bet · GZ01UU13 · 2012-02-16 00:00:00 — Gör vi detta måste vi kanske också säga nej till vissa insatser. Så är det.Miljöpartiet säger inte ja till allt det som FN gör, utan vi måste ta varje beslut för sig och fråga oss: Är detta en rimlig insats att göra i det aktuella landet eller inte? Då blir politiken för global utveckling det som på något sätt ska vara styrande. Därför tycker vi att det är oerhört viktigt. Även om vi är små och även om det är svårt ska vi därmed inte avstå från att göra det. Vi vet vad vi vill uppnå med vårt medlemskap både i FN och i EU, nämligen att verka för våra utrikespolitiska hörnstenar, det vill säga demokrati, mänskliga rättigheter och folkrätt. Vi vill att så många människor som möjligt ska kunna leva i frihet och ha ett så gott liv som möjligt.Det är ingen brist vad gäller behoven. Det finns ett oändligt behov av svenska biståndsmedel och säkert också av svenska militära resurser, och då måste vi, med de begränsade resurser vi har, prioritera och välja.Vi ska dessutom ställa krav i de organisationer där vi är med. Om vi är med i en insats ledd av EU försöker vi förstås också påverka den, även om vi inte är många till antalet. Om vi är med i en insats ledd av Nato, men på FN-mandat, ska vi självklart, även om vi inte är med i själva organisationen, försöka påverka den. Och det har vi också lyckats göra. Det gäller inte minst inom genderområdet, där gått före och visat att insatsen blir så mycket bättre om man även tar med det i planeringen av själva insatsen. Min fråga till , utrikesutskottets ordförande, är ganska enkel: Vad är den totala kostnaden för insatsen i ? Det är en mycket bra fråga. Jag skulle vilja säga att och den insats vi har gjort - då menar jag den totala insatsen - är största enskilda åtagande någonsin i ett enskilt land. Det har visat sig vara oerhört svårt och kostsamt, både i pengar och i människoliv. Det är dock något som vi med bred majoritet fattat beslut om i riksdag. Vi har fattat beslut om att det är någonting som vi vill göra dels för att uppnå internationell fred och säkerhet, dels för att hjälpa befolkning.Det har kostat pengar. Det har kostat pengar i form av bistånd, och det har kostat pengar från Försvarsmaktens sida. Det går inte, herr talman, att ta ut kostnaden för Försvarsmakten, det som det kostar att utbilda den personal som ska ingå till exempel som chefer i den styrkan, eller det som det kostat att utbilda de förare som ska köra de fordon vi har där nere. Man kan inte helt och hållet skära ut den kostnaden. Vi har den försvarsmakt vi har, och jag har svårt att se vad själva syftet skulle vara att ta ut dessa kostnader.Den modell vi har , som kallas särskostnadsmodellen, visar de extra kostnaderna, de utöver Försvarsmaktens ordinarie utbildnings- och övningsverksamhet, det vill säga vad det kostar extra att genomföra uppdraget. Det är inget konstigt med det. beskriver insatsen i som största enskilda åtagande i ett enskilt land - någonsin, tror jag till och med att sade. Trots det står vi i denna kammare och vet inte vad den insatsen kostar. Det är ett grundläggande problem. Det är ett grundläggande problem för oss som är folkvalda och ska fatta beslut om att skicka svenska män och kvinnor till den insatsen. Det är även ett grundläggande problem för de svenska väljarna då de inte vet vad deras skattepengar går till.Hur mycket av väljarnas skattepengar går till den svenska insatsen i ? Vi vet att det som redovisas är 7,2 miljarder, . Vi vet att den fullständiga summan är betydligt högre, men om den är 8 miljarder, 9 miljarder, 10 miljarder eller ännu högre har vi ingen aning om. Det är ett grundläggande problem som också tar upp.Den här diskussionen blir nästan komisk, för i andra debatter brukar stå i talarstolen och kritisera för att vi har en oansvarig ekonomisk politik och liknande. Jag kan i alla fall säga en sak, och det är att vi kan redovisa vad vår politik kostar och vad våra reformer innebär.Vi skulle i denna kammare aldrig acceptera en budgetdebatt där man sade: Vad kostar svensk sjukvård? Jag har ingen aning om vad den kostar. Vårdnadsbidrag och RUT-avdrag, vad kostar det? Det är för komplicerat att beräkna. På inget annat område skulle vi acceptera att man tog så lättvindigt på kostnaderna.Jag sitter i styrelsen för , tillsammans med företrädare bland annat för en rad andra riksdagspartier, vill jag understryka. När det gäller biståndsinsatserna ser jag hur det ställs oerhört höga krav på att de mycket noggrant ska redovisa vilka insatser de gör, vad de uppnår och exakt vad det kostar. I fråga om biståndsorganisationerna hade man aldrig accepterat att de var så svajiga beträffande kostnaderna. De har såklart också problem och utmaningar i sin verksamhet, men de klarar av att lösa dem.Frågan till blir: Varför ställer man mycket högre krav på biståndsorganisationerna än på Försvarsmakten? blir jag fundersam över vart och egentligen vill komma när det gäller detta. Är det ett sätt - eftersom och hans parti är negativa till den militära insatsen i - att underminera och undergräva insatsen genom att säga att vi inte riktigt vet vad pengarna går till och att det är en svajig redovisning av Försvarsmaktens kostnader för insatsen? Det blir för mig svårt att svara om syftet kanske egentligen inte är att få reda på exakt vad det kostar utan snarare att använda det som ett argument för att inte göra insatsen. Jag vet inte om det är det som är ute efter.Som jag sade i mitt anförande är en av Försvarsmaktens huvuduppgifter att delta i internationella fredsfrämjande insatser. Vi bygger upp Försvarsmaktens organisation. Vi avsätter pengar till budget, både för verksamhet och materiel, och det ska täcka även den insatsen. Sedan lägger vi till de pengar som det därutöver kostar, och det kostar självklart ganska mycket därutöver. Det är dyrt eftersom det handlar om långa avstånd, om ny typ av materiel, om att vi är ute i förhållanden som vi inte har varit i tidigare. Självklart blir det merkostnader.Det som egentligen efterfrågar är att man ska se om det kan göras på ett annat sätt. Svaret är nog fortfarande att det är omöjligt att gå in och dissekera budgeten på det sättet. Det innebär inte, herr talman, att vi har lägre krav på att redovisa exakt vad varje krona används till. är mycket väl medveten om att redovisningen i budgeten, vad de olika skattekronorna går till, är mycket tydlig. granskning av svenska bidrag i samband med svenskt deltagande i internationella insatser och stöd till länder i kris och konflikt har resulterat i en del slutsatser. I flera avseenden instämmer regeringen i iakttagelser inom freds- och säkerhetsfrämjande områden. Regeringen har vidtagit och kommer att vidta åtgärder inom flera områden så att insatserna samordnas bättre och de politiska målsättningarna blir tydligare och myndigheternas roller effektivare.Under 2000-talet har de internationella insatserna, i synnerhet bidragen till EU:s civila insatser, kraftigt utvecklats. bidrag med civil och militär personal stärker fred och säkerhet i de specifika länder som insatserna gäller. Insatserna stärker också rollen för till exempel EU och FN.Det är bra att regeringen kommer att precisera syftet med de svenska bidragen, och motiv och mål ska lyftas fram tydligare, liksom omfattningen av deltagandet och de politiska målsättningarna. Det är bra att regeringen förbereder en mer systematisk uppföljning av myndigheternas genomförande av uppdrag genom bland annat ett förbättrat prognosarbete. Det är bra att regeringen avser att vidta åtgärder för att stärka samordningen av rättsväsendets myndigheter samt att myndigheternas olika delar stärks dels var för sig, dels inbördes. Ett samordnat och effektivt genomförande av de internationella insatserna är angeläget inom freds- och säkerhetsområdet. Det är bra att regeringen avser att se över hur en bättre samordning kan åstadkommas.Herr talman! Regeringen instämmer i många avseenden i iakttagelser av bidrag till internationella insatser.Flera åtgärder har redan vidtagits av regeringen, och regeringen har för avsikt att vidta ytterligare åtgärder med anledning av rapporten. Med tanke på att insatserna är omfattande och komplexa samt att flera av de involverade myndigheterna dessutom har andra huvudsakliga uppgifter vill jag ändå betona vikten av flexibilitet i samband med dessa insatser. Det är viktigt med svenska bidrag och stöd till demokratisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Dessa mål ska vara överordnade för de svenska insatserna.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag. När man lyssnar på den här debatten om internationella insatser skulle man möjligen kunna tro att det är någonting som vi är väldigt obekanta med i den här kammaren. När man hör vissa inlägg låter det som att ingen riktigt vet någonting. Låt mig understryka att internationella insatser beslutas i i den här kammaren på det underlag som presenteras från regeringen och behandlas och bereds i utskotten med alla de krav på redovisningar och annat som kan begäras under den processen. Ingen ska säga att möjligheter inte finns för enskilda ledamöter och utskotten att få det underlag som man efterfrågar innan man tar beslut om en internationell insats. Jag vill understryka att vi i parlamentet har en mycket tydligt granskande roll i alla de sammanhangen.Med det sagt är det naturligtvis också bra och viktigt att vi får stöd från vår riksrevision i den granskningen. Det är ett av de instrument vi som ledamöter har för att kunna pröva vad vi beslutat. Det är klart att de ambitionsökningar som regeringen och kammaren har haft när det gäller våra internationella insatser gör att det blir än tydligare att man måste granska mer. Det kommer till nya utmaningar, inte minst frågan om samordning och effektivt resursutnyttjande.Men, herr talman, vi har gjort internationella insatser från svensk sida. Det finns en lång tradition av internationellt deltagande. Det må vara FN-beslut eller FN-insatser, men det är en erfarenhet som har byggts upp och ett sätt att jobba som har funnits som en del av det svenska utrikespolitiska och säkerhetspolitiska redskapet.Det är klart att det under årens gång har fattats beslut i den här kammaren där vi haft anledning att fundera på om vi haft underlaget helt perfekt på plats. Det är en del i lärandeprocessen. Jag är glad att vi har fått . Vi från utskottet instämmer. Också regeringen instämmer i många avseenden i de slutsatser som lyfter fram. Jag konstaterar också att regeringen redan genomfört eller avser att genomföra flera av de insatser som pekar på är nödvändiga.Men i alla de insatser vi har beslutat om har utgångspunkten varit given. Vi ska bidra till fred, säkerhet och utveckling. Vi vill bidra till att stärka FN som institution och FN:s möjligheter att verka. Vi vill också bidra i den nya kontexten för att stärka EU. Grunden är naturligtvis respekt för de universella värden som alltid är vägledande för vår utrikes- och säkerhetspolitik.Sveriges internationella insatser är som sagt tydligt beslutade här, men också baserade på de mandat som ges av FN, vilket framgått tidigare. Libyeninsatsen och mandatet från har diskuterats. Jag skulle önska, herr talman, att vi nu också skulle kunna diskutera internationella insatser rörande . De behöver inte vara militära, utan kan vara av annan karaktär. Tyvärr är det inte möjligt på grund av säkerhetsrådets beslutsveton.Det var ett unikt mandat, men säkerhetsrådet förmår inte något självt. och FN blir aldrig starkare än vad vi som medlemsorganisationer klarar av att leverera. Därför är det viktigt att vi finns med i samverkan. Om vi kunde besluta om hela mandatet själva vore det en sak. Men så är det inte, utan det sker i samverkan. Vi måste göra det i samverkan med Nato, EU eller . Vi gör det med vårt tydliga bidrag, men vi gör det också med våra tydliga regelverk.Vi kan samverka i alla sammanhang med lite olika ingångsvärden och lite olika delar av ett uppdrag. Så gör vi i många sammanhang i biståndsarbetet. jobbar mycket med SRHR, jämställdhet, demokrati och yttrandefrihet. Andra väljer andra vägar. Vi finns ändå ute i insatser tillsammans. Det gäller naturligtvis även militära internationella insatser.Vad gäller PGU och samstämmighet är det helt självklart. Jag tycker att det är bra att man markerar att man i de kommande samarbetsstrategierna ska försöka tydliggöra och klargöra också Sidas bistånd i relation till övriga politikområden, för det är någonting som har saknats. Därmed kommer vi att bättre kunna se den samverkansbild som flera efterlyst, inte minst Riksrevisionen.Särkostnadsmodellen har diskuterats och finns med som ett frågetecken från . Det finns säkert möjligheter att vidareutveckla den. Det har också kommit kommentarer kring detta i utskottet. Men förutsatt, herr talman, att samtliga tillkommande utgifter förenade med en truppinsats är beräknade finner vi nu inte behov av att ompröva den modellen. Det är naturligtvis viktigt att säkerställa att samtliga tillkommande utgifter är beräknade. Det är vår granskande uppgift att klara av det.När man diskuterar en samverkan mellan det civila och det militära är det naturligtvis ofta fokus på vad som händer på marken. Men man måste också fundera på hur samverkan startar från och vidare i myndighetsstrukturen. Här har vi sett på många områden att det finns mer att göra, inte bara vad gäller internationell samverkan. Vi har väldigt många stuprör i våra system men väldigt få hängrännor. Det är klart att det kan bli problem när man ska hantera detta, så också på det här området.Det är bra att regeringen har tillsatt den särskilda samordningsgruppen. Vi önskar naturligtvis se mer resultat även på det området och är beredda att ge den modellen mer tid, men det är klart att det är viktigt att understryka det uppdrag som den har för att man ska kunna klara att nå en samverkan på marken. Som utskottet konstaterar är det naturligtvis också bra att har fått uppdrag och ska utveckla arbetssätt och metoder för att förbättra arbetet inom det här området.Herr talman! Frågan om att internationella insatser ska vara meriterande för andra uppdrag har också varit uppe. Detta är viktigt, och här finns det mer att göra. Jag är glad att vi från utskottets sida gör en markering om att deltagande i internationella insatser ska vara meriterande och att det är viktigt att man utvecklar den sidan också.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. välkomnar om svenska bidrag till internationella insatser på det freds- och säkerhetsfrämjande området. Vi ställer oss bakom regeringens skrivelse och utrikesutskottets betänkande i frågan. är viktig för att bedöma förutsättningarna för ett samordnat och effektivt resursutnyttjande av svenska bidrag till internationella insatser samt förbättra berörda myndigheters hantering av sina verksamheter.Herr talman! För oss kristdemokrater är deltagande i internationella civila och militära insatser en självklarhet. Det är en självklarhet att stödja demokratisk utveckling och bekämpa fattigdom världen över. Genom att värna demokratiska värderingar, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter uppnår vi dessa målsättningar. En mer demokratisk värld med mindre utbredd fattigdom är en garant för fred, säkerhet och långsiktigt hållbar utveckling.Herr talman! instämmer med i att regeringens övergripande målsättningar och motiv med bidrag till internationella insatser måste konkretiseras. Det är glädjande att regeringen avser att arbeta för att så sker, i synnerhet inom ramen för militära insatser.Det är också berömvärt att regeringen avser att arbeta mot en förbättrad redovisning av insatsernas omfattning, nytta och resultat samt ökad insyn i deras kostnader. På så vis uppnås en bättre översiktsbild av de svenska bidragens omfattning, lokalisering och kostnader, och grunden för ett mer effektivt, resultatinriktat och transparent bistånd läggs. Genom öppenhet och transparens i bidragen till internationella insatser blir man också en mer trovärdig röst i civila och militära demokratiserings- och antikorruptionsaktiviteter.Herr talman! Vi kristdemokrater ser det som viktigt att regeringen i sin skrivelse öppnar för en mer systematisk uppföljning av berörda myndigheters personalbidrag till internationella insatser liksom att man har för avsikt att ge dessa myndigheter bättre framförhållning i deras personalrekrytering. Man måste dock vara medveten om att, som regeringen och utrikesutskottet poängterar, internationella insatser inte negativt får inverka på berörda myndigheters förmåga att verka inom gränser. Detta är dessa myndigheters kärnuppgift.Herr talman! Ett effektivt civil-militärt samarbete är fundamentalt för de internationella insatsernas genomförbarhet och hållbarhet. Samverkan, styrningen och informationsutbytet dessa aktörer emellan måste därför förbättras. Med detta inte sagt att biståndsinsatser och civila krishanteringsinsatser ska blandas samman med militära insatser. Dock måste civila och militära insatser samordnas så att utvecklings- och säkerhetspolitiska målsättningar kan uppnås. På så vis skapas synergieffekter genom vilka både utveckling och säkerhet snabbare kan uppnås. Det kan vara problematiskt att civila och militära insatser bedrivs oberoende av varandra, vilket har påvisats exempelvis i Afghanistan.På liknande sätt måste samverkan mellan berörda myndigheter också stärkas. stöder därför regeringens arbete med att stärka samverkansfunktion samt förbättra samordningen av rättsväsendets myndigheter vid deltagande i internationella insatser. synpunkt om ett förbättrande av förutsättningar för att lösa komplicerade samordnings- och samverkansfrågor är också viktig.Herr talman! Vi ställer oss bakom regeringens uppfattning att svenskt stöd till internationella insatser främjar ett starkare EU och FN. Att stärka dessa globala aktörer stärker också Sverige.Som utrikesutskottet understryker vägleds vårt lands internationella insatser av EU:s och FN:s liksom av och Natos mandat och styrdokument. Jämsides med vårt eget lands utrikesdeklaration, politiken för global utveckling samt den nationella strategin för svenskt deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bör dessa aktörers riktlinjer, som understryks av utrikesutskottet, vara vägledande för deltagande och agerande i internationella insatser. Som regeringen påpekar har i synnerhet civila EU-insatser mångdubblats det senaste årtiondet. Dagens insatser är mer omfattande och bedrivs i allt större utsträckning i krisdrabbade länder. Därför krävs större flexibilitet.Herr talman! bidrag till internationella insatser gör skillnad. Vår närvaro i krisdrabbade områden bidrar till fred och utveckling. Stöd till internationella insatser är inget självändamål. Att förebygga väpnade konflikter, förmedla demokratiska värden och minska mänskligt lidande är syftet med insatserna. ska genom EU, FN och andra fortsätta att verka för att så sker. Jag vill yrka bifall till S reservation.Vi har naturligtvis beaktat yttrandet från försvarsutskottet. Jag vill understryka att Socialdemokraterna ser med allvar på svenskt deltagande i internationella insatser och stöd till länder i kris och konflikter. Vi ser på dessa frågor med stort allvar.Vi vill ha en FN-strategi. Vi vill se fler FN-ledda insatser. Jag konstaterar att vi i inte får någon redovisning av de insatser som regeringen under hand tackar nej till. Det kunde vara av värde att få en sådan för att kunna jämföra och värdera dessa frågor. Vi ser också vikten av att fortsätta att arbeta för att implementera resolutionerna och 1820 i allt arbete, inte minst detta viktiga arbete.Även om det är ytterst anmärkningsvärt och allvarligt att har låst sig genom välkomnar jag att det finns en så bred upprördhet och frustration över att FN inte lyckats lösa en del av de åtaganden som man har. Därför är det viktigt att vi känner ett samlat ansvar för att kunna utveckla de svenska bidragen.Jag konstaterar vidare att vi i en motion 2008 påpekade vikten av att undanröja en del av de brasklappar som vi kunde se i styrdokumentet men också att vi kunde utveckla vår förmåga att utvärdera. Utvärderingarna måste också på detta område ligga i paritet med hur vi utvärderar och ser på andra områden. Varje område har sina egna förutsättningar. Vi kan inte rikta trycket ensidigt på ett samhällsområde men ha ett annat förhållningssätt till ett annat område. Här måste de internationella insatserna från sida naturligtvis omfattas av vår allmänna generella bild att vi ska ha en ordentlig uppföljning och redovisning.Vi behöver en samlad redovisning av omfattning, inriktning, kostnader med mera för att kunna fatta beslut och följa upp dem för att se hur ska kunna svara upp mot tänkbara insatser och behov även . En utvärdering betyder också att vi står på säkrare grund när vi ska ta nästa beslut. Det kommer att komma ytterligare förfrågningar till , och jag hoppas att vi också har möjlighet att bidra på ett bra sätt utifrån de erfarenheter och de förutsättningar som en sådan mission skulle ge.Vi ser det som angeläget att förbättra resultatredovisningen till . Även om vi inte ser att vi är i mål tycker vi nog ändå att vi har kunnat flytta fram positionerna. Det har skett en utveckling. Vi tror att vi kan, som ordföranden i utskottet gav uttryck för, ha en ambition att ytterligare återkomma med redovisningar på detta område. Vi känner inte på något sätt att vi är i mål, men vi är en bit på väg.Med det stannar jag. Vi kommer säkert att återkomma till de här debatterna på olika sätt .