifrån avvärjt. Tvärtom har det ökat. Våra tre partier har ett starkt engagemang för nedrustning, därför har vi lagt fram flera förslag på hur nedrustningsarbetet kan förstärkas och intensifieras. Målet är en fullständig avveckling av massförstörelsevapen, såväl biologiska och kemiska som nukleära. Att förhindra spridning är en viktig del av nedrustningsarbetet. För att nå detta måste kärnvapenmakterna minska innehavet. De samlade kärnvapenstyrkorna i världen, främst och , skulle kunna förstöra allt liv på jordklotet om. Enligt uppgår världens samlade aktiva och utplacerade kärnstridsspetsar till omkring 12 000. Det ligger i mänsklighetens och världssamfundets intresse för överlevnad och gemensam säkerhet att alla kärnvapen elimineras. Den fortgående kärnvapenmoderniseringen innebär ett ohyggligt slöseri med resurser. Flera kärnvapenmakter vägrar att gå med på verklig nedrustning och moderniserar i stället sina kärnvapenarsenaler. Till detta kommer att ett antal länder som inte tidigare var kärnvapenmakter nu skaffat sig kärnvapen och att risken för ytterligare spridning även i fortsättningen är stor. Det finns också risk att kärnvapen sprids till icke-statliga aktörer, exempelvis terroristgrupper. För att lyckas med nedrustningsarbetet krävs mycket tuffare kontrollregimer. Vi vill se ett starkare med starkare kontrollmöjligheter. har en plats i , ett uppdrag man bör använda för att driva på dessa frågor. (NPT) innehåller tre komponenter. Kärnvapenstaterna förbinder sig att inte överlåta kärnvapen eller kunskap om kärnvapen och kärnvapenteknologi till andra stater. lovar övriga stater att inte skaffa kärnvapen. I avtalet förbinder sig de länder som har kärnvapen också att arbeta för en fullständig kärnvapennedrustning. NPT är satt under stor press. Det står klart att världen är i stort behov av nya initiativ i nedrustnings- och kontrollarbetet, som det för oss är viktigt att NPT stärks och att de utfästelser som är gjorda i avtalet införlivas. Den oberoende internationella kommissionen om massförstörelsevapen med som ordförande presenterade sin rapport med en rad konkreta förslag om hur världen ska kunna befrias från kärnvapen och biologiska och kemiska vapen. Rapporten analyserar ingående de hot som världen lever under , främst 27 000 kärnvapen och ansträngningar av enskilda stater och kanske terrorgrupper att utveckla eller komma över olika slag av massförstörelsevapen. , en gediget utarbetad skrift som fortfarande äger aktualitet, lades fram då det globala samarbetet för nedrustning gått i stå. Den sextionde sessionen av lyckades inte få medlemsländerna att acceptera några åtaganden på nedrustningsområdet. finns en strimma av hopp. på länge finns ett stigande internationellt intresse för nedrustning, och vi ser positiva signaler från både och . i lyckades dödläge i förhandlingarna enas om ett arbetsprogram, vilket hade varit ett viktigt steg framåt i kampen för nedrustning. Tyvärr blockerades sedan vidare arbete med detta program. Det är viktigt att man kan anta ett arbetsprogram som gör att man kan inleda förhandlingar om FMCT (avtal om förbud av produktion av klyvbart material för vapenändamål). Slutsatsen av detta bör vara att det är nödvändigt att pröva nya vägar för att få fart på de globala nedrustningssamtalen. kan genom sin sammansättning sägas utgöra ett gott tvärsnitt av hur världens främsta nedrustningsexperter ser på läget. Genom att välja ut några av dess 60 förslag och driva dem i internationella forum skulle den kunna lämna ett viktigt bidrag till att hantera en av vår världs ödesfrågor. Kärnvapenfri zon i , punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U245 yrkande 4. När det gäller kärnvapen är EU allt annat än konsekvent. lyfts fram som viktigt som man inte alls problematiserar det faktum att två av unionens medlemsländer både har och dessutom utvecklar kärnvapen. Detta trots att det i avtalet ingår att kärnvapenstaterna förbundit sig att successivt avveckla alla kärnvapen. Utöver det har kärnvapen utplacerade i flera av EU:s länder. De amerikanska kärnvapnen är inte bara utplacerade på dessa länders territorium, de kan också användas av det aktuella landet i händelse av krig. Detta strider mot icke-spridningsavtalet som innehåller ett förbud mot att överlåta kontroll av kärnvapen från kärnvapenländer till icke-kärnvapenländer. måste inom EU vara en stark röst mot kärnvapen och för en nedrustning inom unionen. Den bör inom EU verka för att ska bli en kärnvapenfri zon. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bombkapsel 90, transit och investeringar m.m., punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U306 yrkande 43, 2011/12:U13 och 2011/12:U315 yrkande 44 och avslår motionerna 2011/12:U12 yrkandena 1 och 2, 2011/12:U14 yrkandena 13, 2011/12:U15 yrkandena 14, 2011/12:U235 yrkandena 14 och 2011/12:U241. Socialdemokraterna välkomnar att regeringen äntligen överlämnat en proposition om tillträde till konventionen om klusterammunition till . Klustervapen utgör ett stort humanitärt problem dels för att de sprider ut substridsdelar över ett så stort område att det i praktiken har visat sig mer eller mindre omöjligt att undvika civila offer, dels för att de efterlämnar oexploderade substridsdelar som i krigets spår skadar och dödar civilbefolkningen. Av de människor som dött av klustervapen beräknas ha varit civila. Konventionen om klusterammunition (CCM) handlar framför allt om att förbjuda användning, lagring, tillverkning och överföring av klusterammunition, och det bedöms att den kommer att få stor humanitär betydelse. Socialdemokraterna har drivit på för att skulle vara bland de första 30 länderna som tillträdde konventionen, för att på så vis påskynda dess ikraftträdande. Dessvärre har regeringens agerande varit anmärkningsvärt senfärdigt genom hela processen för att få en internationell konvention mot klustervapen till stånd, alltsedan den s.k. Osloprocessens start. Genom tryck från en enig riksdag, oppositionen och många organisationer har arbetet ändå gått framåt. Socialdemokraterna välkomnar att processen med att avveckla bombkapsel 90 (BK90) nu har inletts. Vi noterar dock att exempelvis tidigare avslutat sitt destrueringsarbete efter att ha förstört 233 261 substridsdelar. Flera andra länder har inlett arbetet. Propositionen beskriver en fastslagen tidsplan för att avveckla och destruera BK 90 och vi förutsätter att detta sker så skyndsamt som möjligt. Propositionen beskriver vidare att denna avveckling ryms inom befintliga anslag. I en interpellationsdebatt i 2008 talade utrikesministern om att ett icke oväsentligt antal skulle behöva tillföras för att ta fram ett vapensystem som skulle kunna ersätta BK 90. Det är positivt att så inte är fallet. Vi ställer oss frågande till att regeringen inte vill att transit genom eller över svenskt territorium ska anses vara omfattat av konventionen. I frågan om förbud mot investeringar i företag som tillverkar klusterammunition anser vi att det är viktigt att den positiva trend som kunnat ses , där marknaden själv har reagerat genom att flytta investeringar från dessa företag, fortsätter. Vi förutsätter att regeringen nogsamt kommer att följa frågan så att det följs upp kontinuerligt huruvida dessa åtgärder är tillräckliga eller om andra åtgärder bör övervägas. En del av konventionen som vi lägger stor vikt vid handlar om att statsparterna ska arbeta för att stater som inte är parter i konventionen ansluter sig till denna. Såväl remissinstanser som regeringen själv påtalar också vikten av att konventionen får en så bred anslutning som möjligt. Vi anser inte att har agerat tillräckligt aktivt och pådrivande för att få denna konvention till stånd. Det är olyckligt, särskilt som position i klustervapenfrågan är viktig. har ett stort anseende internationellt inom humanitära frågor och när det gäller nedrustning. måste därför bedriva ett kraftfullt arbete såväl i olika internationella forum som bilateralt för att fler stater ska ansluta sig. Regeringen aviserar i propositionen olika stödinsatser man avser att genomföra, vilket vi välkomnar. Men det är bekymmersamt att regeringen har intagit en passiv hållning och endast motvilligt har tillmötesgått krav på att arbeta för ett internationellt förbud mot klusterammunition. agerande är viktigt för andra länders ställningstaganden. Men i stället för att utgöra ett gott exempel har genom hela den process som ledde fram till CCM gått bakom andra, i stället för att gå framför. vill vi socialdemokrater se ett engagemang som tar sig uttryck i aktivt och kraftfullt arbete från svensk sida i syfte att få så bred uppslutning som möjligt till konventionen om klusterammunition. Bombkapsel 90, transit och investeringar m.m., punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U14 yrkandena 13, 2011/12:U15 yrkandena 14 och 2011/12:U235 yrkandena 14 och avslår motionerna 2010/11:U306 yrkande 43, 2011/12:U12 yrkandena 1 och 2, 2011/12:U13, 2011/12:U241 och 2011/12:U315 yrkande 44. och välkomnar att regeringen nu väljer att lämna in en proposition om att godkänna konventionen mot klusterammunition (prop. 2011/12:47 tillträde till konventionen om klusterammunition). Det är välkommet eftersom det nu är sedan ett stort antal stater, däribland , skrev under ett internationellt förbud mot klusterammunition och det är hög tid att konventionen ratificeras. Med detta sagt menar vi att det tagit oacceptabelt för regeringen att komma fram med ett lagförslag som ansluter till konventionen. har 109 länder skrivit under förbudet och 61 länder har ratificerat. Vi har sett i de senaste årens krig att användningen av klustervapen får fruktansvärda humanitära konsekvenser. Av dem som drabbas är civila och av dessa är barn. Därför har det internationella samfundet uppmärksammat det urskillningslösa mänskliga lidande klustervapen orsakar. Klustervapnen utvecklades under och är anpassade efter den tidens krig. Klustervapen är utan tvekan ett av de grymmaste vapen som finns. Klustervapen är ett anfallsvapen, vilket de senaste årens krigföring i , , och har visat. Inte, som tillverkarna av klustervapen ofta hävdar, i försvarssyfte. Det är vår övertygelse att bombkapsel 90 (BK 90) inte hör hemma i den svenska vapenarsenalen och därför bör skrotas med omedelbar verkan. Det är därför angeläget att går så långt som möjligt för att bidra till en långtgående implementering av konventionen för att minska riskerna att människor framöver ska drabbas av klustervapnens konsekvenser. och anser att det är viktigt att i det svenska ställningstagandet sända en tydlig signal till andra nationer att är berett att gå så långt som möjligt för att bidra till en långtgående implementering av konventionen och att vi är beredda att minska riskerna för att människor framöver ska drabbas av klustervapnens konsekvenser. Det är därför beklagligt att regeringen med nuvarande lydelse i propositionen väljer en minimalistisk väg för sin anslutning till konventionen. I de fall där konventionen lämnar utrymme för tolkningar har regeringen valt att inte göra mer än det som är absolut nödvändigt. Det finns flera exempel på detta: frågan om förbud mot investeringar i företag som utvecklar eller tillverkar klustervapen, frågan om transit av klustervapen genom svenskt territorium samt stöd till länder som drabbats av klustervapen. Regeringen anser att det vore alltför långtgående att tolka förbudet i artikel 1.1b mot överföring som förbud också mot transitpassage genom eller över nationellt territorium. Med denna argumentation stöder regeringen inte ett förbud mot transit av klusterammunition genom (eller över) . och anser att ett sådant resonemang inte håller. Självklart ska inte transit av förbjuden ammunition genom svenskt territorium tillåtas. Regeringen konstaterar i skrivelsen att ett antal länder infört lagstiftning mot investeringar i företag som utvecklar eller tillverkar klusterammunition. Man skriver vidare att investeringar undviks i företag som utvecklar, tillverkar eller på annat sätt befattar sig med klusterammunition kan, som flera av remissinstanserna framhåller, bidra till att uppnå konventionens syfte att förhindra användning av klusterammunition. Trots detta avvisar regeringen ett förbud mot sådana investeringar med hänvisning till att det skulle vara förhållandevis komplicerat. Det är en argumentation som inte håller. Menar man allvar med att nå ett fullständigt och globalt avskaffande av klusterammunition är ett investeringsförbud ett viktigt steg. och anser att regeringen bör återkomma med förslag om hur ett sådant förbud ska se ut. Regeringen skriver att under en lång följd av år lämnat ett omfattande bistånd på minområdet. var bland de tio största bidragsgivarna till minhantering med i genomsnitt . Men vi noterar att det svenska biståndet till detta område har minskat , främst genom landreformen i biståndet. anser att , i enlighet med landets politik för global utveckling bör genom ökade biståndsinsatser avsätta större resurser till länder som drabbats av klusterammunition. Bombkapsel 90, transit och investeringar m.m., punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U12 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:U306 yrkande 43, 2011/12:U13, 2011/12:U14 yrkandena 13, 2011/12:U15 yrkandena 14, 2011/12:U235 yrkandena 14, 2011/12:U241 och 2011/12:U315 yrkande 44. Spridningen av osäker klusterammunition i världens krigshärdar är något som är djupt olyckligt för de människor som har oturen att befinna sig i närheten av krigshärdar av detta slag. Det allvarligaste problemet uppstår när många substridsdelar i klusterammunition inte exploderar när de träffar marken utan i stället blir liggande som blindgångare och därför kan fortsätta döda och lemlästa civila långt efter konflikternas slut. Länder med starka krigsmakter, som , , , och , använder klusterammunition och anger att de tänker fortsätta med det. Efter angrepp med klustervapen i anses stora områden i vara kontaminerade med blindgångare. angrep med klustervapen 2006, och det ligger fortfarande enorma mängder blindgångare kvar i målområdena. använde klustervapen i . Det är glädjande ur detta perspektiv att man nu har tagit fram en konvention som förhoppningsvis kan begränsa kommande skador av klusterammunition. En svensk ratificering av konventionen bör innebära att en viktig uppgift för framtiden blir att påverka de starka krigsmakter som använder klusterammunition att i stället ansluta sig till konventionen. Ur svenskt perspektiv är det dock inte helt oproblematiskt att tillämpa konventionen. I och med den definition av klusterammunition som man har valt i konventionen krävs också att vi avvecklar den s.k. bombkapsel 90 (BK90), som har varit ett av de tillgängliga beväpningsalternativen för attackfunktion. Det är i sammanhanget värt att påpeka att den konstruktion som bombkapsel 90 har är av den arten att den löper en i stort sett obefintlig risk att lämna blindgångare i terrängen, vilket det givetvis också har funnits incitament till eftersom vapensystemet har varit tänkt att användas på svenskt territorium i händelse av krig. är konventionen om klusterammunition utformad på ett sådant sätt att den innefattar bombkapsel 90, och en avveckling är därför oundviklig vid en anslutning till konventionen. Ska vara trovärdigt i att påverka de länder som inte ratificerat konventionen och som använder klusterammunition som leder till oacceptabla humanitära konsekvenser för civila, är det också nödvändigt att vi är konsekventa och utifrån den aspekten avvecklar BK 90. Däremot är det, menar vi, av vikt att ta fram ett alternativ till BK 90 för att kunna behålla den förmåga till markattack som detta vapensystem gav oss. Liknande synpunkter har också förts fram av utrikesminister vid olika tillfällen när denna fråga har diskuterats (t.ex. i interpellationsdebatt 2009/10:130). I regeringens proposition om tillträde till konventionen om klusterammunition framhåller också branschföreningen och försvarsföretagen (Soff) i sitt remissvar att det är sannolikt att förtroendet för konventionen och dess bruk kan kräva verkningsfulla ersättningssystem utan de icke önskade följdeffekter som vissa typer av klustervapen kan ge upphov till. Enligt Försvarsmaktens budgetunderlag redovisas att man har köpt in den s.k. Small Diameter Bomb som är tänkt att användas till attackuppdrag, men detta system är ett precisionsvapen som inte har samma förmåga till insats över yta som BK 90 har. Det betyder att ett förmågeglapp riskerar att uppstå när BK 90 nu avvecklas. Vi menar därför att regeringen ska se till att ett vapensystem med förmågan att utföra de uppgifter som har kunnat utföras genom insats av bombkapsel 90 tas fram, utan de icke önskade följdeffekter som i regel är förknippade med klusterammunition. Eftersom denna typ av försvarsmaterielsystem är tekniskt avancerade och eftersom en trygg försörjning av dem är viktig, bör möjligheten att rikta upphandlingen till svensk industri prövas med hänvisning till säkerhetspolitiska intresse av att behålla en särskild kompetens i när det gäller tillverkning av och handel med försvarsmateriel. Små och lätta vapen, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U306 yrkande 42 och 2011/12:U315 yrkande 43 och avslår motion 2011/12:U276 yrkandena 13. Arbetet för att minska antalet lätta vapen vår tids verkliga massförstörelsevapen måste fortsätta med än större kraft. Dessa vapen, såsom pistoler och kpistar, står för av alla dödsoffer i väpnade konflikter och skördar mer än en halv miljon liv . Små och lätta vapen är de vanligast använda vapnen i världens konflikter. De är billiga, hållbara och lätta att transportera och smuggla. Under sin livstid hinner ett vapen användas i många olika konflikter och av många olika aktörer, i många fall av barn. Det finns över 300 000 barnsoldater och dessa utrustas ofta med lätta vapen. Att stoppa spridningen av lätta vapen är en angelägenhet för alla samhällen. Det är ingen rättighet att äga vapen. Det internationella arbetet för att begränsa mängden och spridningen av lätta vapen är främst inriktat på att genomföra det handlingsprogram som antogs vid om illegal handel med små och lätta vapen (SALW) 2001.