bet · H001UU2 · 2012-11-28 00:00:00 — anser att anslag 2:1 Reformsamarbete i bör fasas ut och avvecklas 2014 (se motionerna 2012/13:U286 (SD) i denna del och 2012/13:U288 (SD) yrkande 13). I konsekvens med detta har vid beredningen av detta betänkande i utrikesutskottet yrkat avslag på regeringens förslag i budgetpropositionen om ett beställningsbemyndigande för anslag 2:1 för perioden 20142019. Styrning och resultatuppföljning, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), i (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 12 i denna del, 2012/13:U318 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:U341 av m.fl. (MP) yrkande 8. Regeringen fortsätter att förändra biståndet i slutna processer. I budgetpropositionen skrivs det mycket om förändringar och nya strategier. Där aviseras en plattform för biståndspolitiska prioriteringar men det framgår inte vad denna ska innehålla eller hur den kommer att påverka utvecklingssamarbetet. Dagens bilaterala samarbetsstrategier behålls i avvaktan på att nya resultatstrategier ska komma på plats. En förändrad anslagsstruktur delar upp verksamheten på ett nytt sätt som ska styras av strategier som ännu inte presenterats. Till detta kommer att regeringen lagt ned Sadev utan besked om hur utvärderingen av biståndet ska organiseras i stället. Regeringens företrädare har till retoriken drivit en ordning-och-reda-politik, men efter en och en halv mandatperiod tycks oredan vara stor. I internationella överenskommelser slås fast att givare och mottagare tillsammans är partner och att mottagarnas ägarskap och inflytande över utvecklingssamarbetet därför behöver öka. Mot denna bakgrund finner vi det oroande att regeringens signaler om den nya biståndsplattformen mer tycks handla om givarstyrd kontroll och mätbara faktorer än om långsiktiga resultat. Vi vill understryka vikten av ett långsiktigt perspektiv i utvecklingssamarbetet för att detta ska kunna bidra till djupgående förändringar. Regeringen ställer i fråga om det multilaterala biståndet inte samma höga krav på att lyfta fram resultat och effekter som den gör beträffande det bilaterala biståndet. Över lag visar regeringen en något större tilltro till de multilaterala organisationernas effektivitet, utan att för den skull lyfta fram uppgifter som styrker detta. Det multilaterala biståndet uppgick till av biståndet. En genomgripande analys av det multilaterala biståndets måluppfyllelse har bara gjorts en gång, nämligen i en utredning (SOU 1991:48). Socialdemokraterna, och anser att en utredning bör tillsättas om uppföljning och analys av multilaterala utvecklingssamarbete. Regeringen bör därefter innan slutet av 2013 återkomma till med en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål. Detta skulle kunna bidra till en eventuell revidering av den nuvarande strategin för det multilaterala utvecklingssamarbetet. Jämställdhetsperspektiv, punkt 14 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 6. Jämställdhet är ett av regeringens tre prioriterade områden när det gäller politik för global utveckling, men det saknas där ett tydligt könsmaktsperspektiv. Också i regeringens skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling saknades könsmaktsperspektivet. och menar att allt ekonomiskt bistånd ska analyseras och utvärderas ur ett makt- och könsperspektiv för att man ska komma till rätta med snedfördelningen av resurser baserat på kön. MR i biståndet, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U1 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 2012/13:U288 av m.fl. (SD) yrkande 8. I regeringens skrivelse 2011/12:164 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter framkommer det ett tydligt fokus på medborgerliga och politiska rättigheter och stöd till statliga institutioner och myndigheter. Detta har i grunden ett gott syfte men frågan är i vilken grad ett alltför långtgående fokus på demokrati och MR bidrar till att uppfylla millenniemålen. När biståndspolitiken utformas vill utgå från fattiga människors prioriteringar. Enligt studie Voices of the Poor prioriterade i en undersökning majoriteten av de fattiga människorna på landsbygden säker tillgång till livsmedel och inkomster. Andra studier redovisade otillräcklig tillgång till eller dåligt dricksvatten som det främsta problemet. Kvinnorna i studie prioriterade även frågor om ohälsa, dåliga utbildningsmöjligheter för barnen samt brist på mödravård och möjlighet till familjeplanering. anser att detta betyder att man i högre grad bör prioritera ekonomiska och sociala rättigheter i biståndet. Att uppnå fungerande demokratiska samhällen där mänskliga fri- och rättigheter respekteras och människor kan uppnå ett välstånd inte bara vad gäller tillgång till livsmedel och ökade inkomster är naturligtvis en viktig utgångspunkt för utvecklingssamarbetet. En sådan förändring tar dock tid och behöver i första hand komma inifrån och drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. Studier visar på att för fattiga, marginaliserade människor är frågan om att göra sin röst hörd och utöva inflytande i första hand en fråga om deras ställning i den omedelbara närmiljön. Det avgörande sättet att förbättra deras ställning förefaller vara att utgå från fattiga människors prioriteringar och ge dem förutsättningar att förbättra sin ekonomiska ställning och säkra tillgången till livsmedel, vilket i högsta grad även gäller kvinnor. Därför menar att satsningar i biståndet på fattiga människors grundläggande behov också främjar deras möjligheter till utveckling och att verka för andra rättigheter. Även i arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter bör det svenska bilaterala biståndet i högre grad prioritera satsningar i det civila samhället som ger större möjligheter för människor att verka för demokrati och mänskliga rättigheter. I arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter i andra länder är det dock viktigt att skilja mellan att verka för grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska principer och att gå in och detaljstyra länders politiska inriktningar t.ex. med att överföra svensk abortpolitik och genuspedagogik. I arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter inom biståndet anser att det är problematiskt att lämna stöd till enskilda politiska partier i ett annat land. Det är ofrånkomligt att detta påverkar maktbalansen och att det stör den inrikespolitiska processen. Vi menar därför att ska upphöra att i biståndet lämna ekonomiskt bistånd till politiska partier. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och i (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt eller högre än många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer i innevarande läge är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka vår konkurrenskraft. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. Vi har höga ambitioner för unga. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara långtidsarbetslösa. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära, och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. I motionsförslag har Socialdemokraterna kritiserat regeringens överilade beslut om avveckling av utvärderingsmyndigheten . Det är positivt att en utskottsmajoritet i betänkandet förordar en omstrukturering av Sadev till en ny och mer ändamålsenlig utvärderingsfunktion och att vi därigenom har fått gehör i utskottet för vår kritik. Utöver ställningstagandet vad gäller anslag och anslagsvillkor för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete redovisar Socialdemokraterna i detta särskilda yttrande partiets politik enligt våra motionsförslag om anslag, anslagsvillkor och bemyndigande, som behandlas i betänkandet. Det är möjligt att göra avräkningar från biståndsramen. Socialdemokraterna står bakom avräkningar enligt /Dacs regelverk förutsatt att regelverket följs fullt ut. Skulder är ofta ett avgörande utvecklingshinder och Socialdemokraterna välkomnar initiativ till skuldavskrivningar men avvisar den form av avräkningsmetod som regeringen har tillämpat i stor skala. I stället bör skulderna avräknas krona för faktisk krona jämfört med vad skulden är värd den dag avräkningen görs. Då hade exempelvis den avräkning som gällde som tidigare beslutats om och som 2012 minskar biståndet med uppgått till ett betydligt lägre belopp än vad som blev fallet med regeringens avräkningsmetod. Socialdemokraterna anser att de medel som räknas av från biståndsramen måste uppfylla de mål som annars gäller för biståndet. Regeringen bör göra en redovisning av detta i samband med att budgeten överlämnas till . Socialdemokraterna anser att ska inrätta en demokratifond för att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt, däribland länderna i där en demokratisk utveckling nu har tagit sin början. Det tycks som om regeringen har tagit intryck av detta krav som vi drev redan i vår budgetmotion . Vi välkomnar att regeringen nu avsätter medel för att stödja demokratiseringsprocesser i och . understryker vi vikten av att stöd till de nordafrikanska länderna ska bygga på insikten om att kvinnors delaktighet behövs för att det ska vara möjligt att uppnå en hållbar demokratisk utveckling. stöd ska bidra till att kvinnor ges möjlighet att göra sina röster hörda i den samhällsomvandling som sker. Stödet från ska också främja framväxten av civila organisationer och ett starkt civilt samhälle. De erfarenheter svenska folkrörelser har av utbyte med människor i de forna bör genom svenskt bistånd överföras till . Också ett brett utbyte mellan politiska partier och organisationer i och länderna i är av vikt. bör ge stöd för att bygga upp demokratiska partier, vilket är en förutsättning för demokratiska val. Socialdemokraterna anser att ska använda den kommande biståndsökning som automatiskt följer av ökad BNI till en satsning på en demokratifond, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen samt stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i . Socialdemokraterna föreslår en satsning på att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder där detta är eftersatt, exempelvis med anledning av den arabiska våren. Enligt uppgift har det humanitära biståndet till de västsahariska flyktinglägren sjunkit dramatiskt till följd av att , den största biståndsgivaren, har skurit ned på detta bistånd på grund av den ekonomiska krisen i . Vi socialdemokrater menar att därför bör öronmärka en del av det svenska humanitära biståndet för att täcka upp den brist som uppstått i västsahariska flyktingläger. Verksamheten genom det civila samhällets organisationer, eller folkrörelsebistånd, spelar en viktig roll i demokratiprocesser. Genom dessa organisationers medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet kan bidra till att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. har medelstilldelningen för det civila samhällets informationsarbete minskat och syftet har dessutom ändrats. Socialdemokraterna anser att regeringen bör höja den andel som går till informations- och kommunikationsverksamhet till vad som gällde före minskningarna. Informationsanslagets användning och mål bör avse även opinionsbildande arbete, och detta oavsett om de frågor som drivs i opinionsbildningen är partiskiljande eller inte. Vi ser allvarligt på den kritik som tidigare riktat mot det statliga bolaget som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet. Regeringen har inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat den tidigare framförda kritiken, vilket vi krävt. Därför säger vi nej till regeringens förslag i budgetpropositionen om ett kapitaltillskott till . Dessa medel ska stå kvar inom anslag 1:1 och användas till tillväxt- och jobbskapande utvecklingssamarbete. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (MP) (MP) anför: I motionsförslag har Miljöpatiet kritiserat regeringens överilade beslut om avveckling av utvärderingsmyndigheten . Det är positivt att en utskottsmajoritet i betänkandet förordar en omstrukturering av Sadev till en ny och mer ändamålsenlig utvärderingsfunktion och att vi därigenom har fått gehör i utskottet för vår kritik. Utöver ställningstagandet vad gäller anslag och anslagsvillkor för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete redovisar i detta särskilda yttrande partiets politik enligt våra motionsförslag om anslag, anslagsvillkor och bemyndigande, som behandlas i betänkandet. säger i likhet nej till regeringens förslag om ett bemyndigande om kapitaltillskott på till det statliga riskkapitalbolaget . Bolaget har under ett flertal år omgärdats av kritiserade satsningar, varav flera rör konflikter kring odlingsmark och biobränslen. Trots åtgärder i form av nya ägardirektiv för bolaget tycks det fortfarande finns en oklarhet i styrning och ledning. vill se en tydligare redovisning av hur bolagets verksamhet bidrar till en hållbar utveckling där fattiga människors perspektiv och rättigheter står i centrum innan nya medel skjuts till. ifrågasätter att regeringen med avräkningar på från biståndsramen betalar en så stor andel av flyktingmottagandet. Vi menar att regeringen gör en alltför vid tolkning av OECDs/Dacs regelverk för vad som får räknas som bistånd vid flyktingmottagning. Vår tolkning är att detta endast medger finansiering av den del av flyktingmottagandet som berör personer med flyktingstatus och att beloppet således bör vara väsentligt mindre. Vi vill, med anledning av den aktuella avräkningen och andra ökade avräkningar och som ett steg i rätt riktning, återföra till biståndsramen och till utgiftsområde 7. har, liksom andra industriländer, i och Kyotoprotokollet åtagit sig att minska sina egna utsläpp till en nivå som krävs för att undvika farlig klimatförändring samt att, med additionella medel, utöver biståndet, finansiera utsläppsminskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. Inget av detta genomförs. Vad gäller den internationella finansieringen lovade statsministern inför klimatförhandlingarna i i nya medel, men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. I årets budget halverar regeringen dessutom medlen till miljö och klimat i biståndet. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling och ska givetvis vara miljö- och klimatsäkrat. måste vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är klimatskadestånd. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs, inom biståndet och med additionella medel, kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Detta stöd ska inte bestå av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ska ge nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att till internationella klimatinsatser destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter. Dessutom tillför vi också medel från reformutrymmet för att öka takten i klimatomställning i fattiga länder. Vi inrättar en ny budgetpost för detta inom utgiftsområde 20. Totalt uppgår satsningen till 20132016. Sociala transfereringar som ger människor pengar direkt i handen är ett effektivt sätt att nå de allra mest utsatta. Genom att på ett direkt sätt stärka människors köpkraft kan hunger och fattigdom bekämpas. Direktstöd är ett sätt att nå människor som lever i allra största utsatthet, grupper som det internationella biståndet haft svårt att nå. Med en människosyn som grundar sig i tillit till att människor själva kan hantera pengar, faller sig sociala transfereringar naturliga. Ett stort antal vetenskapliga utvärderingar visar att sociala transfereringar över lag ger goda resultat undernäringen minskar, särskilt bland barn, fler barn går i skolan och människors hälsa förbättras. Social trygghet är en mänsklig rättighet och sociala trygghetssystem kan tydligt motiveras ur ett rättighetsperspektiv. De kan även motiveras på rent ekonomiska grunder, i och med att välnärda och utbildade medborgare har större förutsättningar att bidra till ett lands ekonomiska utveckling. Det råder konsensus om att biståndet kan spela en viktig roll för att bygga upp trygghetssystem i fattiga länder. Sociala trygghetssystem, och även olika former av direkt och ovillkorat kontantstöd, kan vara ett effektivt och rättframt sätt att bidra till att uppnå millenniemålen. anser att bör driva frågan om sociala trygghetssystem i givarsamordning och i de multilaterala institutionerna. Cash transfers, pengar i handen, är ett sätt att öka individens makt. Det blir enskilda människor som själva avgör bäst hur resurserna används, snarare än byråkrater i givar- och mottagarländerna. Utvecklingsbistånd från bör i högre grad och genom långsiktigt samarbete med utvecklingsländer inriktas på att bygga upp sociala trygghets- och transfereringssystem som ger människor pengar i handen. bör i dialogen med sina samarbetsländer lyfta fram frågorna om sociala trygghetssystem. Sahelområdet är ett av de områden i världen som är värst drabbat av klimatpåverkan. För tredje gången på bara har drabbats av en svältkatastrof på grund av torka. Allt fler pekar nu på att klimatet förändrats. Det gör att det traditionella jordbruket inte fungerar. kom regnen inte alls eller glest och oregelbundet, vilket gjorde att skördarna uteblev. var situationen den motsatta med häftiga skyfall och översvämningar, bl.a. i . För att underlätta för människor i Sahelområdet behövs inte bara bistånd. bör aktivt verka för ren teknik för att minska den egna klimatpåverkan den mesta energin kommer från fossila bränslen och för att anpassa länderna till det ändrade klimatet. FN, Röda Korset och andra organisationer delade ut nödhjälp till mer än 10 miljoner människor i Sahelområdet. Det har förhindrat en stor svältkatastrof, men krisen är inte över. Som ett resultat av den europeiska ekonomiska krisen minskar mängden bistånd. bidrar med humanitär hjälp till torkans offer i den drabbade regionen men bör lämna ökat stöd i dagens situation när andra givarländer inte har möjlighet att bidra i samma utsträckning som . Förutom de västsahariska flyktinglägren i äger det nu rum en flyktingkatastrof i Sahelområdet till följd av oroligheterna i . Hundratusentals människor har flytt till grannländerna och inget pekar på att flyktingströmmen kommer att avta. kan och bör bistå de västsahariska och de maliska flyktingarna i Sahelområdet. Av det belopp på som vi återför till biståndsramen öronmärker vi till det s.k. informationsanslaget. Vi menar att informationsbidraget är av avgörande betydelse för bred folklig mobilisering i arbetet för en rättvisare värld. Utvecklingens drivkrafter och hinder måste bli mer kända och kopplingen mellan biståndets resultat och utmaningar på andra politikområden måste synliggöras i enlighet med politik för global utveckling. har reglerna för informationsbidraget till svenska organisationer förändrats. Sida har meddelat att informationsbidraget enligt de nya reglerna enbart får användas för att ge fakta och öka kunskapen om bistånd hos svenska folket. Däremot får pengarna inte användas till att öka engagemanget för viktiga utvecklingsfrågor eller leda till agerande för t.ex. fattigdomsbekämpning. Konsekvenserna har i vissa fall förmodligen blivit andra än vad som förväntades. För exempelvis organisationen , som arbetar mot barnsexhandel, innebär de nya reglerna att den inte kan få stöd för att påverka reseföretag och resenärer att agera mot barnsexturism. För att få ta del av informationsbidraget får Ecpat endast verka för att öka företagens och resenärernas kunskap om barnsexturism. De får inte med information och argumentation påverka människor att agera mot barnsexturism. Informationsbidraget var tidigare ett av de tillgängliga medlen för att nå det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete, nämligen att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Med det nya systemet för informationsbidrag finns det en risk för prioritering av ansökningar med lägre ambition för informationsarbetet. Dessutom är det svårt för organisationerna att veta var gränsen dras mellan kunskapsökning och påverkansarbete. menar att informationsbidraget självklart bör ha samma fokus som övrigt bistånd, dvs. fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter, vilket bör återspeglas i regelverket. Utöver detta anser att biståndet i större utsträckning bör kopplas till utveckling av hbtq-personers rättigheter. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (V) (V) anför: har i sin budgetmotion presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram har fallit väljer vi att i detta särskilda yttrande redovisa den politik vi menar att behöver för en bättre framtid. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi lägger fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Vi vill investera i gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi. Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet vilket vi finansierar.