bet · GZ01MJU17 · 2012-04-23 00:00:00 — Det är kommuner och landsting som ansvarar för att den mat som serveras vid skolor och särskilda boenden är såväl god som nyttig. Här är den offentliga upphandlingen viktig. Men det är också viktigt att det finns engagerad och utbildad personal och att de politiker som styr kommunen eller engagerar sig i matfrågorna. Vid en offentlig upphandling finns möjlighet att ställa allmänna krav, men det finns även utrymme för att ställa särskilda kvalitetskrav på de produkter som ska köpas in, t.ex. särskilda krav på djuromsorg. Sådana krav måste dock vara icke-diskriminerande, proportionerliga och förutsägbara. Det måste också finnas en möjlighet att göra en verklig kontroll av att kraven uppfylls. Att ställa krav på att produkten ska komma från och inget annat land strider mot en av hörnpelarna i Europeiska unionen. Samma sak gäller om man ställer krav på att den ska vara t.ex. närproducerad, vilket i regel också skulle vara diskriminerande och handelshindrande. Det är möjligt att ge goda förutsättningar för lokala, och mindre, företag att lämna anbud. Ett sätt är att dela upp upphandlingen så att fler aktörer har möjlighet att lägga anbud. På så sätt blir det en bättre konkurrens och ett större utbud. Ett annat sätt är att leverantörerna bara behöver leverera till ett ställe i en kommun och slipper sköta distributionen till alla förskolor, skolor och särskilda boenden. Från det centrala leveransstället distribueras sedan matvarorna till alla platser de ska till i kommunen. Detta system ökar förutsättningarna för mindre, lokala leverantörer och blir också bättre ur energisynpunkt. Det finns även möjlighet för kommunerna att vända sig till som länge har arbetat med vägledning för en hållbar offentlig upphandling och som ger stöd och råd till kommunerna inom detta område (brevsvar ). Rådet har fått medel för att sprida information om offentlig upphandling av livsmedel. är den myndighet som har tillsynsansvaret för lagen om offentlig upphandling. Av regleringsbrev framgår att av anslag 1:19 ska användas för kompetenshöjande insatser på området måltider inom offentlig sektor, vilket även ska inkludera offentlig upphandling av livsmedel. Medel kan även ges till aktörer som ska göra en inventering av nationella projekt som är avsedda att stödja samverkan mellan skola och primärproduktion. Medlen utbetalas efter ansökningsförfarande till aktörer som ska genomföra regionala eller nationella projekt. ska samråda med om användningen av medlen. Enligt uppgift har sökt och fått bidrag för ett projekt om kompetensutveckling på området offentlig upphandling av livsmedel. Även har fått medel för detta ändamål. Utskottet vill redovisa att kommun har ställt vissa djurskyddskrav i en upphandling som har prövats av Kammarrätten i (dom , mål nr 2841-11). Domstolen anför att klaganden inte har visat att kommunens produktkrav om antibiotika, transport till slakt och slaktmetod är otillåtna enligt lag (2007:1091) om offentlig upphandling. I domen konstaterar kammarrätten att kommunens krav om antibiotikaanvändning m.m. är mer långtgående än EU-regleringen men att kraven är möjliga att kontrollera. Genom beslut uppdrog regeringen åt en särskild utredare att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv. Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag (dir. 2010:86). Ett slutbetänkande ska vara klart . Utredningen kommer också att ta fram ett underlag inför arbetet med att ändra EU:s upphandlingsdirektiv som ska presenteras 2012. redovisar i rapporten (2012:1) Miljö-, ekonomiska och sociala hänsyn i offentlig upphandling, Uppdrag åt , såväl positiva som negativa erfarenheter av att ta miljö- och sociala hänsyn i samband med offentlig upphandling. I rapporten finns en kortfattad redogörelse för vetenskaplig forskning som beskriver om och när det är samhällsekonomiskt effektivt att upphandlande myndigheter och enheter använder offentlig upphandling som miljöpolitiskt styrmedel och olika exempel som ger en bild av i vilken utsträckning miljöhänsyn och sociala och etiska hänsyn i offentlig upphandling har bidragit till ett hållbart samhälle. I Europeiska kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad (KOM(2011) 15) presenteras idéer om hur man ska kunna förenkla och uppdatera gällande regler, bl.a. hur man ska göra upphandlingsförfarandena enklare och mer flexibla, hur man ska göra det lättare att få tillgång till upphandlingsmarknaden i hela EU, främst för de små och medelstora företagen, och hur man ska se till att offentlig upphandling används för att uppfylla målen på andra politikområden. Utskottet föreslår att motion 2011/12:MJ469 (MP) yrkande 17 lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, FP, C, KD, V) om jordbruks- och landsbygdspolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S) och 3 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat . Detta har gjorts i betänkandena /12:MJU2 Utgiftsområde 23 Arella näringar, landsbygd och livsmedel, 2010/11:MJU16 Landsbygdspolitik och 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Arella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för livsmedelsproduktion m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ266 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ425 av och (båda C) och 2011/12:MJ448 av (M). Arbetet med att minska krånglet för den egna företagaren har varit en angelägen fråga för och i debatten. En typ av företagare som fortfarande går att förenkla och förbilliga för är den ekologiskt certifierade bonden som frivilligt underkastar sig växtodlings- och djurhållningskontroller för att certifiera sin ekologiska produktion, och betalar för detta. Dessa kontroller liknar i mångt och mycket andra kontroller från samhället som syftar till att säkerställa att vissa miljökrav . Det borde därför gå att låta den certifierat ekologiska bonden slippa vissa av dessa kontroller och de tillhörande kostnaderna som administrerar. I samband med revideringen av EU:s jordbrukspolitik bör regeringen verka för att vanliga jordbrukskontroller som EU kräver blir lindrigare för certifierat ekologiska bönder. Regeringen bör införa de lättnader för certifierad ekologisk produktion som föreslås och verka för att det nya jordbrukspolitiska programmet inom EU ger liknande lättnader för certifierad ekologisk produktion. Detta bör ges regeringen till känna. Djurvälfärdsersättning m.m., punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ463 av och (båda SD) och 2011/12:MJ252 av (S) och 2011/12:MJ287 av (M). värnar den svenska mer ambitiösa djurskyddslagstiftningen, men inser svårigheterna att konkurrera med andra animalieproducenter i EU med de ekonomiska pålagor som detta innebär. Vi vill därför rikta en särskild djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare. Att vi väljer att rikta förslaget endast till grisnäringen är för att situationen är så pass akut, men är det rimligt att alla djuruppfödare får del av ett generellt djurvälfärdsbidrag där lagstiftningen tvingar fram högre kostnader jämfört med samma näringar i de länder vi bedriver fri handel med. Regeringen har via landsbygdsprogrammet föreslagit en satsning på djurvälfärdsersättning för suggor. Vi anser dock att denna satsning är alltför blygsam för att göra någon betydande skillnad för näringen i stort, och därför behöver satsningen vara mångdubbelt större. Vi tror också att incitamentsstrukturerna för ett gott djurskydd tillgodoses bäst om bidraget delas ut till uppfödarna proportionellt efter mängden kött. Detta bör ges regeringen till känna. En sammanhållen strategi för mål för ekologisk jordbruksproduktion, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ238 av m.fl. (MP). Regeringen gjorde en bedömning av målen för ekologisk produktion och inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i den offentliga sektorn till 2010, nämligen att den certifierade ekologiska odlingen borde uppgå till av landets jordbruksmark vid utgången av 2010, att den certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg och kött från idisslare borde öka markant och den certifierade produktionen av griskött och matfågel borde öka kraftigt. Enligt regeringen borde inriktningen vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska avse ekologiska livsmedel 2010. Måluppfyllelsen innebär att i genomsnitt av kommunernas och landstingens livsmedelskostnader utgjordes av ekologiska livsmedel. Försäljningen av ekologiska livsmedel i handeln uppgick . Den ekologiskt certifierade arealen uppgick till av landets jordbruksmark. Det som saknas för att lyckas nå uppsatta mål är politisk vilja och en sammanhållen strategi. Produktion och konsumtion bör stödjas och på bred front, t.ex. genom att återinföra beskattning av handelsgödsel. Även skatten på bekämpningsmedel bör skärpas. Statens insatser för jordbruksnäringen, t.ex. i form av ersättningar och bidrag från landsbygdsprogrammet, forskning, utbildning, slopade krav på avgiftsfinansiering av tillsyn, marknadsföring m.m. bör inriktas på att främja en omställning till ekologisk produktion. Ersättningsnivåer till ekologiskt certifierade producenter bör ses över. Ett särskilt omställningsstöd kan behövas. Forskning och utveckling krävs för att utveckla den ekologiska produktionen. eller någon annan institution behöver utveckla utbildning för ekologisk produktion. Vidare behövs ett kunskapsstöd för kommunernas kostansvariga och inköpare om hur de kan köpa in mer ekologiskt på ett bra och billigt sätt. För att få fart på försäljningen av ekologiska livsmedel i detaljhandeln kan det behövas säljfrämjande åtgärder i butik av typen Ekobonde, eller utbildning av butikspersonal ute på ekologiska gårdar såsom Bondens ekologi. En sammanhållen strategi för att nå de uppsatta målen för ekologisk jordbruksproduktion bör arbetas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Ekologisk produktion, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 4. Inom ekologisk produktion används inte vare sig handelsgödsel eller bekämpningsmedel. Enligt färsk forskning från medför rätt utförd ekologisk odling mindre avgångar av kväve och fosfor (Wivstad m.fl., Ekologisk produktion möjligheter att minska övergödning). vill därför kraftigt öka den ekologiska produktionen. Regeringens mål om certifierad ekologisk jordbruksmark uppnåddes inte till 2010. vill att den ekologiska produktionen fördubblas till 2015 samt att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till 2015. Detta bör ges regeringen till känna. Våtmarker, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del. Inom det konventionella jordbruket finns också en stor potential att minska utsläppen. Jag vill att lantbrukare ska uppmuntras att där det lämpar sig utveckla våtmarker som ska kunna fånga upp näringen. Därutöver ska jordbrukssektorn områdesvis genom t.ex. våtmarker, dammar, musselodlingar och syresättning åläggas att reducera bidraget av närsalter till havet utifrån sin andel av den totala belastningen. Enskilda jordbrukare bör kunna välja de metoder som ger störst miljönytta oavsett var i systemet insatserna görs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillagningskök m.m., punkt 9 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 17. En särställning i landsbygdens ekonomi utgörs av matproduktionen. Matråvaran odlas främst på landsbygden och där finns också kunskaperna om traditionell mat. Detta område har fått ett välförtjänt uppsving och getts allt större betydelse vid olika turistsatsningar. Kombinationen ekologiskt och närproducerat är två bra kriterier för att få bättre produktion utan onödiga gifter, och mindre långväga och onödiga transporter. Att kunna välja närproducerat och ekologiskt är något många fler vill göra även i de offentliga köken. Ett stort problem är den kontinuerliga nedläggningen av tillagningskök i skolor, på sjukhus och äldreboenden. Köken stängs och ersätts med mottagningskök där färdiglagad mat bara värms upp före servering. I stället lagas maten i stora industrianläggningar och den färdiglagade maten transporteras långa sträckor. Tillagningsköken är helt nödvändiga för att man ska kunna välja närproducerade råvaror. har drivit förslag om ett skolkökslyft och att man i den offentliga upphandlingen ska ställa krav som gynnar lokal matproduktion. Vi vill i , i kommunerna och i landstingen satsa på en vällagad ekologisk och närodlad mat med genuin smak. Vi är övertygade om att det är viktiga förslag för att gynna lokal kvalitativ matproduktion. Vad som anförts om tillagningskök, offentlig upphandling samt ekologisk och närproducerad matproduktion bör som sin mening ge regeringen till känna. Landsbygdsstöd för biogas, punkt 6 (S, V) (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V) anför: I detta betänkande behandlas kommittémotion 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 8. Sedan vi socialdemokrater väckte motionen har regeringen förändrat reglerna i landsbygdsprogrammet, vilket också framgår av betänkandet. Förändringarna möter i stort sett de krav som vi hade i motionen och vi väljer därför att inte reservera oss mot förslaget att avslå motionen. Vi ställer oss bakom flera av de åtgärder regeringen beslutat om, t.ex. den förändring av reglerna i landsbygdsprogrammet som förhoppningsvis ska öka antalet ansökningar och projekt. I betänkandet konstateras dock en del förhållanden som vi vill stryka under. Trots att presenterat ett förslag på biogasstrategi 2010 är denna ännu inte färdigberedd. Vi menar att saknar statliga mål för produktion och användning av biogas. Det behövs också mer stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar. Vi behöver bygga ut biogasproduktionen kraftigt. Till det behövs en övergripande plan för hur staten, regionerna och kommunerna ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Väsentligt för biogasens utveckling är också att matavfallet samlas in. Miljömålsberedningen förslag på det området bereds också i . Problemet är att biogasen nu riskerar att tappa mark på grund av brist på bränsle. Det rimmar illa med mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Många fordonstillverkare, taxibolag, bussbolag och privatbilister väntar på att tillgången på biogas ska öka. Då måste ekonomiska förutsättningar skapas för att få till stånd en snabbt ökad produktion. Också lantbrukets investeringsvilja hämmas. Med tydligare signaler om framtiden skulle landsbygdsföretags intresse för investeringar öka, vilket både ger ökad lönsamhet för lantbruket och ökad produktion av förnybar energi. Regeringen bromsar nu utvecklingen med sin brist på handlingskraft. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:MJ205 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam nordisk målsättning för ett hållbart jord- och skogsbruk. 2011/12:MJ206 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan i kring framtida jordbrukspolitik. 2011/12:MJ210 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för de gröna näringarnas utveckling. 2011/12:MJ211 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsstöd för trädbevuxen betesmark. 2011/12:MJ237 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja en ökad produktion av närproducerade livsmedel. 2011/12:MJ238 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta ny sammanhållen strategi för att nå uppsatta mål för ekologisk jordbruksproduktion. 2011/12:MJ252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödområdesindelning för jordbruk. 2011/12:MJ266 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa föreslagna lättnader för certifierad ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att det nya jordbrukspolitiska programmet inom EU ger liknande lättnader för certifierad ekologisk produktion. 2011/12:MJ278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i syfte att verka för ett livskraftigt svenskt jordbruk. 2011/12:MJ280 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar. 2011/12:MJ282 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ekologiska produktionen ska fördubblas till 2015 samt att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla kantzoner och våtmarker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin fasas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU:s jordbrukssubventioner avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast subventioner som tillför ett tydligt mervärde för miljön och bidrar med andra kollektiva nyttigheter ska få finnas kvar. 2011/12:MJ287 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra näringsvillkoren för svensk grisuppfödning. 2011/12:MJ289 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning av lokalt producerade livsmedel. 2011/12:MJ354 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte bör fastställa nationella mål för ekologisk produktion. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den gemensamma jordbrukspolitiken i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen behöver se över och komplettera reglerna för landsbygdsstöd för biogassatsningar. 2011/12:MJ398 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att finna nya vägar att kompensera lantbruket för miljötjänster, t.ex. bevarande av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. 2011/12:MJ415 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma hästsektorns många positiva effekter, t.ex. arbetstillfällen, turism och fritidssysselsättning för barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att hästsektorn ska vara en naturlig del i utvecklingen av landsbygden och bidra till att nå EU:s miljömål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet med regelförenklingar och förbättrade villkor för entreprenörer, däribland inom hästnäringen. 2011/12:MJ425 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastställa nya mål för livsmedelsproduktion och offentlig upphandling av livsmedel. 2011/12:MJ428 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att byggande och underhåll av skogsbilsvägar inordnas i landsbygdsprogrammet. 2011/12:MJ448 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga villkor. 2011/12:MJ452 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skånskt jordbruks konkurrenskraft. 2011/12:MJ463 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en särskild djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare. 2011/12:MJ465 av i m.fl. (C, M, FP, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja tillväxten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att minska regelkrånglet för jordbruket. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillagningskök, offentlig upphandling samt ekologisk och närproducerad matproduktion. 2011/12:N303 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig strategi med förslag till återgärder som syftar till en mer hållbar utveckling, som bl.a. gynnar lands- och skogsbygden. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Motioner som bereds förenklat m.fl. (V) 5 i denna del och 79 m.fl. (S) 1, 8 och 9 m.fl. (M) i m.fl. (C, M, FP, KD) m.fl. (V) Offentlig utfrågning om reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik Tid: kl. 10.0013.00 Plats: Förstakammarsalen (ingång från Riksplan) 10.0010.05 Inledning, utskottets vice ordförande (M) 10.1510.25 , , representationen i 10.2510.40 Frågor från ledamöterna Hållbart nyttjande av naturresurser förgröning i pelare 1 och ökad miljönytta med riktade miljöåtgärder i pelare 2 10.5011.00 , Ekologiska Lantbrukarna 11.1611.40 Frågor från ledamöterna Jordbrukets konkurrenskraft och landsbygdsutveckling i förgröning och mer rättvis fördelning av medel i pelare 1, fokus på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat i pelare 2 12.2012.30 , ska leva 12.3012.55 Frågor från ledamöterna 12.5513.00 Avslutning, (S) Vice ordföranden (M): Klockan är 10 slagen och jag vill hälsa er hjärtligt välkomna till miljö- och jordbruksutskottets utfrågning gällande den gemensamma jordbrukspolitiken .