bet · GZ01KU21 · 2012-06-07 00:00:00 — Beträffande riksdagsskrivelse 2010/11:121, moment 4, om socialförsäkringsförmåner vid graviditet anger regeringen att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i regleringsbrevet fick i uppdrag att granska hur lagstiftningen om sjukpenning och graviditetspenning tillämpas i samband med graviditet samt vid behov föreslå förbättringar. ISF lämnade sin rapport . I rapporten beskriver myndigheten att det finns problem i tillämpningen av regelverket om graviditetspenning. Enligt regeringen bereds rapporten i . Frågan om tillämpning vad gäller graviditetspenning är en mycket angelägen fråga och ett enhälligt utskott stod bakom tillkännagivandet till regeringen. Utskottet vill därför understryka att denna fråga måste få sin lösning snabbt. Vad gäller riksdagsskrivelse 2010/11:223 om lokala närvaro anges att regeringen gav i uppdrag att analysera medborgarnas servicebehov och utforma en långsiktig lösning för hur ska möta medborgarna. Utskottet noterar att i sitt svar på regeringens uppdrag har förklarat att den långsiktiga lösningen är en kraftfull utveckling av självbetjäningstjänster och digitala kanaler och att servicekontor i samverkan bör vara kvar till dess att förmågan att ytterligare utveckla och tillfredsställa kundbehoven har byggts upp. Andra mer flexibla och behovsanpassade lösningar kan komma att ersätta servicekontoren . Därutöver kan utskottet konstatera att Statskontoret, som haft i uppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service och hur det behovet uppfylls , i en rapport , Service i medborgarens och företagens tjänst (2012:13), anser att regeringen bör utse en servicedelegation som bör få i uppdrag att samordna utvecklingen av myndigheternas service till medborgare och företag. Utskottet är väl medvetet om att myndigheten själv råder över sin organisation men anser att frågan om lokala service är en mycket angelägen fråga. Utskottet avser därför att även i fortsättningen noga följa frågans utveckling utifrån tillkännagivandet om att skapa förutsättningar för tillgänglighet lokalt med möjlighet till personliga möten och som bidrar till ökad samverkan mellan statliga myndigheter. I övrigt vill utskottet, liksom tidigare, understryka vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (C) och (KD). Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har begärt att övriga utskott yttrar sig över regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och eventuella följdmotioner. I skrivelsen redovisar regeringen vad man gjort med anledning av de riksdagsbeslut som riktats till regeringen och lämnar vissa uppgifter om antalet gällande författningar och arbetet med regelförenkling och språkvård. har i detta yttrande granskat behandlingen av de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet konstaterar att regeringens redovisning på ett korrekt sätt avspeglar beslut inom utskottets område. Utskottet framför synpunkter på redovisningens uppläggning och utförlighet samt framhåller betydelsen av att tillkännagivanden hanteras med omsorg och skyndsamhet. Vad visar skrivelsen? I skrivelsen redovisar regeringen vad man gjort med anledning av beslut. Redogörelsen tar upp samtliga beslut som meddelats genom riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade. Sammanställningen avser huvudsakligen vad som gjorts den 1 januari31 . I skrivelsen anges att redovisningen, för att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt, även omfattar vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Så har gjorts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Hur ser det ut på TU:s område? Inom trafikutskottets beredningsområde redovisar skrivelsen beslut och beredningsläge för sammanlagt 25 riksdagsskrivelser till regeringen sedan /95. Av dessa riksdagsskrivelser redovisas 14 riksdagsskrivelser som slutbehandlade, medan beredningen pågår för 11 riksdagsskrivelser. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden Källa: /12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. I redogörelsen redovisas vidare vilka riksdagsskrivelser som innehåller tillkännagivanden där angett något som sin mening. Av regeringens skrivelse framgår att av de 14 riksdagsskrivelser som slutbehandlats inom trafikutskottets beredningsområde innehöll följande två tillkännagivanden riktade till regeringen. 1994/95:232 Återinförande av det statliga fritidsbåtsregistret 2003/04:161 Regelverk för fordonsvikter Som framgår av nedanstående sammanställning redovisas också åtta riksdagsskrivelser med tillkännagivanden där regeringen ännu inte är klar med sin beredning. Riksdagsskrivelser till regeringen med tillkännagivanden som redovisats som inte slutbehandlade Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar Lagförslaget och sammanhängande åtgärder för att främja förnybara bränslen Miljö- och säkerhetsfrågor i Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen Konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd Källa: /12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Utskottet avgränsar sin bedömning till den del av ärendet som gäller trafikutskottets beredningsområde. Det betyder att den följdmotion som väckts i ärendet av m.fl. (S), med beteckningen 2011/12:KU10, ligger utanför ramen för detta yttrande. konstaterar att regeringens redovisning på ett fullständigt och korrekt sätt avspeglar de riksdagsskrivelser som lämnats av med anledning av betänkanden från utskottets sida. Utskottet har särskilt granskat de båda tillkännagivanden som redovisats som slutbehandlade och konstaterar att regeringen synes väl ha svarat upp mot ställningstagande. När det gäller det tillkännagivande om ett återinförande av ett fritidsbåtsregister som meddelade redan vid /95 har regeringen nu återkommit till och redovisat sin ståndpunkt där man klargjort att regeringen inte delar den tidigare riksdagsmajoritetens uppfattning varför ärandet följaktligen avskrivits. Det är ett förfarande som formellt är helt i enlighet med konstitutionell ordning. Genomsnittsåldern för tillkännagivanden har förkortats Det kan lyftas fram att den genomsnittliga åldern på TU:s tillkännagivanden där beredningsarbetet ännu inte har kommit i mål har förkortats väsentligt med anledning av att det tidigare äldsta öppna tillkännagivandet i om införande av ett fritidsbåtsregister numera avslutats. finns det dock några tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde där de bakomliggande riksdagsbesluten har fattats för . Det kan nämnas att ett enigt trafikutskott tidigare framhållit i ett yttrande till att tillkännagivanden bör behandlas med omsorg och skyndsamhet och att det inte annat än i undantagsfall bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade . Samma synpunkt äger enligt utskottets mening fortsatt giltighet även om beredningsläget har förbättrats. kan konstatera att regeringen i enlighet med vad utskottet tidigare efterlyst blivit mera utförlig i vilka beredningsaktiviteter som pågår i ärenden som är öppna. För att bemöta kritiken om att ärenden i regeringens beredning blir föremål för en alltför omständlig behandling och onödig tidsutdräkt kan denna redovisning bejakas. De önskemål som utskottet tidigare framfört till om att regeringen även ska söka ange beräknad tidpunkt för när de öppna tillkännagivandena bedöms kunna bli klara har dock inte infriats helt inom utskottets beredningsområde, varför det är angeläget att redovisningen kan fortsätta att vidareutvecklas. Redovisning till vid slutbehandling av tillkännagivanden Under har regeringen valt att i budgetpropositionen (prop. 2011/12:100 Utgiftsområde 22 Kommunikationer) redovisa för varför man inte avser att vidta någon åtgärd med anledning av ett tidigare riksdagsbeslut om att återinföra ett statligt fritidsbåtsregister. Även om det får förutsättas att med stor omsorg tar del av all propositionstext kan det med tanke på att denna propositionsbilaga omfattade drygt 100 sidor diskuteras om inte regeringen på ett mer tydligt sätt i den aktuella propositionen borde ha valt att redovisa att det aktuella tillkännagivandet avslutats. I det aktuella fallet behandlade regeringen frågan om tillkännagivande om fritidsbåtsregistret som en del av texten under , dess verksamheter och användningen av resurser. Det är ett sammanhang som kanske inte vid en första anblick är helt uppenbart för alla ledamöter som har intresse för att ta reda på vad regeringen har för bedömning av registreringsfrågor för fritidsbåtar. välkomnar därför att regeringens framställning till av varför man eventuellt inte avser att vidta någon åtgärd med anledning av ett tillkännagivande från sida fortsättningsvis får en mer framlyft textredovisning. Utveckla redovisningen och lyft fram tillkännagivanden konstaterar att har använt sig av ordningen att ge regeringen tillkännagivanden i skilda avseenden. Alltsedan 1810 har regeringen också redovisat de åtgärder som tillkännagivandena medfört. Redovisningen lämnades till och därefter till där hanterar ärendet efter att först ha hämtat in synpunkter från övriga utskott. Enligt konstitutionell praxis är utgångspunkten att regeringen bör tillgodose tillkännagivande, men om regeringen har en annan mening än bör underrättas om detta och då inom den tidsgräns som tillkännagivandet eventuellt kan omfatta. Utformningen av regeringens redovisning i skrivelsen har förbättrats. Som en föredömlig åtgärd kan särskilt lyftas fram det utskottsregister som finns som gör det lättare att följa upp vad som hänt med riksdagsskrivelser med anledning av utskottens betänkanden. För att förbättra läsbarheten i regeringens skrivelse vore det en fördel om utformningen av skrivelsen kunde vidareutvecklas ytterligare. Målet bör vara att skrivelsen i större utsträckning kan utgöra ett viktigt politiskt uppföljningsdokument för kontrollmakt snarare än en sammanställning av uppgifter som inte är helt enkel att ta till sig som det politiska intresset i vissa fall är begränsat. Med tanke på det politiska intresse som riktas mot tillkännagivanden föreslås att dessa fortsättningsvis lyfts fram på ett mer tydligt sätt i redovisningen. Den nuvarande ordningen där markeringen * tillförts för de aktuella riksdagsskrivelserna med tillkännagivanden är inte helt uppenbar för en oinvigd läsare. kan ifrågasättas om inte den omfattande redovisningen i skrivelsen av regeringens samtliga vidtagna åtgärder med anledning av samtliga skrivelser till regeringen inte skulle kunna förmedlas på ett annat sätt genom användning av moderna it-baserade informationssystem. välkomnar därför att redovisningen blir föremål för ett fortsatt utvecklingsarbete. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och eventuella motioner som väckts med anledning av denna. I skrivelsen redovisas de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen perioden den 1 januari31 . En följdmotion har väckts med anledning av skrivelsen, 2011/12:K10 (S). Yrkande 3 i motionen berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. behandlar skrivelsen i den del som avser de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. I skrivelsen redovisas behandlingen av femton riksdagsskrivelser i ärenden som beretts av arbetsmarknadsutskottet. Av dessa skrivelser anges sex som slutbehandlade, medan nio inte var slutbehandlade när regeringen lämnade sin skrivelse. De skrivelser som inte är slutbehandlade berör frågor om bl.a. arbetslöshetsförsäkring vid förtroendeuppdrag, ratificering av konvention nr 94, arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling, lag om sluten kontanthantering och arbetslöshetsersättning för deltidsarbetslösa. En förteckning över de inte slutbehandlade skrivelserna finns som bilaga till yttrandet. I kommittémotion 2011/12:K10 av m.fl. (S) yrkande 3 anför motionärerna att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning om sluten kontanthantering i detaljhandeln i enlighet med ett tidigare tillkännagivande. Enligt motionärerna har de nuvarande lagarna och föreskrifterna inte förmått att skapa en säkrare kontanthantering. Ett tecken på det är en dom i kammarrätten . Det finns därför all anledning för regeringen att skyndsamt ta sig an arbetet med en fungerande lagstiftning kring detaljhandelns kontanthantering. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av de skrivelser som inte är slutbehandlade, dock med nedanstående kommentar till förteckningens 5 b. Den fortsatta beredningen i bör avvaktas. När det gäller Socialdemokraternas motion om tillkännagivandet om sluten kontanthantering är följande att säga. tillkännagivande (bet. 2010/11:AU3, mom. 13, rskr. 2010/11:187) har följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att initiativ bör tas att tillsammans med arbetsmarknadens parter utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. Genom tillkännagivandet biföll ett yrkande i en gemensam motion av Socialdemokraterna, . I betänkandet beskrivs bakgrunden med ett ökande antal butiksrån. Utskottet uttalar att det finns slutna kontanthanteringssystem och att erfarenheter visar att antalet rån minskar i butiker som installerat slutna system. I syfte att minska antalet butiksrån och därmed förbättra de anställdas arbetsmiljö ansåg utskottet att initiativ bör tas att tillsammans med arbetsmarknadens parter utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. Regeringen redogör i sin skrivelse för vilka åtgärder som den har vidtagit med anledning av tillkännagivande. hade en diskussion med arbetsmarknadens parter om denna fråga. Efter mötet inkom flera skrivelser i ämnet. Av samrådet med parterna och av skrivelserna framgår enligt regeringen tydligt att parterna har motsatta åsikter om lämpligheten av ny lagstiftning. Regeringen anför vidare: Arbetsmiljölagen (1977:1160) är en ramlag. På grundval av de allmänna reglerna i 2 kap. arbetsmiljölagen meddelar med stöd av bemyndiganden i 4 kap. i lagen föreskrifter som innehåller konkreta regler för arbetsmiljön. sköter denna uppgift självständigt. I myndighetens procedur för att ta fram föreskrifter ingår samråd med parterna. Att konkreta regler om arbetsmiljön meddelas genom föreskrifter från beror inte på att reglerna är mindre viktiga, utan på att det behövs ett system där man kan meddela och ändra regler snabbare och mer flexibelt än vad som är möjligt med lagstiftning. Ändringar kan t.ex. behövas på grund av den tekniska utvecklingen. Sluten kontanthantering är ett exempel på ett område med snabb teknikutveckling. På grundval av bestämmelser i arbetsmiljölagen och i föreskrifter från (Åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön, AFS 1993:2 och Ensamarbete, AFS 1982:3) ställer regelbundet krav på åtgärder för att förebygga risk för rån inom detaljhandeln, bl.a. krav på olika former av sluten kontanthantering. Kraven ställs efter en bedömning i det enskilda fallet. Hot och våld är ett prioriterat område inom tillsyn. Nationella tillsynsinsatser har genomförts avseende våld och hot inom detaljhandeln. roll när det gäller att meddela arbetsmiljöföreskrifter har brukat försvaras från arbetstagarhåll. Ett system där arbetsmiljöregler i större utsträckning meddelas genom lag och inte genom föreskrifter skulle troligen innebära färre och mindre flexibla regler. På alla områden där verket meddelar föreskrifter gäller att föreskriftsarbetet sker med hänsyn till teknikutveckling och riskutveckling. En fortlöpande dialog förs mellan och om myndighetens verksamhet, däribland föreskriftsverksamheten. Enligt skrivelsen fortsätter beredningen inom , och skrivelsen anges som inte slutbehandlad i denna del. Utskottet tar fasta på att regeringen i skrivelsen redogör för vilka åtgärder som den vidtagit som skrivelsen omfattar och att regeringen bl.a. så sent som haft diskussioner med arbetsmarknadens parter kring denna fråga. Utskottet har förståelse för att frågan är komplex och kan kräva fortsatta överväganden. Något tillkännagivande enligt Socialdemokraternas motion kan inte anses behövligt. Utskottet har följaktligen inget att invända mot att skrivelsen kvarstår som inte slutbehandlad. Med hänvisning till det anser utskottet att motion 2011/12:K10 yrkande 3 bör avslås. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Avvikande mening (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Enligt tillkännagivande bör initiativ tas att tillsammans med arbetsmarknadens parter utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. hade en diskussion med arbetsmarknadens parter kring lagstiftning om sluten kontanthantering. Vid det mötet diskuterades varken definitioner av sluten kontanthantering eller kriterier för säkerhet vid olika risknivåer. Inte heller diskuterade man vilken lagstiftning som skulle kunna vara aktuell eller om ett förtydligande i föreskrifterna skulle räcka. Nuvarande lagar och föreskrifter har inte förmått att skapa en säkrare kontanthantering. Ett av flera tecken på brister i det nuvarande regelverket är den dom från kammarrätt som upphäver föreläggande mot företaget i om att införskaffa ett slutet kontanthanteringssystem. Den nuvarande lagstiftningen är med andra ord alltför tandlös för att kunna lösa problemen med kontanthantering inom handeln. Det finns därför all anledning för regeringen att skyndsamt ta sig an arbetet med en fungerande lagstiftning kring detaljhandelns kontanthantering, inte minst mot bakgrund av att en fjärdedel av alla som arbetar inom handeln känner sig hotade på arbetet. I två interpellationssvar, till (V) och till (S), klargör arbetsmarknadsminister att regeringen är tillfreds med den rådande ordningen med att använder de redskap som finns med förelägganden, förbud och föreskrifter. Utvecklingen visar att den fråga som tillkännagivandet avser är mycket angelägen. Det är av största vikt att regeringen utan dröjsmål fortsätter beredningen, vilket bör ges regeringen till känna. Med detta tillstyrker vi motion 2011/12:K10 (S) yrkande 3. Förteckning över inte slutbehandlade skrivelser styrelses framställning om styrning inom arbetsmarknadspolitiken Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling Lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln Allmänna villkor för ersättning i arbetslöshetsförsäkringen Ratificering av konvention 94 Föreskrifter om lån till hemutrustning Regeringens skrivelse om och arbetslöshetsförsäkringen Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande om den skrivelse som handlar om tillkännagivanden till regeringen, hur de har behandlats och annat sådant. Där ser vi ett litet problem. Det har under blivit bättre. Regeringen har lyckats hantera tillkännagivanden och beslut från på ett snabbare och bättre sätt så att det inte har legat så många i kö. Men har vi sett en ändring av den här tendensen. Det är inte en särskilt bra utveckling, som vi vill peka på.För KU:s egen del tycker jag att det finns en lite pinsam sak, nämligen att regeringen har legat på ett tillkännagivande från KU och inte har gjort någonting åt det. Vi har, verkar det som, accepterat att det har varit på det sättet. Men tycker vi, med eftertryck från KU:s majoritet, att det är hög tid att vi säger till regeringen att den får återkomma med ett svar på varför man inte gör något åt det här tillkännagivandet eller på annat sätt tala om hur man agerar. Dessutom kan man säga att det är ett enigt utskott, Skånberg, som står bakom det här.Jag ska mycket kort bara säga att det här är ett viktigt betänkande på så sätt att det är en del av hur förhållandet mellan riksdag och regering faktiskt fungerar. Vi kan konstatera, som sade, att en positiv utveckling till viss del har brutits, vilket också utskottet noterar. Vi tar också upp och pekar på den här långliggaren i KU.Det som jag tycker är väldigt positivt med det här betänkandet är att vi så att säga tydliggör att KU bestämt förväntar sig att ett tillkännagivande som kommer till regeringen ska hanteras. Vi säger inte att det ska effektueras på det sätt som har sagt. Här är det ju fråga om en bedömning också av regeringen i de fall man inte kan verkställa.Teoretiskt sett kan man faktiskt säga att majoritet skulle kunna begära av regeringen att man skulle ta ned månen. Så kan det ju vara. Då måste regeringen naturligtvis säga: Det går inte. Detta för att ta ett exempel.Det är en vits med ett tillkännagivande. Men det KU är väldigt tydligt med är att i de fall det inte går, man inte kan eller på något sätt redovisar att det inte fungerar ska man också vara väldigt tydlig tillbaka till om vilka skälen är till att det inte går att göra på det sätt som har beställt.Jag är glad för det här betänkandet. Jag tycker att det är ett steg framåt. Vi gör också ett tillkännagivande till regeringen som väldigt klart säger vad vi faktiskt menar med ökad tydlighet på det här området.Dessutom hoppas vi att den här långliggaren blir hanterad. Det är också ett enigt KU väldigt tydligt med. Vad gör regeringen med skrivelser? I KU:s betänkande 21 lämnas en redogörelse för just vad som händer i regeringen med de skrivelser som vi ger ifrån oss från . I regeringens skrivelse 75 finns en kort tillbakablick över vad som styr oss i . Några exempel: Antalet gällande grundförfattningar per var 3 840, varav 1 327 var lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1 609, och var den siffran 2 076.Mina vänner! Det är ett imponerande antal styrdokument som vi har runt omkring oss.Betänkandet redovisar också en utveckling av åtgärder från regeringen under den senaste tioårsperioden.Ett enigt utskott har också konstaterat att har andelen tillkännagivanden som har slutbehandlats genom propositioner ökat och att äldre tillkännagivanden har slutbehandlats. Det finns dock smolk i glädjebägaren i form av ett tillkännagivande från /2000 kring frågan om upphovsrätt och offentlighetsprincip. Här är det ett antal regeringar, från början socialdemokratiska, som inte åtgärdat denna fråga. Åren har gått, och kommer alliansregeringen att lägga fram en proposition i ärendet.Gör vi en kort resumé av vad som har hänt kan vi konstatera att av detta århundrade var KU tvunget att framhålla att regeringen och skulle se över rutiner och göra ansträngningar för att undvika onödig tidsutdräkt. Detta kan vi konstatera har gjorts under de senaste åren.Det kan också, herr talman, konstateras att regeringens redogörelse har blivit mer lättillgänglig och ger en utförligare information om beredning i olika ärenden. konstaterade dock KU att det fanns utrymme för ytterligare förbättringar i fråga om information om vilka åtgärder som planerades och bedömningar av när riksdagsskrivelser kunde bli slutbehandlade.Herr talman! Jag skulle ändå vilja peka på några positiva saker i regeringens redogörelse, exempelvis vad gäller kungörande av författningar. Det sker i tryckt pappersversion i . Här har en utredare föreslagit att författningar i stället ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats. De skulle således bli mer lättillgängliga.