bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Regeringen understryker vidare i propositionen att ITS-åtgärder bedöms kunna bidra till en effektivare användning av transportsystemet och att sådana åtgärder finns i flera steg i fyrstegsprincipen. I motion 2012/13:T11 (MP) yrkande 20 begärs att regeringen avbryter planerna på Förbifart . Utskottet har behandlat motioner rörande denna satsning, senast i betänkande 2011/12:TU1. Utskottet har då bl.a. anfört att med en starkt växande befolkning och ett eftersatt trafiksystem finns det stora behov i av att utveckla möjligheterna för människor att förflytta sig och för effektiva varutransporter. Genom förbifarten säkerställs bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar, vilket därmed knyter ihop . Därtill kommer Förbifart att avlasta Essingeleden, hårdast belastade vägsträcka vars bärighet har försvagats. Genom fler förbindelser över SaltsjöMälarsnittet minskar också regionens sårbarhet. Utskottet har också understrukit att Förbifart inte bara är en angelägenhet för regionen utan har genom och centrala placering i det nationella transportnätet även betydelse för ekonomiska tillväxt. Enligt utskottet äger ovan nämnda synpunkter alltjämt giltighet Eftersom växer kommer behovet av resor och transporter att öka. Inom infrastrukturen sker stora satsningar för spårburen kollektivtrafik, till exempel , och , men även vägnätet måste hålla en hög kvalitet. De köbildningar som vi har på vägarna bidrar inte till en bättre miljö utan snarare tvärtom. Utskottet vill också understryka att vägarna är av stor betydelse inte minst för att kollektivtrafiken ska kunna utvecklas. Det bör även nämnas att med Förbifart utbyggd kommer framkomligheten för bussar och cyklister att kunna förbättras i innerstaden. Utskottet påminner avslutningsvis om att det i finns en stark politisk samsyn om Förbifart och att även har tagit ställning till förmån för förbifarten. Med hänsyn till vad som anförts ovan är utskottet inte berett att förorda att vidtar något initiativ med anledning av motionsförslaget. Klimatsäkring av trafikens infrastruktur I motion 2012/13:T11 (MP) yrkande 7 efterlyses ett uppdrag till att klimatsäkra infrastrukturen. Utskottet vill med anledning av detta peka på att regeringen i propositionen framhåller att det för samtliga trafikslag gäller att anläggningarna måste vara utformade för att hantera skred- och rasrisker. Regeringen klargör att åtgärder för att förebygga sådana händelser ska rymmas inom ramen för drift och underhåll. Utskottet välkomnar detta klargörande. Utskottet vill även peka på att () i ett särskilt regleringsbrev 2008 (dnr M2008/4694/A) fick i uppdrag att utföra en kartering av riskerna för skred längs hela med anledning av ett förändrat klimat med ökade flöden i älven. Uppdraget redovisades i rapporten i i ett förändrat klimat (dnr SGI 6.1-1203-0204). Rapporten innehåller beräkningar av konsekvenserna för transportinfrastrukturen. Regeringen framhåller att rapporten ger ett gott underlag för den fortsatta underhållsplaneringen. Utskottet är positivt till detta. Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till varav till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Vidare tillstyrks att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till . Regeringen bemyndigas också att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om medelsfördelningen mellan nationell plan och länsplaner. Utskottet anser att regeringens förslag innebär en kraftigt ökad och angelägen satsning på infrastrukturen. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottet bedömer dock att önskemålet i flertalet av dessa motioner om att skapa bättre förutsättningar i olika delar av transportsystemet torde bli tillgodosedda genom de satsningar som regeringen föreslår. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om höghastighetsbanor, bl.a. med hänvisning till att inom ramen för den stundande åtgärdsplaneringen närmare ska utreda utformningen och det tidsmässiga genomförandet av, samt göra fördjupade kostnadsberäkningar för, den nya stambana för snabbtåg som regeringen föreslår ska byggas. Jämför reservation 11 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:T8 av m.fl. (S) understryks att det är hög tid att får sina första sträckor för höghastighetståg. Motionärerna pekar på att såväl Ostlänken som sträckan GöteborgBorås är utredda av som höghastighetsbanor för att klara . De framhåller att höghastighetståg förkortar restiderna och att befintliga banor avlastas till förmån för regional trafik och godstrafik. Vidare betonas att höghastighetståg är ett konkurrenskraftigt alternativ till både inrikesflyget och bilen, vilket gynnar klimatet och minskar transportsektorns oljeberoende. Det framhålls också att höghastighetståg är viktiga för att skapa större arbetsmarknadsregioner. I yrkande 10 föreslås därför att standarden för Ostlänken och GöteborgBorås planeras för en hastighet . I yrkande 11 framhålls också vikten av att påbörja planeringen av Götalandsbanan och Europabanan, ett sammanhängande nät av höghastighetsbanor i . Mot bakgrund av den ökade trafiken till och från via och när Fehmarn bält-förbindelsen öppnas kring 2022 lyfter motionärerna i yrkande 12 fram vikten av att bygga den första etappen av Europabanan LundHässleholm . Motionärerna påminner vidare om att (SOU 2009:74) har föreslagit att hela den svenska höghastighetssatsningen ska läggas i ett projektbolag som samordnar de statliga instanserna när det gäller projektering, upphandling och förvaltning. Socialdemokraterna vill prova denna möjlighet och möjligheten att inrätta ett sådant projektbolag för de svenska höghastighetsbanorna tas följaktligen upp i yrkande 13. Motionärerna understryker också vikten av att teknikvalen blir kompatibla både med det konventionella nätet och höghastighetsnäten på kontinenten. Motionärerna ser det därför som angeläget att ett tydligt samarbete sker med och även om de väljer att genomföra en höghastighetssatning. Även behovet av ett samarbete med lyfts fram med anledning av Fehmarn bält-förbindelsen. I yrkande 14 understryks följaktligen behovet av en nordisk och Europeisk dimension i planeringen av de svenska höghastighetsbanorna. understryker i partimotion 2012/13:T7 yrkande 10 av m.fl. (V) att höghastighetsbanor skapar attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer. Första etappen bör enligt motionärerna vara Ostlänken och sedan sträckan GöteborgBorås, samt i ett senare skede ända ner till . Motionärerna anser också att en planering bör påbörjas för att få ett sammanhängande nät av höghastighetsbanor i . Ostlänken och GöteborgBorås bör enligt byggas med en standard som medger en topphastighet . m.fl. (MP) förklarar i partimotion 2012/13:T11 att de tolkar regeringens beslut om en utbyggnad av de första delsträckorna av en ny stambana som att regeringen tagit ställning för hela Götalandsbanan. Motionärerna stöder detta men menar att fler etapper av banan ska ingå redan i planen för 20142025 och anser därför att hela sträckan GöteborgBorås ska inkluderas i planen. Likaså önskar de att sträckan LundHässleholm bör byggas ut på ett sådant sätt att den senare kan bli en länk i en kommande höghastighetsbana till . Motionärerna anför i yrkande 10 att Ostlänken, GöteborgBorås och LundHässleholm bör byggas med en standard som möjliggör en topphastighet . De pekar på att i sin redovisning bedömer att den långsiktiga merkostnaden för en sådan dimensionering endast är jämfört med en bana projekterad för maxhastigheten . Motionärerna framhåller också i yrkande 11 vikten av att Ostlänken och GöteborgBorås inte planeras för tunga godståg då detta medför merkostnader för byggandet på samt en ökad hastighetsspridning mellan tågen, vilket minskar kapaciteten på banorna. Motionärerna anser vidare att bör uttala att även fortsättningen på Götalandsbanan söderut, den s.k. Europabanan JönköpingSkåne med vidare anslutning till ska byggas. vill följaktligen i yrkande 9 att regeringen fattar ett strategiskt beslut om att påbörja planeringen av ett sammanhängande nät av höghastighetsbanor. m.fl. (MP) välkomnar i kommittémotion 2012/13:T503 att regeringen har inkluderat Ostlänken och en första etapp av GöteborgBorås i sina planer. Motionärerna ifrågasätter dock att regeringen väljer att begränsa topphastigheten och pekar på att investeringen ger den största samhällsekonomiska nyttan med en topphastighet . Motionärerna anför därför i yrkande 7 att Ostlänken bör byggas med en standard för höghastighetståg. Motionärerna efterfrågar vidare i yrkande 8 att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för en utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen, och därigenom göra det svenska järnvägsnätet mindre sårbart för störningar. Motionärerna vill se att höghastighetståg knyter samman våra största städer , och /och senare även och . Även i motion 2012/13:T502 av m.fl. (MP) efterlyses en avsiktsförklaring om att bygga ut en infrastruktur för höghastighetståg i . Motionärerna pekar på att banor för höghastighetståg är av stor betydelse för att kunna uppnå målet om hållbara transporter, inte minst genom att inrikesflyget kan konkurreras ut på berörda sträckor. Vidare framhålls att utbyggnaden av en ny infrastruktur för höghastighetståg frigör kapacitet på befintliga spår för mer regional tågtrafik och godstrafik, vilket i sin tur kan minska såväl bil- som lastbilstrafiken. Motionärerna anför att ett viktigt moment i utbyggnaden är att denna görs i etapper så att man i efterhand kan utvärdera effekterna och optimera kopplingen till regional och lokal kollektivtrafik. Vid en sådan utredning ska bl.a. de ekonomiska kostnaderna samt den totala miljö- och klimatpåverkan analyseras. Behovet av ett tåglyft med en utbyggnad av helt nya höghastighetsbanor mellan landets största städer tas också upp i kommittémotion 2012/13:T505 yrkande 7 av m.fl. (MP). Motionärerna understryker också att höghastighetsbanor gör flygresor mellan berörda städer överflödiga, med stora miljövinster som följd. (KD) välkomnar i motion 2012/13:T266 regeringens förslag om en utbyggnad av järnvägen för snabbtåg. Motionären pekar på att de aviserade satsningarna ska ses som ett inledande steg mot en sammanhängande Götalandsbana, dvs. en snabbtågsbana mellan och via . Motionären understryker därför vikten av att planeringsarbetet för att färdigställa hela sträckan på den nya stambanan för snabbtåg fortsätter. I motion 2012/13:T457 av m.fl. (S) framhålls behovet av att öka kapaciteten och hastigheten på järnvägsnätet. Motionärerna välkomnar därför den politiska enighet som råder om att åstadkomma bättre förbindelser StockholmLinköping och GöteborgBorås. Motionärerna förordar dock att de nuvarande strategierna påskyndas tidsmässigt och att även den tänkta hastigheten i investeringarna växlas till höghastighetsbana. Motionärerna önskar vidare att förutsättningarna studeras för ett principbeslut om att bygga hela Götalandsbanan. De pekar på att i stråket längs denna bana kan effekter för regionförstorning och klimat vara mycket stora. De framhåller också att det är mycket viktigt att Götalandsbanan ses som ett helt projekt mellan ändpunkterna och och som dessutom ingår i en strategi sammanlänkad med Europabanan. m.fl. (S) välkomnar i motion 2012/13:T270 regeringens aviserade satsningar på delar av Europakorridoren, även om motionärerna ifrågasätter hastighetsbegränsningen på maximalt /h. Motionärerna understryker den avlastning som höghastighetsbanorna skulle innebära för det nuvarande järnvägssystemet liksom för det europeiska luftrummet. De pekar också på att Europakorridoren behöver byggas för att knyta närmare kontinenten. Motionärerna menar att projektet är en viktig satsning för kommunikationerna inom landet då det inte bara erbjuder ett snabbt sätt att ta sig mellan storstäderna utan också skulle innebära ett rejält lyft för mellanstora städer och regioner längs höghastighetsbanornas sträckning. Regeringen uppmanas därför att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att bygga resterande delar av Europakorridoren, något som skulle innebära bättre tillväxtmöjligheter för landet och ett snabbt och miljövänligt sätt att resa i och vidare ut på kontinenten. m.fl. (S) påminner i motion 2012/13:T464 om att resandet med persontrafik på järnväg ökade och att godstransporterna har ökat . Motionärerna pekar dock på att den mycket positiva utvecklingen av järnvägstrafiken dessvärre också leder till kapacitetsproblem med stora förseningar samt ett mycket högt slitage på spåren och att kapacitetsproblemen väntas bli större 2021 än de är 2011. Motionärerna ser det därför som positivt att regeringen har beslutat att bygga ut Ostlänken liksom dubbelspår mellan och . Motionärerna betonar dock vikten av ytterligare satsningar. Om man verkligen ska komma till rätta med kapacitetsproblemen krävs att man redan nu beslutar att börja bygga ut ett höghastighetsnät i , liknande de som byggs i övriga och världen. Motionärerna efterlyser följaktligen att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för höghastighetsbanor som är sammankopplade med det europeiska höghastighetsnätet. Enligt motionärerna är Europakorridoren och Götalandsbanan dessutom en möjlighet för svensk industri att i full skala utveckla helt ny teknik inom järnvägssektorn, vilket ger chansen att bryta ny mark och skapa nya exportmöjligheter. (S) framför i motion 2012/13:T480 att regeringen bör arbeta aktivt för högre hastigheter för järnvägstrafiken på Fehmarnförbindelsen, den planerade fasta förbindelsen mellan Rödbyhavn och Puttgarden. Motionären anför att den nuvarande planeringen med hastigheter på högst på själva förbindelsen och i stora delar av anslutningen till denna är alltför gammalmodig och menar att det i allra högsta grad ligger i intressen att stödja strävanden om en betydligt ambitiösare lösning. Då förbindelsen ska avgiftsfinansieras, vilket kommer att generera intäkter från bl.a. , anser motionären att det är legitimt för den att aktivt engagera sig och påverka planeringen. (KD) efterlyser i motion 2012/13:T219 en utredning av möjligheterna att bygga ut en höghastighetsjärnväg mellan och , den s.k. Nobelbanan. Motionären konstaterar att två norska utredningar som visar engagemang för en sådan höghastighetsbana har offentliggjorts . Motionären anför att det nu är angeläget att få till stånd en projektering kring Nobelbanan på den svenska sidan. Det framhålls att förbindelser mellan och är mycket viktiga för och att en satsning på transporter mellan dessa städer skulle ge många positiva effekter. Regeringen har tidigare meddelat sin avsikt att avsätta för byggandet av Ostlänken, som möjliggör snabbtåg mellan och , samt utbyggnad av dubbelspår på delar av sträckan GöteborgBorås. Enligt regeringen inleds härmed byggandet av en ny modern stambana för snabbtåg. Utskottet välkomnar detta besked. Som framhålls i propositionen tillhör den nuvarande järnvägen mellan och landets mest belastade. Byggandet av Ostlänken kommer därför att medföra en avsevärd förbättring av järnvägskapaciteten i järnvägssystemet, inte bara i regionen utan i hela landet, till gagn för systemets robusthet och punktlighet. Utskottet vill också peka på att tillväxt och jobbskapande underlättas när pendlingsmöjligheterna förbättras, såväl i som i /. Enligt regeringens uppskattning bedöms resan från till bli kortare och resan till kortare. Detta är angelägna tidsbesparingar och kommer att innebära att regionerna knyts närmare varandra. Motsvarande positiva effekter gäller också för byggandet av en ny järnväg längs sträckan GöteborgBorås. Utöver de förbättrade möjligheterna till arbetspendling vill utskottet också framhäva att de stora nyinvesteringarna också kommer att frigöra viktig kapacitet på det befintliga nätet, inte minst för angelägna godstransporter. Regeringen framhåller att nybyggnadsbeskedet gäller de sträckor som anser vara mest prioriterade och initialt mest angelägna. Utskottet är positivt till detta. Regeringen pekar vidare på att dessa är de mest analyserade sträckorna. Regeringen meddelar att hur, när och på vilket sätt övriga sträckor i den nya stambanan ska byggas, kommer regeringen att ta ställning till när lönsamheten i de olika alternativen utretts i detalj och bara om offentliga finanser tillåter ytterligare utbyggnad. I ett antal motioner lyfts önskemålet fram om att förbinda sig att bygga höghastighetsbanor som medger hastigheter på uppemot . Regeringen betonar i propositionen att det är angeläget att förbättra kapaciteten i järnvägssystemet. Det grundläggande behovet är dock enligt regeringen inte högre hastigheter utan åtgärder som ökar kapaciteten. Utskottet delar denna uppfattning. Följaktligen meddelas att åtgärder som leder till att järnvägstrafik kan separeras och därigenom ökar kapaciteten bör analyseras och övervägas i den kommande planeringen för utvecklingen av järnvägen. Infrastrukturminister meddelade i ett interpellationssvar (2012/13:47) att det i det kommande direktivet till om att fortskrida med åtgärdsplaneringen kommer att framgå att regeringen ser Ostlänken som en särskilt prioriterad åtgärd; dess utformning, tidsmässiga genomförande och fördjupade kostnadsberäkningar ska nu utreda och presentera för regeringen . Frågor om hastighetsstandard och restider är därmed verkets sak att nu utreda. Statsrådet pekade vidare på att medan alternativet med en hastighet har blivit föremål för en djupare utredning, så är detta inte fallet med alternativet . Ministern anförde följaktligen att effekter behövde klargöras när det gäller t.ex. slitage, energiåtgång, drift och underhåll innan regeringen kan fatta beslut . Utskottet finner det liksom statsrådet rådligt att ett sådant underlag tas fram innan ett beslut kan fattas om vilken hastighet som den nya stambanan ska byggas för. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks motionerna 2012/13: T7 (V) yrkande 10 i denna del, 2012/13:T8 (S) yrkandena och 14 i denna del, 2012/13:T11 (MP) yrkandena 911 och 25 i denna del, 2012/13:T219 (KD), 2012/13:T266 (KD), 2012/13:T270 (S), 2012/13:T457 (S), 2012/13:T464 (S), 2012/13:T480 (S), 2012/13:T502 (MP), 2012/13:T503 (MP) yrkandena 7 och 8 och 2012/13:T505 (MP) yrkande 7 i denna del. Utbyggnad av tunnelbanan i Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om utbyggnaden av tunnelbanan i med hänvisning till det stundande förhandlingsarbetet i frågan. Jämför reservationerna 12 (S) och 13 (MP, V). m.fl. (S) pekar i kommittémotionerna 2012/13:T8 yrkande 18 och 2012/13:T477 yrkande 15 på behovet av att bygga ut . Motionärerna understryker behovet av ytterligare satsningar på en kapacitetsstark kollektivtrafik för att klara den starka befolkningstillväxten i regionen. De framhåller att en sådan utbyggnad även skulle innebära möjligheter att kraftigt öka nybyggnationen av bostäder i . Även i motion 2012/13:T385 yrkande 1 av (FP) framhålls behovet av att bygga vidare på tunnelbana för framkomlighetens, resenärernas och miljöns skull och för att minska trängseln ovan jord. Motionären anför att utan en utbyggnad kommer trängselproblemen att bli än tydligare, miljöproblemen allt större och regionen fungera sämre än den skulle behöva göra. Motionären anför vidare i yrkande 2 att tydliga statsbidragsbestämmelser bör utarbetas för att stimulera till utbyggnad av tunnelbana i befolkningstäta tillväxtdelar i . Utöver den finansiering som kommer genom brukaravgifter, avgifter från biltrafik, landstingsskattemedel och intäkter som kan uppstå genom värdehöjande markanvändning framhålls att den statliga delen av finansieringen måste vara långsiktig och förutsebar. m.fl. (MP) understryker i partimotion 2012/13:T11 yrkande 13 att den tunnelbana till som regeringen nu ska utreda ska utgå från kollektivtrafikresenärernas behov. Motionärerna vänder sig mot regeringens förslag om att samköra en tunnelbana till med en vägtunnel, den s.k. Österleden, och pekar på att detta skulle leda till en allvarlig försämring för kollektivtrafikanterna eftersom sträckningen av tunnelbanan inte blir densamma med en parallell motorväg. Enligt motionärerna är den sträckning som regeringen föreslår inte alls den bästa för den som åker kollektivt. Exempelvis skulle östra och , som saknar bra kollektivtrafik, inte få någon tunnelbana. Motionärerna anför följaktligen i yrkande 16 att planerna på en östlig motorvägsförbindelse i , den s.k. Österleden, bör avbrytas i enlighet med slutsatserna i klimatpaket. Motsvarande synpunkter framförs i kommittémotion 2012/13:T508 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (MP). I partimotion 2012/13:T7 yrkande 10 av m.fl. (V) framhålls att utbyggnaden av kollektivtrafiken i är en prioriterad investeringsåtgärd . föreslår bl.a. en förlängd tunnelbana OdenplanNya /Hagastaden och tunnelbana från till /Orminge, utan östlig vägförbindelse i form av Österleden. Regeringen aviserar i den framlagda infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) sin avsikt att i den kommande åtgärdsplaneringen särskilt prioritera bl.a. en utbyggnad av tunnelbanan i . Utskottet välkomnar detta, inte minst i ljuset av den starka befolkningstillväxten i regionen. Den förhandlingsperson som regeringen avser att tillkalla ska ta fram en överenskommelse om förslag till finansiering av tunnelbanans förlängning mellan station och , samt eventuella anslutande åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Regeringen anför också att en samordnad projektering av tunnelbanans förlängning mot och en vägförbindelse under kan ge stora samordningsvinster och bör prövas. Regeringen framhåller att den förhandlingsperson som regeringen tillkallar ska säkerställa ett snabbt genomförande av tunnelbaneutbyggnaden och största möjliga samhällsekonomiska nytta. Utskottet är positivt till detta och vill i sammanhanget understryka att åtgärderna enligt regeringen ska vara utformade för att leda till ökad måluppfyllelse utifrån de transportpolitiska målen. Regeringen pekar även på att en samlad bedömning av förslagets samhällsekonomiska lönsamhet ska redovisas. Utskottet vill vidare också lyfta fram att det i infrastrukturpropositionen betonas att vid medfinansiering bör medfinansiärens och samhällets nytta av aktuella åtgärder vara en utgångspunkt. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet finner sammanfattningsvis ingen grund att föregripa det stundande förhandlingsarbetet och avstyrker därför motionerna 2012/13:T7 (V) yrkande 10 i denna del, 2012/13:T8 (S) yrkande 18, 2012/13:T11 (MP) yrkandena 13 och 16, 2012/13:T385 (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T477 yrkande 15 samt 2012/13:T508 (MP) yrkandena 4 och 5, båda i denna del. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsförslag om att i den kommande åtgärdsplaneringen prioritera satsningar för att främja gruvnäringens transportbehov. Utöver den aviserade upprustningen av vägen mellan och bör regeringen skyndsamt låta utreda en järnvägsförbindelse mellan och . I följdmotionerna med anledning av regeringens infrastrukturproposition (prop. 2012/13:25) lämnades flera yrkanden om satsningar för att främja gruvnäringens transportbehov; dessa redovisas nedan. Det kan nämnas att även andra motioner har väckts under den allmänna motionstiden med yrkanden om mer generella satsningar på järnvägsområdet med beröring för bl.a. gruvnäringens transporter. Dessa återfinns i avsnittet Andra särskilda infrastrukturåtgärder.