bet · GZ01UbU13 · 2012-05-02 00:00:00 — Alla familjer ska ha möjlighet att välja den verksamhetsform som passar just dem och deras barn. Det förutsätter att det finns en mångfald av olika verksamhetsformer att välja emellan. Alla verksamheter ska enligt skollagen präglas av hög kvalitet och erbjuda barnen såväl pedagogisk stimulans som trygghet och omsorg. Det är viktigt att utveckla valfriheten för de familjer som vill ha en annan typ av verksamhetsform, även om nästan alla barn i går i förskolan. infördes därför en barnomsorgspeng som ökar möjligheten att starta fristående verksamheter inom pedagogisk omsorg (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Därmed ges utrymme för såväl familjedaghem och flerfamiljssystem som andra alternativa, pedagogiska verksamheter i ännu oprövade former. Regeringen avser att göra en uppföljning av reformen (prop 2001/12:1, utg.omr. 16 s. 43). Förutom förskola finns det annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet men regleras i den nya skollagen. Lagen ställer kvalitetskrav på verksamheten när det gäller personalens utbildning och erfarenhet, barngruppernas sammansättning och storlek och lokalernas ändamålsenlighet. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg och kan vara det även för öppen förskola. Den värdegrund och de normer och värden som anges i läroplanen ska genomsyra verksamheten i all annan pedagogisk verksamhet. Utskottet vill vidare påpeka att dagbarnvårdare i den öppna förskolan, under ledning av förskollärare, kan få stöd för den pedagogiska utvecklingen av sin egen verksamhet. Även andra former av pedagogisk omsorg bör kunna använda den öppna förskolan som resurs för erfarenhetsutbyte, social gemenskap och som stöd i utvecklingen av sin verksamhet. Verksamheten fungerar för föräldrarna som en viktig social träffpunkt, där barnen ges tillfälle att tillsammans med sin förälder delta i en gruppverksamhet som syftar till att ge pedagogisk stimulans. Utskottet noterar vidare att redovisade rapporten nationell kartläggning av verksamhetsformens struktur och styrning i kommunerna (370, 2012). Rapporten kommer att fungera som ett underlag i arbete med att ta fram allmänna råd för pedagogisk omsorg. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2011/12:Ub456 yrkande 9. Medicinering samt krigstraumatiserade barn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förskolepersonalens hantering av medicinering av barn samt arbete med krigstraumatiserade barn. I den enskilda motionen 2011/12:Ub303 (S) framhålls att det finns barn med behov av medicinering för en sjukdom i förskolan och på fritidshem. Det behöver finnas tydligare riktlinjer för hur förskolan och fritidshemmen ska hantera medicinering av barn. Vidare krävs utbildningsinsatser för personal inom förskolan och på fritidshemmen vad gäller medicinering av barn. I den enskilda motionen 2011/12:Ub483 (S) framhålls att det fortfarande kommer krigstraumatiserade yngre barn med stressymtom till förskolan och skolan. Lek tillsammans med en trygg vuxen kan vara en lösning för att kunna gå vidare i livet. Förskolans och skolans betydelse kan inte nog betonas. Vidare måste familjen få stöd i form av samtal för att föräldrarna ska orka vara föräldrar. Barnet måste få stöd att bearbeta sina upplevelser. En lekpedagog kan hämta barnet på dess egen utvecklingsnivå och låta barnet bearbeta sina upplevelser i sin egen takt. Utskottet behandlade motioner om de aktuella frågorna i förra motionsbetänkande 2009/10:UbU6 Förskolan m.m. Utskottet hänvisade till fortbildningssatsningen Förskolelyftet. Vidare framhöll utskottet att medicinering av barn i allmänhet faller under begreppet egenvård, och ansvaret för att utföra denna ligger primärt på barnets vårdnadshavare. När det gäller skolpliktiga barn ansvarar skolan för tillsynen när barnet vistas i skolan. Om ett barn är i behov av egenvård under skoldagen och inte själv kan utföra den uppgiften, åligger det skolan att se till att den utförs på ett betryggande sätt. För barn i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt elever i förskoleklassen gäller samma ansvarsförhållanden som för elever i . Det är kommunens ansvar att se till att egenvård genomförs under betryggande former. I verksamheten bör det därför finnas rutiner för detta. Utskottet underströk att det utgår från att man samarbetar med föräldrarna. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub303 och 2011/12:Ub483 yrkandena 13. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kvalitetsprogram för förskolan, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Vi vill framhålla att förskolans centrala roll kräver ett ständigt pågående kvalitets- och utvecklingsarbete för att förskolan ska kunna erbjuda barn och föräldrar en pedagogisk och trygg verksamhet. Därför måste ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan upprättas. Det bör bygga på följande fyra punkter: Satsa på personalens pedagogiska kompetens. Personalen inom förskolan ska omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Stärka förskolans kunskapsuppdrag. Förskolans kunskapsuppdrag ska stärkas. Ett medvetet språkarbete är oerhört viktigt. Det ska också finnas möjlighet att pröva på främmande språk redan i förskolan. Kvalitetssäkra all förskoleverksamhet. All förskoleverksamhet oavsett form och huvudman måste följa läroplanen och ha utbildad personal. Samma kriterier för service, tillgänglighet, föräldrainflytande och kompetensutveckling ska gälla oavsett huvudman. Utöka rätten till förskola. Möjligheterna till barnomsorg , nätter och måste öka. Vidare ska förskolan i enlighet med läroplanens mål skapa en grund för skolans undervisning. Samarbetet mellan förskola och skola behöver utvecklas. Ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i skolan. I en jämställd förskola trivs, utvecklas och lär sig både flickor och pojkar mycket. Svårigheterna att rekrytera män till förskolan är ett stort problem. Då jämställdhet är ett kunskapsområde krävs kompetensutveckling för personalen, och genuspedagoger bör engageras i verksamheten. behöver en samlad nationell it-strategi för förskola och skola och använda den nya tekniken för att utveckla den pedagogiska verksamheten, finna nya former för lärande och motverka uppkomsten av digitala klyftor bland barn och ungdomar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som ovan anförts. Förskolan, barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 8. Det är viktigt att förskolan håller hög kvalitet. Vi anser att reformer som vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är problematiska eftersom de dränerar förskolan på resurser. Besluten om att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng måste ses i en helhet, även om reformerna skiljer sig åt: dels minskar de möjligheten för kommunerna att erbjuda god tillgänglighet i förskolan, då resurserna till förskolan blir mindre, dels överförs medel från en kvalitetssäkrad förskola till olika former av omsorgslösningar som inte har samma krav på utbildad personal och på att följa en läroplan m.m. Vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen kan bidra till att försämra barnens framtida skolprestationer och bör därför avskaffas. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som ovan anförts. Villkor för kommunala och fristående förskolor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Ub453 av (S). Enligt den nuvarande lagstiftningen är en kommun tvungen att godkänna och betala bidrag till alla privata förskolor som bedöms följa lagar och regler oavsett om dessa förskolor behövs eller inte. Det borde i stället vara så att kommunen har rätt att själv bestämma om den vill skriva avtal med enskilda förskolor och på så sätt kunna planera utbudet av förskolor efter de behov som finns. Det innebär också att det alltid är kommunen som har ansvar för verksamheten vid alla offentligt finansierade förskolor och att det finns tillräckligt med platser för alla barn. Kommunen kan då redan från början försäkra sig om att alla förskolor följer de lagar och regler som gäller för all förskoleverksamhet. Kommunen kan dessutom ställa ytterligare krav, t.ex. att lokalerna ska vara tillgängliga, att de anställda ska vara utbildade eller att maten ska lagas på förskolan. Kommunen måste också få bättre möjligheter att granska både de personer och organisationer som vill starta en förskola för att hindra oseriösa personer att ens få chansen att driva förskolor. I avtalen bör också ingå att alla förskolor är skyldiga att delta i kommunens kvalitetsutveckling och även att de enskilda förskolorna kan granskas på samma sätt som de kommunala. Regeringen bör därför återkomma med förslag till en ändring av skollagen för att ge kommunen makt över etableringen av nya förskolor genom att ingå avtal med privata utförare. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som ovan anförts om kommunala förskoleavtal. Värdegrund i förskolan, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub489 av m.fl. (SD). Läroplan för förskolan 98 (reviderad 2010) är i grund och botten en bra läroplan för förskolan. Det finns dock några uppenbara brister i läroplanen och därför bör följande ändringar genomföras. Politisk diskriminering skrivs in som diskrimineringsgrund. Begreppet kulturell mångfald utgår och i stället formuleras krav på medvetenhet om och en förståelse för det egna kulturarvet. Kravet att motverka traditionella könsmönster och könsroller tas bort. Barnen ska ges möjlighet att utvecklas fritt till egna självständiga individer, utan påverkan av vare sig traditionella eller otraditionella könsmönster. Modersmålsträningen i förskolan avvecklas. Regeringen bör skyndsamt verka för att de ändringsförslag som redovisats ovan genomförs i Lpfö 98. Bibliotek, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 14. Det krav på skolbibliotek som finns gäller över huvud taget inte förskolan. Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är mycket vidare än bara det rena lärandet. Det är känt vilken betydelse det har även för de mycket små barnen och deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker och för löpande förnyade bokbestånd måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. Förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som ovan anförts. Näringsriktig mat, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub201 av m.fl. (MP) yrkande 2. Det sägs inget i skollagen om att förskolebarnen ska få näringsriktig mat. Detta är varken bra eller konsekvent. Skollagen bör revideras så att även förskolebarnen tillförsäkras näringsriktig mat. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som ovan anförts. Barnomsorg , nätter och , punkt 10 (M, FP, C, KD) av (M), (M), i (C), (FP), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2011/12:Ub229 av m.fl. (S), 2011/12:Ub302 av (S), 2011/12:Ub316 av m.fl. (S), 2011/12:Ub372 av m.fl. (S), 2011/12:Ub393 av (S), 2011/12:Ub400 av m.fl. (S), 2011/12:Ub438 av m.fl. (S), 2011/12:Ub444 av och (båda S) och 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 5. Vi vill framhålla att tillgången till förskola och annan pedagogisk verksamhet av hög kvalitet är en av grundförutsättningarna för att kvinnor och män ska kunna förena arbete eller studier med familjeliv. Utgångspunkten är att förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet ska erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller familjens situation i övrigt. Föräldrar som behöver omsorg utanför reguljär arbetstid ska få sitt behov prövat av kommunen. I den nya skollagen, som började tillämpas , förtydligas att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds, i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Vi kan konstatera att utbyggnaden av barnomsorg , nätter och fortsätter. Antalet inskrivna barn ökade . Detta är en stor ökning under den korta tid, några få månader, som den nya skollagen har tillämpats. Efter att den nya skollagen började gälla har således fler barn erbjudits omsorg av kommunerna , nätter och . Vi förutsätter att utvecklingen som innebär att kommunerna möter behoven i ökad utsträckning fortsätter. Vi vill vidare hänvisa till finansutskottets yttrande. Det finns en bred parlamentarisk förankring kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta. Den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . Som finansutskottet påpekar är det viktigt att varje ny utgift för staten alltid föregås av en grundlig beredning av regeringen och att utgiftspåverkande beslut fattas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Vi delar finansutskottets uppfattning. Det är angeläget att behoven klar-läggs innan nya åtgärder vidtas. Varje ny åtgärd måste prövas på ett ansvarsfullt sätt. Vi välkomnar därför att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en enkät i syfte att bl.a. belysa i vilken utsträckning vårdnadshavarna upplever att den erbjudna omsorgen svarar mot de behov och önskemål som de har, bl.a. utifrån deras respektive arbetstider. Genom detta uppdrag kommer en bild av de faktiska behoven att finnas. Vi anser att det är nödvändigt med ett bra beslutsunderlag som visar variationen i de lokala behoven. Eventuella beslut som kan bidra till ytterligare ökat utbud av barnomsorg , nätter och bör därför fattas först när det, genom undersökning, finns en kartläggning av behoven. Kommunerna har i ökad utsträckning mött behoven efter att den nya skollagen har börjat tillämpas. Det vore olyckligt att avisera åtgärder som riskerar att motverka sitt syfte och därmed äventyra denna utveckling. Det gäller således att finna en varaktig ordning som inte ger kommunerna felaktiga incitament. Således bör motionerna avstyrkas. Avgiftsfri förskola, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 7. Vår syn är att förskolan är det första steget i det livslånga lärandet, och vår långsiktiga strävan är därför att den ska vara avgiftsfri. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som ovan anförts. Barnomsorgsgaranti, punkt 13 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Ub410 av (KD). Det är viktigt att föräldrar kan lita på att de verkligen får en förskoleplats som platsgarantin utlovar. Antalet kommuner som inte lever upp till platsgarantin har ökat kraftigt . Därför är det viktigt att kommunerna har både tydliga krav på sig och goda förutsättningar att klara platsgarantin. Föräldrarnas möjlighet att hävda sin rätt till förskoleplats gentemot kommunen skulle troligen behöva stärkas. Vi vill se en bred översyn som analyserar frågan i dess olika delar. Regeringen bör initiera en översyn av platsgarantin i enlighet med vad som ovan anförts. Barnomsorg vid barns sjukdom, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 12. Ensamstående föräldrar kan ha svårt att få avlastning när barnen är sjuka. Att inte ha en partner som delar ansvaret för vård av sjuka barn kan leda till att föräldern inte kan sköta sitt arbete. För att underlätta situationen för ensamstående föräldrar bör möjligheten att införa ett barnomsorgsstöd i hemmet då barnen är sjuka och föräldern normalt skulle ha tagit ut tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn ses över. På så sätt skulle ensamstående föräldrar inte behöva stanna hemma från arbetet barnen är sjuka. Barnomsorgsstöd i hemmet blir en ersättning för den ordinarie förskoleverksamhet som barnet deltar i när föräldern arbetar. Föräldern ska inte behöva betala någon extra avgift utöver den ordinarie taxan för barnomsorgen. De anställda barnskötarna kan med fördel ingå i kommunens vikariepool eller stärka verksamheten på kommunens förskolor de dagar de inte arbetar hemma hos sjuka barn. Regeringen bör se över möjligheten att införa barnomsorgsstöd i hemmet vid barns sjukdom. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Syskonförtur, punkt 15 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 6. På många håll har kommunerna ändrat reglerna för intagning till förskolor och skolor. Närhetsprincipen tunnas ur och syskonförturen tas bort. I stället förekommer det att svårbegripliga system införs, system som möjligen är bra för skoladministrationen men som skapar oro bland föräldrar och barn. Vi vill verka för förändringar så att syskonförtur gäller vid landets förskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Pedagogisk omsorg och öppen förskola, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 9. Familjedaghem och öppen förskola är goda komplement till förskolan. Verksamhet drivs i olika former och med olika inriktningar för att passa barns och barnfamiljers behov. Det kan handla om geografiska skäl, att tillgodose behov av omsorg , nätter och eller för barn som behöver vara i mindre grupper av fysiska eller psykiska skäl eller av valfrihetsskäl, när föräldrar och barn föredrar familjedaghemmet som omsorgsform. Öppen förskola är ett viktigt komplement till förskoleverksamheten. Den tar emot barn och föräldrar som är hemma om dagarna, t.ex. under föräldraledigheten, och fungerar som en resurs för familjedaghemmen. I den öppna förskolan har dagbarnvårdarna och barnen en mötesplats som, ofta under ledning av förskollärare, fungerar som ett pedagogiskt utvecklande stöd för familjedaghemmen. Den öppna förskolan bör synliggöras som en egen pedagogisk verksamhet. Även om efterfrågan på platser i familjedaghem och öppen förskola har minskat får dessa barnomsorgsformer inte glömmas bort i politiken. Personalen måste ha samma möjlighet till fortbildning och validering av sina kunskaper som personal i den reguljära förskolan, och kvalitetssäkring och offentlig insyn måste finnas på motsvarande sätt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kvalitetsprogram för förskolan, punkt 1 (MP) (MP) anför: Jag delar i och för sig uppfattningen i motion 2011/12:Ub456 yrkande 1 att det behövs ett kvalitetsprogram för förskolan, men jag kan inte ställa mig bakom motionens förslag i alla delar. Sammantaget anser jag att motionen inte bör leda till någon åtgärd av , men jag vill framhålla vissa aspekter. Förskolans centrala roll kräver ett ständigt pågående kvalitets- och utvecklingsarbete för att förskolan ska kunna erbjuda barn och föräldrar en pedagogisk och trygg verksamhet. Därför måste ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan upprättas. Det bör bygga på följande fyra punkter: Satsa på fördjupad pedagogisk kompetens. Personalen inom förskolan ska omfattas av en pedagogisk satsning inom exempelvis dokumentation och läroplansarbete. Utbildningen ska rikta sig till såväl förskollärare som barnskötare. Möjlighet till planeringstid för förskollärare är en central del för att öka förskolans kvalitets- och utvecklingsarbete. Ett medvetet språkarbete är oerhört viktigt. Det ska också finnas möjlighet att pröva på främmande språk redan i förskolan. Kvalitetssäkra all förskoleverksamhet. All förskoleverksamhet oavsett form och huvudman måste följa läroplanen och ha utbildad personal. Samma kriterier för service, tillgänglighet, föräldrainflytande och kompetensutveckling ska gälla oavsett huvudman. Utöka rätten till förskola. Möjligheterna till barnomsorg , nätter och måste öka. Barngruppernas storlek, punkt 2 (MP) (MP) anför: Jag delar i och för sig uppfattningen i motion 2011/12:Ub377 om barngruppernas storlek, men jag kan inte ställa mig bakom motionens förslag i alla delar. Sammantaget anser jag att motionen inte bör leda till någon åtgärd av , men jag vill framhålla vissa aspekter. Ett sätt att ta vara på både barn och vuxna är att minska antalet barn i varje grupp och behålla antalet anställda. Barn som behöver särskilt stöd gynnas av mindre barngrupper, då möjligheter till individualisering ökar. Barnomsorg , nätter och , punkt 10 (V) (V) anför: Jag vill erinra om att i partimotion 2011/12:Ub476 av m.fl. (V) föreslog att anvisas 2012 till följd av förslag om att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Motionen avstyrktes i utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Eftersom motionen således redan har behandlats finns inget förslag från i denna fråga som jag kan yrka bifall till i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:So294 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för en god arbetsmiljö i förskolor och skolor. 2011/12:So569 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten att införa barnomsorgsstöd i hemmet vid barns sjukdom. 2011/12:So658 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till barnomsorg även ska gälla på obekväm arbetstid. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V):