bet · GZ01NU9 · 2012-02-03 00:00:00 — 2011/12:NU9 Immaterialrättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet 14 motioner om olika immaterialrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller bl.a. olika patenträttsliga frågor, åtgärder mot piratkopiering, fildelning, det civilrättsliga sanktionsdirektivet, privatkopieringsersättning och legalisering av söktjänster på internet. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns åtta reservationer, varav två avser utskottets motivering. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Grön teknologi till utvecklingsländer 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 1 (MP, V) Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor 2011/12:N299 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (SD) 2011/12:N261 av (S), 2011/12:N295 av och (båda M) och 2011/12:N299 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Stärkt skydd för varumärkesrätt 2011/12:N240 av (M). 2011/12:N411 av (S). Reservation 3 (S, SD) 2011/12:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 14. Reservation 4 (MP, V) 2011/12:N304 av (M). 2011/12:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. Reservation 5 (MP) Reservation 6 (S) motiveringen Reservation 7 (V) motiveringen 2011/12:N300 av (M), 2011/12:N313 av (FP), 2011/12:N340 av och (båda M), 2011/12:N390 av (M) och 2011/12:N398 av (M). Legalisering av söktjänster på internet 2011/12:N209 av m.fl. (MP). Reservation 8 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S), (FP) och (C). I detta betänkande behandlas 21 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om olika immaterialrättsliga frågor. En förteckning över behandlade motionsyrkanden finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller grön teknologi till utvecklingsländer, rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor samt vissa övriga patenträttsliga frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att patenträtten är en förutsättning för att ny klimatvänlig teknik ska kunna utvecklas samt till pågående arbete nationellt och inom EU. Jämför reservationerna 1 (MP, V) och 2 (SD). I partimotion 2011/12:MJ407 (V) anförs det att utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik och att tekniköverföring skulle gynnas genom förändrad patentlagstiftning. Motionärerna anser att det bör göras en översyn av patent- och immateriallagstiftningen för att göra det lättare att sprida grön teknologi till utvecklingsländer. Ett kontrollsystem bör införas för att se till att licensavgifter betalas till upphovsmän och licensgivande företag, föreslås det i motion 2011/12:N261 (S). Ett sätt att utöva en sådan kontroll skulle enligt motionären kunna vara att bilda ett statligt s.k. IPR1[ IPR står för intellectual property rights. ]-bolag som skulle verka preventivt och bevaka såväl skattebetalarnas rätt till avkastning på investerade medel i forskning och utveckling, som upphovsmännens rätt till skälig ersättning. Utvecklingen av innovationer hamnar i kläm när tvister uppstår om mer betydande innovationer. Staten behöver vidta åtgärder för att rättfärdiga ett stöd vid kommersiella tvister av betydande värden, anser motionären. I motion 2011/12:N295 (M) framförs det att en patentförsäkring skulle kunna utgöra ett värdefullt redskap för att öka en uppfinnares möjlighet att försvara sitt patent vid ett eventuellt intrång, förutsatt att denna försäkring innehåller en möjlighet att få professionell och finansiell hjälp i den rättsliga processen. Bara vetskapen om att den lilla uppfinnaren har möjlighet att skydda sitt patent skulle enligt motionärerna troligen medföra att antalet överlagda patentintrång minskade. Det skulle behövas en översyn av olika tänkbara åtgärder för att stärka uppfinnares möjligheter att värna sina patent. Motionärerna i motion 2011/12:N299 (M) anser att forskare och uppfinnare måste få bättre rådgivning i patentfrågor och att detta bör vara ett prioriterat inslag inom ramen för den rådgivning om företagande som bekostas med offentliga medel. Vidare förespråkar motionärerna att de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent vid konflikter med företag måste förbättras och att det behövs en bred genomgång av i vilken omfattning som svenska patent blir föremål för intrång i andra länder, i vilken omfattning svenska aktörer avstår från att vidta rättsliga åtgärder för att värna sina patent i andra länder samt av vissa andra närliggande frågor. Motionärerna föreslår även att staten ska bli mer aktiv när det gäller att beivra brottet patentintrång. Kravet att åtal endast får väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt bör enligt motionärerna tas bort. Enhetligt patent och en enhetlig patentdomstol beslutade konkurrenskraftsrådet att inleda ett s.k. fördjupat samarbete om ett enhetligt patentskydd där alla EU:s medlemsstater deltar, utom och . Rådet antog en allmän inriktning om det enhetliga patentskyddet och dess översättningsarrangemang . Förslagen bereds nu i . Efter det att uttalat att ett tidigare förslag till avtal för att inrätta en enhetlig patentdomstol inte var förenligt med fördragen har ett nytt förslag arbetats fram. Det nya förslaget innebär att en enhetlig patentdomstol inrättas och ges exklusiv behörighet att avgöra tvister om det enhetliga patentskyddet och de europeiska patenten2[ Enligt den europeiska patentkonventionen beviljar det europeiska patentverket europeiska patent efter ett centraliserat ansökningsförfarande. Dessa patent är inte enhetliga utan kan sägas bestå av ett knippe nationella patent som gäller i de konventionsstater som patenthavaren har valt att patentet ska vara giltigt i. Tvister om europeiska patent faller under respektive nationell domstols behörighet.]. Domstolen ska inrättas genom ett mellanstatligt avtal enbart mellan EU:s medlemsstater. Varken EU eller tredjeland ska vara part till avtalet. Syftet med detta är att patentdomstolen ska vara en del av EU:s domstolssystem; t.ex. så ska patentdomstolen kunna begära s.k. förhandsavgöranden från . Grön teknologi till utvecklingsländer I FN:s klimatförhandlingar råder enighet om att det kommer att vara nödvändigt med överföring av klimatvänlig teknologi från industri- till utvecklingsländer för att nå målen om utsläppsminskning. Ett särskilt förhandlingsspår har skapats för att åstadkomma en sådan teknologiöverföring. Vid klimatkonferensen i i träffade parterna en överenskommelse bl.a. om hur den grundläggande strukturen ska se ut som ska hantera frågor om teknologiöverföring framöver. En teknologimekanism som består av en verkställande kommitté och ett teknologicenter med tillhörande nätverk upprättades. Den gemensamma ambitionen för parterna är att teknologimekanismen ska bli operativ . Enligt uppgift från deltar och EU konstruktivt i klimatförhandlingsarbetet för att åstadkomma överföring av klimatvänlig teknik från industri- till utvecklingsländer. EU:s uppfattning, som regeringen delar, är att patenträtten är en förutsättning för att få fram ny klimatvänlig teknik i tillräcklig omfattning. Inte minst patenträttens obligatoriska publiceringskrav bidrar till att utvecklingen av klimatvänlig teknik totalt sett påskyndas. Att begränsa patenträtten för klimatvänlig teknik skulle enligt EU:s och regeringens uppfattning vara kontraproduktivt i förhållande till målen om global utsläppsminskning. Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor Regeringen gav [ Regeringsbeslut , N2011/2210/FIN.] Verket för innovationssystem () och () i uppdrag att gemensamt genomföra en kartläggning och analys av det offentliga stödsystemet för skydd och hantering av företags immateriella tillgångar. Enligt uppdraget skulle analysen särskilt beakta hur det offentliga stödsystemet motsvarar de små och medelstora företagens behov. och redovisade sina förslag i en rapport [ N2011/6287/FIN.]. gav regeringen5[ Regeringsbeslut , N2011/6169/FIN.] och i uppdrag att utifrån rapporten genomföra insatser som stärker små och medelstora företags möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett affärsstrategiskt sätt. Insatserna ska stödja en utveckling av det offentliga stödsystemet i dess marknadskompletterande roll inom områdena rådgivning och finansiering. Syftet är att öka medvetenheten hos de innovativa små och medelstora företagen om vikten av, och möjligheterna med, att hantera sina immateriella tillgångar affärsstrategiskt. Rådgivningskompetensen ska höjas hos de offentliga aktörerna i innovationssystemet om hur immateriella tillgångar skapar värden i företag. I första hand ska insatserna förstärka och komplettera aktörernas nuvarande insatser. De ska bl.a. omfatta information till företag, kompetensutveckling för offentliga företagsrådgivare på det immaterialrättsliga området och när det gäller affärsstrategiska kunskaper i immateriella tillgångar, samt komplettera ekonomiska stöd till företag så att de även kan omfatta strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hantering av immateriella tillgångar. Resultatet av uppdraget ska delrapporteras och 2013 samt slutredovisas . Ekonomiska förutsättningar för att försvara patent Frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent främst för små och medelstora företag har utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra med hänvisning till att den skulle bli alltför dyr för staten. En försäkringslösning för patentinnehavare är enligt regeringens mening inte heller en fråga för staten utan för den privata marknaden. Det finns flera privata alternativ på marknaden när det gäller försäkringslösningar mot patentintrång för företagen. I fråga om offentligt stöd genom inrättande av s.k. patentförsvarsbolag eller IPR-bolag har tidigare uppgett att det inte är önskvärt att staten driver företag på kommersiella marknader. Frågor kring immateriella rättigheter är frågor för den privata marknaden, och förslag om inrättande av IPR-bolag skulle också få effekter när det gäller reglerna för statsstöd. I rapporten från och om det offentliga stödsystemet för skydd och hantering av företags immateriella tillgångar nämner myndigheterna även andra frågeställningar kring en lösning med statliga patentbolag, bl.a. frågan vilken roll staten har och rollfördelningen mellan olika offentliga aktörer. Det är enligt och inte statens uppgift att agera part i rättstvister och därmed i det egna systemet. En annan komplicerande faktor enligt myndigheterna är frågan om vilken sida som ska väljas om de tvistande är två små och medelstora företag som båda omfattas av det offentliga stödet. Undersökning om omfattningen av patentintrång Det pågår enligt inte någon undersökning över omfattningen av begångna intrång i svenska patent i utlandet. Inom ramen för det arbete som kommer att utföras av det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och piratkopiering ingår emellertid att samla in information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera omfattningen och effekterna av intrång. Enligt patentlagen (1967:837) finns det ett krav om att åtal för patentintrång endast får väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt (9 kap. 57 § tredje stycket). Frågor om patentintrång är ofta tekniskt komplicerade och resurskrävande. Enligt tidigare uppgift från skulle ett avskaffande av den aktuella begränsningen i patentlagen kunna leda till betydande merarbete för de brottsutredande myndigheterna. I motionsbetänkandena och om immaterialrättsliga frågor avstyrkte utskottet olika motionsyrkanden om olika former av statligt stöd i patenttvister. Dessutom avstyrktes vid båda tillfällena ett yrkande om en ändring av åtalsprövningsreglerna med hänvisning till det pågående arbetet inom EU (bet. 2009/10:NU9 och bet. 2010/11:NU11). avstyrkte utskottet även två motionsyrkanden om överföring av miljövänlig teknik till utvecklingsländer. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (V, MP). Utskottet tar först ställning till motionsyrkandet om grön teknologi till utvecklingsländer. Därefter behandlar utskottet de resterande motionsyrkandena om patentfrågor under rubrikerna Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor och Övriga patenträttsliga frågor. Grön teknologi till utvecklingsländer För att de globala målen om utsläppsminskning ska kunna nås behöver utvecklingsländer få tillgång till ny, energieffektiv och miljövänlig teknik. Tekniköverföring till utvecklingsländerna är centralt för att detta ska kunna ske. Enligt utskottets uppfattning är patenträtten emellertid en förutsättning för att ny klimatvänlig teknik ska kunna utvecklas. Utskottet är därför inte berett att föreslå riksdagsinitiativ när det gäller utredningar om förändringar i patentlagstiftningen. Utskottet avstyrker således det berörda yrkandet i motion 2011/12:MJ407 (V). Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor PRV och har fått i uppdrag att utforma insatser för att små och medelstora företag ska ges bättre möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett mer affärsstrategiskt sätt. Utskottet kan konstatera att uppdraget har den inriktning som motionärerna förespråkar. Det finns därför enligt utskottet inte skäl för något uttalande från sida med anledning av motion 2011/12:N299 (M). Den bör sålunda avslås i denna del. Att det inte finns någon enhetlig europeisk patentdomstol innebär att en tvist om ett europeiskt patent måste processas i varje land för sig där uppfinningen skyddas av ett patent. Utskottet har framhållit att ett förbättrat patentsystem med ett enhetligt patentskydd och en enhetlig europeisk patentdomstol skulle innebära stora fördelar för svenska innovatörer. En patentinnehavare skulle ha bättre möjligheter att skydda sitt patent, t.ex. vid patentintrång som omfattar flera länder, och processkostnaderna skulle minska för denne. deltar aktivt i det pågående arbetet med att förbättra patentsystemet i . Som nämnts har PRV och dessutom fått i uppdrag att utforma insatser för att säkerställa att små och medelstora företag ges bättre möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett mer affärsstrategiskt sätt. När det gäller offentligt stöd genom att inrätta s.k. IPR-bolag är det enligt utskottets mening inte önskvärt att staten driver företag på kommersiella marknader. Frågor om immateriella rättigheter är frågor för den privata marknaden. Utskottet anser dessutom att det inte är lämpligt att staten agerar part i civilrättsliga tvister. När det gäller motionsyrkandena som rör en översyn av de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent vid konflikter med stora företag samt en utredning om omfattningen av patentintrång och i vilken mån svenska aktörer avstår från att vidta rättsliga åtgärder för att värna sina patent i andra länder, får utskottet även hänvisa till utskottets ställningstaganden och (bet. 2009/10:NU9 och bet. 2010/11:NU11). Också när det gäller yrkandet om en ändring i patentlagen av åtalsprövningsreglerna hänvisar utskottet till tidigare ställningstaganden. Därutöver vill utskottet påpeka att det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och piratkopiering kommer att få till uppgift att samla in information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. titta på omfattningen och effekterna av intrång. Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finns skäl för några uttalanden från med anledning av de aktuella yrkandena i motionerna 2011/12:N261 (S), 2011/12:N295 (M) och 2011/12:N299 (M). Stärkt skydd för varumärkesrätt Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ska agera aktivt inom EU när det gäller att försvara skyddet för varumärkesrättigheter för tobaksvaror. Utskottet hänvisar främst till regeringens svar till kommissionen inför en översyn av det s.k. direktivet om tobaksvaror. bör agera aktivt inom EU när det gäller att försvara skyddet för varumärken, anförs det i motion 2011/12:N240 (M). Enligt motionären är de förslag som förekommit om ett förbud mot exponering av vissa lagliga varor (tobaksvaror) om än hälsofarliga en kränkning av såväl varumärkesrätten som marknadsrätten. För EU:s medlemsstater finns det två centrala direktiv om tobak. Direktiv /37/EG om tobaksvaror6[ och rådets direktiv /37/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror.] innehåller bestämmelser om maxgränser för nikotin, tjära och kolmonoxid i cigaretter liksom bestämmelser om innehåll och placering av varningstexter på förpackningar. Gemensam lagstiftning för medlemsstaterna är också direktiv (2003/33/EG)7[ och rådets direktiv /33/EG av tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror.] om begränsningar av reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror. Det sistnämnda direktivet innebär förbud mot direkt reklam för tobak i tidningar, radio och på internet samt förbud mot sponsring av evenemang som är gränsöverskridande. Världshälsoförsamligen inom () antog 2003 ramkonventionen om tobakskontroll. Konventionen omfattar 38 artiklar som huvudsakligen innebär strategier för att minska efterfrågan på och tillgången till tobak. Tobakslagen (1993:581) anpassades (prop. 2004/05:118, bet. 2004/04:SoU21) till de krav som ställs i WHO:s ramkonvention om tobakskontroll och i för tobaksreklam. Huvudregeln är att all tobaksreklam är förbjuden. inledde Europeiska kommissionen en översyn av direktivet om tobaksvaror med att genomföra en öppen konsultation om en möjlig revidering av direktivet. I konsultationsdokumentet fanns möjlighet att välja mellan alternativa förslag om skärpningar eller oförändrade regler på sex områden. Två av förslagen som kommissionen tog upp i dokumentet var standardiserade förpackningar (plain packaging) och s.k. dold försäljning som innebär att tobaksvaror inte får exponeras på försäljningsställen. Regeringen uppgav [ , S2010/6280/FH.] i sitt svar till kommissionen inför den kommande revisionen av direktivet om tobaksvaror bl.a. att är mycket negativ till att det införs en reglering avseende standardiserade förpackningar på grund av de negativa konsekvenser detta skulle få för befintliga varumärkesrättigheter, och att den typen av undergrävande av immateriella rättigheter måste hanteras med stor försiktighet samt kan få effekter för internationella avtal på området. Regeringen framförde också att det är tveksamt om införandet av neutrala förpackningar är förenligt med egendomsskyddet i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. När det gäller olika åtgärder riktade mot försäljningsställen uppgav regeringen att detta bör lämnas till varje medlemsland att avgöra eller, i den mån det är aktuellt, behandlas inom ramen för marknadsföringsåtgärder (direktiv /33/EG). Kommissionen planerar att lämna ett förslag till ett nytt direktiv om tobaksvaror eller . socialutskott kommer att behandla de motioner från allmänna motionstiden som rör yrkanden om att införa exponeringsförbud för tobaksvaror i butiker med hänvisning till hälsoaspekten. Motionärerna framför där att dold försäljning av tobak skulle minska nyrekryteringen av tobaksanvändare, speciellt av barn och ungdomar. Motionären i motion 2011/12:N240 (M) vill att ska agera aktivt inom EU när det gäller att försvara skyddet för varumärken, och att detta även ska gälla tobaksvaror. Som redovisats framförde regeringen för räkning i svaret till kommissionen inför den kommande revisionen av direktivet om tobaksvaror att medlemsländerna bör få bestämma själva när det gäller frågan om åtgärder riktade mot försäljningsställen ska genomföras. Motioner om exponeringsförbud kommer som nämnts även att behandlas av socialutskottet. Utskottet anser att det saknas skäl att göra något riksdagsuttalande med anledning av motion 2011/12:N240 (M) och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ökade åtgärder för att motverka piratkopiering. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 3 (S, SD). I motion 2011/12:N411 (S) anförs det att det finns ett behov av ökade åtgärder för att motverka piratkopiering. Motionären efterfrågar åtgärder på internationell nivå för att komma till rätta med piratkopiering, som enligt honom är ett internationellt problem. antogs och rådets direktiv /48 EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (det civilrättsliga sanktionsdirektivet), som är ett EU-direktiv med bestämmelser av civilrättslig karaktär. Syftet med direktivet är att närma medlemsstaternas lagstiftning till varandra när det gäller säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att domstolarna har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavare information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). kom en rapport (KOM(2010) 779) från kommissionen om tillämpningen av direktivet. Utifrån ett samförståndsavtal som undertecknades av olika intressenter ska kommissionen undersöka i vilken omfattning i synnerhet försäljningen av förfalskade varor över internet kan minskas genom frivilliga åtgärder. Kommissionen avser att komma med eventuella ändringsförslag av direktivet . Annat arbete på EU-nivå mot bl.a. piratkopiering Rådets förordning (EG) nr 1383/2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som ska vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter (tullförordningen) innehåller som titeln antyder bl.a. bestämmelser om att tullmyndigheterna ska ingripa mot varor som misstänkts göra intrång i någons immateriella rättighet. Kompletterande bestämmelser till tullförordningen finns i i tullagen (2000:1281). Tullförordningen är föremål för översyn på EU-nivå. Kommissionen lade fram ett förslag till en förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter respekteras9[ Se KOM(2011) 285. Jämför även faktapromemoria 2010/11:FPM130.] som ska ersätta förordning (EG) nr 1383/2003. Avsikten är att effektivisera och förtydliga lagstiftningen på området. Som ett led i EU:s ansträngningar att förstärka det immaterialrättsliga skyddet för förbättrad konkurrenskraft i presenterade kommissionen en europeisk strategi för industriell äganderätt (KOM(2008) 465) där åtgärder aviserades som syftar till att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering. antog rådet en resolution om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. I resolutionen ställde sig rådet bakom de åtgärder som kommissionen föreslagit i sin strategi. Kommissionen uppmanades att bygga vidare på existerande strukturer inom kommissionen och skapa ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och piratkopiering (observatoriet). Syftet med observatoriet är att förbättra kvaliteten på information och statistik relaterad till varumärkesförfalskning och piratkopiering på den inre marknaden, identifiera och sprida bästa praxis (best practice) från nationella myndigheter och den privata sektorn om strategier och åtgärder för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter samt att öka allmänhetens medvetenhet om effekter av olika typer av immaterialrättsintrång. Enligt ett förslag till förordning som kommissionen kom med [ Se KOM(2011) 288. Jämför även faktapromemoria 2010/11:FPM127.] ska observatoriet flyttas från den ansvariga enheten på kommissionen till EU:s varumärkesmyndighet . antog rådet en resolution om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden.