bet · GZ01KU17 · 2012-05-11 00:00:00 — Det är enligt utskottet angeläget att arbeta för att stärka romers språk och kultur och att detta arbete präglas av romsk förankring och delaktighet. Utskottet lyfter också fram den viktiga roll som det civila samhällets aktörer spelar i genomförandet av strategin. I yttrandet finns en avvikande mening (SD) och ett särskilt yttrande (S). begränsar sitt yttrande (yttr. 2011/12:UbU2y, se bilaga 3) till de delar som rör utbildning. Av yttrandet framgår att utskottet delar regeringens bedömning att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt åstadkomma förbättrade levnadsvillkor för den romska befolkningen. Utskottet välkomnar även de åtgärder som enligt regeringens skrivelse bör genomföras. När det gäller synpunkterna i motionen framhåller utbildningsutskottet att regeringens avsikt att i detta skede koncentrera de statliga insatserna till ett antal kommuner som ska bedriva ett utvecklingsarbete, en pilotverksamhet, under 20122015, är väl avvägd. Därigenom kan kunskapen om romska elevers situation i skolan öka och arbetet utvecklas för att ge stöd till dessa elever. Sedan kan erfarenheterna spridas till andra delar av landet. Pilotverksamheten kommer också att ge underlag för kompletterande åtgärder på . Utskottet anser att det vore förhastat att nu fatta mer detaljerade beslut om utformningen av de statliga insatserna. Av yttrandet framgår att pilotverksamhet innebär att mer kunskap kan inhämtas och att arbetet kan utvecklas med stöd av denna kunskap. När det gäller modersmålsundervisningen påminner utskottet om att när den nya skollagen beslutades fördes grundläggande bestämmelser om skyldigheten att erbjuda modersmålsundervisning som tidigare funnits i en förordning till den nya skollagen (2010:800) och att syftet var att markera ämnets vikt. betonar således vikten av tillgång på modersmålsundervisning. Beträffande motionens synpunkter i frågan om lärarlegitimation hänvisar utbildningsutskottet till sina tidigare uttalanden (se 2011/12:UbU17 s. 30) om att bl.a. modersmålslärare självfallet kan bli legitimerade och att det också är önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- och modersmålslärare med rätt utbildning. påminde utskottet om även att det tidigare hade uttalat att det är önskvärt att vi får fler legitimerade yrkes- och modersmålslärare (bet. 2010/11:UbU5 s. 20). Slutligen framgår det av utbildningsutskottets yttrande att det finns bestämmelser i skollagen om legitimation för lärare och förskollärare som enligt gällande lydelse ska börja tillämpas . Utskottet noterar dock i sitt yttrande att regeringen överlämnade en remiss till Lagrådet med förslag om att senarelägga tidpunkten för detta ikraftträdande till . anser att bör avstyrka motionen och lägga skrivelsen till handlingarna i berörda delar. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, MP och V respektive SD). Proposition om senare tillämpning av regler för lärarlegitimation beslutade regeringen om en proposition om en senare tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare och om särskild utbildning för vuxna (prop. 2011/12:144). I propositionen föreslås att vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) om krav på legitimation för lärare och förskollärare, som ska börja tillämpas , i stället ska tillämpas fr.o.m. . Vidare föreslås vissa konsekvensändringar i såväl skollagen som lagen (2010:801) om införande av skollagen. Skälet till att flytta fram tidpunkten för när vissa bestämmelser ska börja tillämpas är att inte har prövat ansökningar om legitimationer i den omfattning som är nödvändig. har därför begärt att tidpunkten ska flyttas fram. Lagändringarna föreslås träda i kraft i fråga om ändringar i paragrafen med bestämmelser om vem som beslutar om betyg och i övrigt . Regeringens beslut om pilotverksamhet för romsk inkludering bjöd in samtliga kommuner till att ansöka om att ingå i den fyraåriga pilotverksamheten för romsk inkludering. Av inbjudan framgick att fem kommuner skulle väljas ut utifrån ett antal kriterier. Ansökningar om att få ingå i pilotverksamheten lämnades in från 18 kommuner (, , , , , , , , , , , , , , , , och ). beslutade regeringen (A2012/1385/DISK) efter en bedömning av kommunernas ansökningar utifrån angivna kriterier och utifrån en helhetsbedömning att följande kommuner ska få ingå i en pilotverksamhet: , , , och . Av beslutet framgår att kommunerna ska redovisa i en rapport till i med kopia till () vilka åtgärder som vidtagits och resultatet av dessa liksom en analys av eventuella problem och vilka åtgärder som varit effektiva. I rapporten ska också förslag lämnas till åtgärder för att förbättra verksamhetens resultat och måluppfyllelse. Av en bilaga till regeringsbeslutet anges villkoren m.m. för det bidrag som kommer att betalas ut till kommunerna i pilotverksamheten. I bilagan till regeringsbeslutet framgår även att i fick i uppdrag att bl.a. ansvara för att samordna och följa pilotverksamheten. och Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag att samverka med kommunerna i pilotverksamheten och att i samråd med och romer bidra till att förbättra romers situation särskilt när det gäller utbildning och arbete. För pilotverksamheten gäller det övergripande målet för strategin liksom de verksamhetsmål som anges i skrivelsen. Utskottet anser att det är viktigt att fortlöpande arbeta för att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens fri- och rättigheter. I detta ligger bl.a. att motverka diskriminering och främlingsfientlighet och att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett exempelvis etnisk tillhörighet. delar regeringens bedömningar och överväganden När det gäller strategin för romsk inkludering som presenteras i skrivelsen. noterar att kulturutskottet ställer sig bakom strategin för romsk inkludering i de delar som berör utskottets beredningsområde. Enligt kulturutskottet är det angeläget att arbeta för att stärka romers språk och kultur och att detta arbete präglas av romsk förankring och delaktighet. lyfter också fram den viktiga roll som det civila samhällets aktörer spelar i genomförandet av strategin. delar kulturutskottets bedömningar. delar vidare utbildningsutskottets bedömning att regeringens avsikt att i detta skede koncentrera de statliga insatserna till ett antal kommuner som ska bedriva ett utvecklingsarbete, en pilotverksamhet, , är väl avvägd. delar även utbildningsutskottets bedömning att det vore förhastat att nu fatta mer detaljerade beslut om utformningen av de statliga insatserna. När det gäller modersmålsundervisningen noterar utbildningsutskottets påminnelse om att grundläggande bestämmelser om skyldigheten att erbjuda modersmålsundervisning infördes när den nya skollagen beslutades, något som tidigare funnits i en förordning till den nya skollagen (2010:800), och att syftet var att markera ämnets vikt. delar vidare utbildningsutskottets tidigare bedömningar om att bl.a. modersmålslärare självfallet kan bli legitimerade, att det också är önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- och modersmålslärare med rätt utbildning samt att det är önskvärt att vi får fler legitimerade yrkes- och modersmålslärare. I likhet med utbildningsutskottet delar regeringens bedömning att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt åstadkomma förbättrade levnadsvillkor för den romska befolkningen. , som delar kultur- och utbildningsutskottens bedömningar i sina respektive yttranden, föreslår mot bakgrund av det ovannämnda att lägger skrivelsen till handlingarna samt avslår motion 2011/12:K9 (S) yrkandena 12. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår tre motionsyrkanden om åtgärder från Europeiska unionen i syfte att bekämpa diskrimineringen av romer. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2010/11:K292 att agerar snabbt för att garantera att både och lagstiftning i fråga om romer respekteras (yrkande 1). I motionen anges bl.a. att det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) ger mycket tydliga gränser för möjligheten att utvisa en europeisk medborgare, t.ex. är motiveringen att EU-medborgare skulle innebära en orimlig börda för den mottagande medlemsstatens sociala trygghetssystem inte i sig tillräcklig för att motivera automatisk utvisning. Motionärerna anför att direktivet inte innefattar något förfarande för frivilligt återvändande för EU-medborgare till ursprungsmedlemsstaten på grundval av en ekonomisk kompensation och att det skulle strida mot fördragens anda eftersom den fria rörligheten är en grundläggande rättighet som man inte kan köpa eller sälja. Vidare anser motionärerna att insamlingen av fingeravtryck från romer är olaglig och strider mot EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna eftersom det utgör diskriminering på grund av etniskt eller nationellt ursprung. I motionen hänvisas bl.a. till de uppmärksammade utvisningarna av romer från . I motionen begärs även att EU i samråd med romernas organisationer utarbetar en EU-strategi för romer med konkreta och framåtblickande åtgärder för att förbättra integrationen av romer samt med åtgärder som rör boende, tillgång till arbetsmarknaden, utbildning och hälsa (yrkande 2) samt att de EU-medel som avsatts för att bekämpa diskrimineringen av romer kommer till användning i medlemsstaterna (yrkanden 3). Motionärerna anför att diskriminering av folkgruppen romer och deras därmed utsatta situation naturligtvis inte kan lösas genom de rivningarna av läger och massavvisningar som uppmärksammades utan måste tacklas på helt andra sätt. Lösningen ligger enligt motionärerna i bl.a. minskad fattigdom, jobb, utbildning och i att få ett slut på diskriminering. Av artikel 6 i direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier m.m. (rörlighetsdirektivet) följer att unionsmedborgare ska ha rätt att uppehålla sig på en annan medlemsstats territorium utan några andra villkor eller formaliteter än kravet på att inneha ett giltigt identitetskort eller pass. Av kapitel VI (artiklarna ) i rörlighetsdirektivet framgår bestämmelser avseende begränsningar i rätten till inresa och uppehåll av hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa. Av artikel 27.2 framgår att åtgärder som vidtas med hänsyn till allmän ordning eller säkerhet ska överensstämma med proportionalitetsprincipen och uteslutande vara grundade på vederbörandes personliga beteende och att tidigare straffdomar i sig inte ska utgöra skäl för sådana åtgärder. Den berörda personens personliga beteende måste utgöra ett verkligt, faktiskt och tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse. Motiveringar som inte beaktar omständigheterna i det enskilda fallet eller som tar allmänpreventiva hänsyn ska inte accepteras. I kapitlet återfinns även bestämmelser om bl.a. skydd mot utvisning (artikel 28), delgivning av beslut (artikel 30 samt rättssäkerhetsgarantier (artikel 31). Av artikel 2.1 i direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (direktivet mot etnisk diskriminering) följer att med principen om likabehandling avses att det inte får förekomma någon direkt eller indirekt diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung. Enligt artikel 2.2 a ska direkt diskriminering anses förekomma när en person på grund av ras eller etniskt ursprung behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation. Av artikel 2.2 b framgår att indirekt diskriminering ska anses förekomma när en skenbart neutral bestämmelse eller ett skenbart neutralt kriterium eller förfaringssätt särskilt missgynnar personer av en viss ras eller ett visst etniskt ursprung jämfört med andra personer, om inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt motiveras av ett berättigat mål och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga. Enligt artikel 19.1 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna är kollektiva utvisningar förbjudna. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har definierat kollektiv utvisning som varje åtgärd som tvingar utlänningar som grupp att lämna ett land, förutom när sådana åtgärder vidtas på grundval av en skälig och objektiv prövning av varje enskild, i gruppen ingående, utlännings specifika fall (se Conka mot , mål 51564/99 av ). antog () en resolution om romernas situation och fri rörlighet i EU. I resolutionen understryker EP bl.a. att det var olagligt att ta fingeravtryck på romer som utvisas. Enligt EP är detta liktydigt med diskriminering på grundval av etniskt eller nationellt ursprung och strider mot EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 21) samt mot fördragen och unionslagstiftningen, framför allt rörlighetsdirektivet och direktivet mot etnisk diskriminering. EU-ram för nationella strategier för integrering av romer Kommissionen antog ett meddelande (KOM(2011) 173) om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer . I meddelandet poängteras att medlemsländerna först och främst måste se till att romerna inte utsätts för diskriminering utan behandlas som alla andra EU-medborgare, med lika tillgång till grundläggande rättigheter enligt vad som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Eftersom icke-diskriminering inte i sig räcker till för att bekämpa social utestängning av romer är syftet med meddelandet att komplettera och stärka EU:s lagstiftning och politik på jämställdhetsområdet, genom att på nationell, regional och lokal nivå arbeta för romernas lika tillgång till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder. Genom denna ram uppmuntras därför samtliga medlemsstater att anta eller ytterligare utveckla en övergripande strategi för integrering av romer och att ansluta sig till målen för integrering av romer. Medlemsstaterna ombeds utarbeta eller revidera sina nationella strategier för integrering av romer och lägga fram dem för kommissionen senast . ska kommissionen rapportera om framstegen för och rådet. Regeringens överläggning med m.m. överlade i enlighet med 10 kap. 4 § riksdagsordningen integrationsminister med om kommissionens aktuella meddelande. Vid överläggningen presenterades följande ståndpunkt. Regeringens ståndpunkt var att välkomnar förslaget om ett ramverk för nationella strategier för romers integrering. Regeringen välkomnar även utkastet till slutsatser och arbetar för att dessa ska återspegla regeringens ståndpunkt. Huvudansvaret för romers integrering ligger på medlemsstaterna. Samarbetet på EU-nivå är dock mycket viktigt och nödvändigt för att kunna stärka respekten för mänskliga rättigheter. Regeringen ställer sig positiv till att kommissionen har en vägledande roll och att kommissionen återkommande följer upp och rapporterar om medlemsstaternas arbete. Regeringen ser gärna att arbetet så långt möjligt sker inom ramen för EU 2020. Alla medlemsstater med romabefolkning måste arbeta aktivt för att förbättra romers situation. Regeringen anser att i det fortsatta arbetet med att förbättra romers situation är det viktigt att utgångspunkten är mänskliga rättigheter med särskild betoning på principen om icke-diskriminering och jämställdhet. Regeringen anser också att romska barns situation särskilt ska beaktas med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter inom alla frågor som berör barn. Utskottets ordförande konstaterade att det fanns ett klart majoritetsstöd i utskottet för regeringens nu redovisade svenska ståndpunkt och att utskottet såg ytterligare förstärkningar av ramverket som eftersträvansvärda i fråga om kvinnors och barns ställning. mottog en faktapromemoria (2010/11:FPM136) upprättad vid om kommissionens meddelande ovan. Av faktapromemorian framgår bl.a. att regeringen välkomnar kommissionens meddelande, att regeringen poängterar att huvudansvaret för romers integrering ligger på medlemsstaterna som samarbetet på EU-nivå är viktigt och nödvändigt för att kunna stärka respekten för mänskliga rättigheter. Av regeringens skrivelse (skr. 2011/12:56 s. 7) framgår att rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (Epsco) antog slutsatser om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer (10658/11) baserade på kommissionens meddelande. I rådsslutsatserna inbjöds medlemsstaterna att ta fram, uppdatera eller utveckla nationella strategier för integrering av romer eller integrerade politiska åtgärder inom den bredare politiken för social delaktighet för att förbättra romers situation senast före utgången av 2011. Medlemsstaterna inbjöds även att ta fram mål för områdena utbildning, arbete, hälsa och bostad. Enligt skrivelsen uppmanade även medlemsstaterna att skyndsamt genomföra dessa rådsslutsatser. I skrivelsen (s. 48) bedömde även regeringen att kommuner inom givna ekonomiska ramar kan uppmuntras att söka eventuellt tillgängliga medel för romers inkludering från Europeiska socialfonden. Av skrivelsen framgår att av används framför allt Europeiska socialfonden för att förbättra romers situation, men att den enligt regeringen skulle kunna användas i ännu högre grad. Vidare uppmanades i rådsslutsatserna både medlemsstaterna och kommissionen att på olika sätt förbättra tillgången till användningen av EU-medel för romers sociala och ekonomiska delaktighet. Kommissionen uppmanas också att utvärdera EU-medlens roll i strävandena att främja romers integrering. Av skrivelsen framgår även att kommissionen har lämnat förslag om på hur användningen av EU-medel för romers integrering kan förbättras. lämnade kommissionen även ett förslag till förordning för Europeiska socialfonden (ESF) för programperioden 20142020, enligt vilket en av de prioriterade investeringarna för fonden ska vara integration av marginaliserade grupper, t.ex. romer. När det gäller den nationella nivån anges i skrivelsen (s. 49) att Svenska (Rådet för Europeiska socialfonden i ) bedriver ett arbete för att förbättra användningen av medel från ESF för projekt som är riktade till romer. är också medlem i Euroma som är ett nätverk mellan flera av EU:s medlemsstater som syftar till att utbyta erfarenheter av användningen av bl.a. socialfondsmedel och att standardisera kunskapen för att åstadkomma en effektivare politik riktad till romer. Kommissionens svar på frågor om utvisningar av romer I ett svar från vice ordförande å kommissionens vägnar på skriftliga frågor från flera av ledamöter om utvisningar av romer från angavs bl.a. följande. Den senaste utvecklingen i har lett till att kommissionen och de franska myndigheterna fört ingående diskussioner om tillämpningen av EU-bestämmelserna i direktiv /38/EG om den fria rörligheten. beslutade kommissionskollegiet att utfärda en formell underrättelse till , i vilken man krävde ett fullständigt genomförande av direktivet, såvida inte ett lagförslag och en utförlig tidsplan för genomförandet lämnats . mottog kommissionen ett förslag till genomförandeåtgärder och en trovärdig tidsplan för att införa de konkreta säkerhetsåtgärder som krävs enligt EU:s direktiv /38/EG om fri rörlighet i fransk lagstiftning På grund av de officiella åtaganden som gjorde kommer Europeiska kommissionen i detta skede inte att inleda ett överträdelseförfarande mot . Vidare framgår av kommissionens svar att den utöver det ovannämnda fått information från franska myndigheter om ytterligare vidtagna åtgärder och försäkringar på högsta politiska nivå i frågor som rör EU-lagstiftningens tillämpning. Utskottet noterar att kommissionen mot bakgrund av uppgifter om utvisningar av romer har fört ingående diskussioner med den berörda medlemsstaten om tillämpningen av unionsrätten om den fria rörligheten. Vid dessa diskussioner har officiella åtaganden ingåtts och kommissionen har därför avstått från att inleda ett överträdelseförfarande. Utskottet konstaterar att rådsslutsatser om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer antogs . Utskottet noterar även kommissionens förslag om hur användningen av EU-medel för romers integrering kan förbättras, bl.a. de medel som tillgängliggörs via Europeiska socialfonden (ESF). I sammanhanget konstaterar utskottet att kommissionens förslag för ESF:s programperiod 20142020 innebär att en av de prioriterade investeringarna för fonden ska vara integration av marginaliserade grupper, t.ex. romer. Mot den bakgrunden saknar utskottet anledning att föreslå sådana tillkännagivanden som motionärerna begärt. Därmed avstyrks motion 2010/11:K292 (MP) yrkandena 13. om behandlingen av romer Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår en motion om att tillsätta en om behandlingen av romer. (KD) begär i motion 2010/11:K323 att en tillsätts om romernas utsatta situation i historiskt och i nutid. Enligt motionären är det hög tid att en tillsätts som ska utreda hur genom historien har behandlat romer. Syftet är att göra upp med ett mörkt förflutet och se till att tvätta bort de fördomar och den diskriminering som fortfarande lever kvar i stora delar av det svenska samhället. I regeringens skrivelse (skr. 2011/12:56) anges att Delegationen för romska frågor föreslog i betänkandet Romers rätt (SOU 2010:55) att en sannings- och ska inrättas för att kartlägga och dokumentera de försummelser som förekommit, de diskriminerande åtgärder som vidtagits och de övergrepp som begåtts mot den romska minoriteten . Bland de skäl som delegationen angav för sitt förslag är att allmänheten ska känna till de historiska huvuddragen i romsk historia, framför allt Förintelsen och övergreppen i mot romer. För att nå dessa mål krävs, enligt delegationen, att de övergrepp, försummelser och diskriminerande åtgärder som drabbat den romska minoriteten kartläggs och dokumenteras. Delegationens bedömning är att en försoningsprocess som inleds med en sannings- och kan vara ett möjligt verktyg för att överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och det svenska majoritetssamhället. om övergrepp mot romer Av skrivelsen framgår att ett arbete har påbörjats inom med att utarbeta en vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer . Att regeringen på så sätt uppmärksammar och tar avstånd från de historiska övergreppen beskrivs av flera av dem som har varit utsatta som ett viktigt erkännande. Regeringen instämmer därmed i delar av delegationens resonemang. Regeringen instämmer även i delegationens bedömning att okunskap om romer och om de övergrepp och kränkningar de har utsatts för bidrar till att lägga den största delen av skulden för utanförskapet hos den romska gruppen, då okunskapen inte sällan omfattar en föreställning om att romers utanförskap är mer eller mindre självförvållat eller t.o.m. självvalt. I skrivelsen anges bl.a. att delegationen framhåller att ett arbete med att dokumentera övergrepp ofta leder till att de politiskt ansvariga lämnar en offentlig ursäkt och att en sannings- och vanligen även har i uppgift att lämna förslag om hur offren kan gottgöras, som en grund för regeringens ställningstagande i frågan. Delegationen anser att någon form av kollektiv gottgörelse, men däremot inte individuell sådan, bör övervägas. Som skäl för en sannings- och framhåller delegationen vidare att en sådan kommission kan utgöra inledningen på en försoningsprocess som kan läka förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och det svenska majoritetssamhället. Delegationen beskriver hur liknande processer har sett ut i andra länder. Generellt brukar dessa processer innehålla tre delar: att ta fram sanningen om historien, att skipa rättvisa eller utkräva ansvar genom rättsprocesser, sanningskommissioner och liknande samt att förebygga upprepning. I skrivelsen redogörs för insatser för den första och tredje av dessa delar, däremot inte för den andra. Regeringen delar inte delegationens bedömning när det gäller gottgörelse och försoningsprocess.