bet · GZ01TU12 · 2012-05-11 00:00:00 — kör på ett sådant sätt att det innebar påtaglig fara för trafiksäkerheten. När någon har ertappats som rattfyllerist startar två olika processer dels den straffrättsliga, dels den körkortsadministrativa. Den senare är i lagens mening inte ett straff, men de flesta upplever den som det egentliga och värsta straffet. Tingsrätten har hand om den straffrättsliga delen och Transportstyrelsen den körkortsadministrativa. Straffet för rattfylleri är böter eller fängelse , därutöver återkallas körkortet . För grovt rattfylleri är fängelse det vanligaste straffet. Fängelsestraffet avtjänas i stor utsträckning med elektronisk fotboja. I kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) anförs att alkohol ligger bakom många olyckor i trafiken och att rattfylleriet är skuld till var fjärde dödsolycka i trafiken. Alkolås är ett effektivt sätt att förhindra att man kör alkoholpåverkad. tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning med uppgiften att utreda möjligheterna att införa alkolås . Utredningen konstaterade att ett system med alkolås i alla bilar skulle rädda omkring 100 liv och att samhällets kostnader för trafikolyckor skulle minska med . Regeringen borde driva alkolåsfrågan betydligt mer aktivt, inte minst i EU-sammanhang. Mot bakgrund av detta anförs att alkolås ska införas i bussar och i lastbilar i yrkesmässig trafik inom EU och sedan följas av alkolås i personbilar. Om arbetet i EU drar ut ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa dessa regler . På så vis påskyndar vi utvecklingen mot en EU-gemensam lagstiftning. I motion 2011/12:T212 av (S) framförs att det behövs kraftfulla åtgärder i kampen mot alkohol i trafiken. Många grupper i samhället är direkt beroende av ett fungerande transportsystem, och självklart måste tryggheten och säkerheten vara i fokus. Det är definitivt inte acceptabelt med onyktra förare som kör skolbussar, färdtjänst etc. och det är upprörande att läsa om hur bilister förorsakar ohyggliga tragedier beroende på alkohol- och eller drogpåverkan i samband med körning. Den tunga trafiken är också utsatt och med förödande konsekvenser om olyckan är framme. Det är hög tid att följa upp den tidigare regeringens utredning där huvudförslaget var att införa alkolås i tung trafik och i personbilar . Huvudinriktningen var också att EU gemensamt skulle införa dessa regler, och om detta inte gick skulle ensidigt införa desamma. har det pågått försöksverksamhet med alkolås vid villkorlig dom, och det är dags att permanenta detta försök. bör underlätta för dem som på frivillig väg vill installera alkolås. Hinder som att förmånsvärdet på tjänstebilar höjs måste tas bort. Regeringen bör vidare säkerställa att alla statliga myndigheter har alkolås som krav i sina upphandlingar av fordon samt uppmana Kommuner och Landsting att rekommendera sina medlemmar att kräva alkolås i alla former av fordon vid offentlig upphandling. I motion 2011/12:T328 av (KD) anförs att många länder prövar eller inför obligatoriska krav på alkolås för bilförare som har dömts för rattfylleri. Det bör vara ett krav för alla som har blivit dömda för rattfylleri att de måste använda alkolås efter det att körkortet återfåtts. Det är möjligt att få tillbaka körkortet tidigare om man installerar alkolås. I SOU 208:84 föreslås att den som har dömts för rattfylleri ska få behålla körkortet på villkor att alkolås installeras. Utredningens förslag om ett permanent system för villkorlig körkortsåterkallelse bör genomföras. Regeringen har aviserat en proposition om alkolås för rattfylleridömda. Mot denna bakgrund yrkas att installation av alkolås i bilar för dömda personer ska åtföljas av obligatorisk trafiksäkerhetsinformation för att minimera risken för återfall (yrkande 1). Vidare framförs att läkare ofta undviker att anmäla misstänkta rattfyllerister eftersom en indragning av körkortet skulle få stora sociala konsekvenser för den enskilde. Läkaren kan antas bli mer benägen att anmäla om möjligheten till villkorat körkort fanns. Utifrån detta yrkas att möjligheten till körkort villkorat med alkolås ska finnas även när en läkare anmäler att en persons körkort bör återkallas på grund av alkoholproblem (yrkande 2). Motionären anför vidare att de gemensamma EU-reglerna i stor utsträckning sätter ramar för vilka krav som kan ställas på olika typer av fordon. Regeringen bör fastställa ett årtal för när teknik för att avslöja påverkade förare senast ska vara installerad i alla nyförsålda bilar. bör anhålla om att få bli försöksland inom EU för ett sådant krav. Ett enskilt medlemsland kan inte ställa särskilda tekniska krav på utrustningen i bilar eftersom ett sådant krav kan klassas som ett handelshinder. Det krävs därför ett undantag från EU:s gemensamma regler. Införande av ett sådant krav behöver ske i nära samverkan med bilproducenterna. Mot bakgrund av detta yrkas att teknik för att avslöja förare som är påverkade av alkohol, andra droger, trötthet eller sjukdom ska vara installerad i alla nysålda bilar inom EU så snart det är tekniskt möjligt (yrkande 3). I flerpartimotion 2011/12:T351 av och (FP, C) framförs att alkohol och droger med stor sannolikhet är en bidragande orsak till många olyckor. Den ökade alkoholkonsumtionen i kommer med stor sannolikhet att påverka olycksstatistiken negativt. Mörkertalet är stort eftersom föraren inte automatiskt drogtestas vid olyckor, och detta bör därför bli obligatoriskt. Kunskapen om risken att köra dagen efter det att alkohol har intagits är mycket bristfällig och det krävs ökade informationsinsatser på detta område (yrkande 2). Det behövs ett snabbare införande av alkotester i motorfordon, bl.a. genom att det skattemässigt inte missgynnas (yrkande 3). I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) anförs att det omkommer omkring 125 människor i trafiken på grund av alkohol. Mot bakgrund av detta yrkas att i takt med att tekniken utvecklas vill vi ha krav på att alla fordon i yrkesmässig användning i EU ska utrustas med alkolås. Det ska senare följas av samma krav på fordon i privat bruk. Om detta drar ut ska gå före. genomförde polisen totalt ca 2,5 miljoner utandningsprov. Andelen nyktra förare har ökat från 2011. Utskottet vill framhålla att trenden med allt nyktrare trafik följer nödvändig utveckling. kan utskottet konstatera att trots att nykterheten på de svenska vägarna överstiger innebär varje alkoholpåverkad förare i trafiken en stor säkerhetsrisk för både sig själv och andra trafikanter. Utskottet kan konstatera att alkohol ligger bakom en hög andel av dödsfallen och skadorna i trafiken. Enligt utskottets mening är det därför viktigt med kraftfulla insatser för att eliminera förekomsten av alkohol i trafiken. Utskottet välkomnar att myndigheter, organisationer och teknikindustri på olika sätt, såväl nationellt som internationellt, bidrar med åtgärder för att öka nykterheten. Utskottet har fått information om att det i pågår flera myndighetsgemensamma projekt för ökad nykterhet i trafiken. Ett exempel är Smadit (Samverkan mot alkohol och droger i trafiken) som genomförs i samverkan mellan bl.a. , polisen, , , och beroendevården. Arbetet är inriktat på att ge ertappade rattfyllerister möjlighet till behandling för beroendeproblem. Det genomförs också olika informationsinsatser, t.ex. drink & drive som är en informationsverksamhet som riktar sig till ungdomar. tillhandahåller material och metoder som andra grupper (främst högstadie-, gymnasie- och trafikskolor) kan använda i dialog med ungdomarna. Den årliga nationella och internationella trafiksäkerhetsveckan för nykter trafik är ytterligare ett exempel på myndighetsgemensamma insatser som polisen och planerar och genomför gemensamt och med andra aktörer. När det gäller utrustning för att förhindra onykter körning kan utskottet bl.a. lyfta fram den samverkan som sker mellan och industrin för utveckling av ny smart teknik för att förhindra onykter körning. Det finns även andra exempel på internationellt samarbete. deltar genom i det europeiska arbetet med standardisering av alkolås (Cenelec BTT 116-2) och ingår i en referensgrupp för utvecklingen av nästa generations passiva alkolås i for Safety (DADSS) i . arbetar även med att stödja utvecklingen av nya, beröringsfria alkolås som kan vara aktuella att få in i nya bilar . är ett av två företag i världen som har valts ut av amerikanska trafiksäkerhetsverket (NHTSA) för att ta fram prototyper på beröringsfria system. Enligt ska detta förhoppningsvis kunna provas ut i som det första landet i världen. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att ett viktigt steg för ökad nykterhet i trafiken togs genom det beslut som fattade och som innebar att det infördes ett permanent system som innebär att körkortsinnehav med alkolås som villkor kan medges som alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleribrott. Utskottet kan avslutningsvis påminna om att frågan om ett obligatoriskt införande av alkolås även har beretts tidigare (bet. 2010/11:TU7). Utskottet uttalade då uppfattningen att andra system än tvingande lagregleringar kan vara ett bättre alternativ för ökat införande av alkolås. Som exempel nämndes regeringens aviserade förslag om att alkolås inte får höja förmånsvärdet på bilar, vilket kan få fler att installera alkolås. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen har angett som sin långsiktiga ambition att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare från att köra, ska bli standard i alla nya fordon. Utskottet uttalade också att för att uppnå en bred användning är det angeläget att mer användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. När det gäller alkolås som krav vid upphandling pekade utskottet på att regeringen har beslutat om att den statliga fordonsparken successivt ska förses med alkolås och att man eftersträvar att av den statliga fordonsflottan ska ha alkolås 2012. Utskottet konstaterade vidare med intresse att allt fler kommuner har valt att ställa alkolås som krav vid upphandling, i synnerhet för skolbussar. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Utifrån detta avstyrker utskottet motionerna 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 41, 2011/12:T212 av (S) i denna del, 2011/12:T328 av (KD) yrkandena 13, 2011/12:T351 av och (FP, C) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motionen om alkobommar i hamnar. Skyltfond har beviljat medel för att pröva alkobommar vid färjelägen. Försöket inleds och kan sedan komma att utökas beroende på utfallet. Motionären anför i motion 2011/12:T352 att det finns teknisk utrustning, bl.a. i form av alkobommar, som skulle kunna användas så att förare som kör av en färja tvingas att blåsa i en munstyckslös alkotestare. Om föraren är under gränsvärdet öppnas bommen och föraren får möjlighet att köra vidare. I annat fall signaleras till personal som för fordonet åt sidan för att ytterligare testa föraren. Systemet skulle även kunna användas på campinganläggningar och liknande ställen. Att snabbt kunna ta personer som blåser rött ur trafik så att de kan vila skulle sannolikt medföra en god acceptans för alkobommar. Mot bakgrund av detta yrkas om ett större försök för att ge värdefulla erfarenheter inför ett totalinförande i färjelägen m.m. Utskottet vill här peka på att det i samband med genomförandet av trafikutskottets uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg framkom att polisen har valt att i ökad utsträckning genomföra riktade kontroller av nykterhet i hamnar. Enligt uppgift från polismyndigheterna har detta haft effekt på nykterheten i yrkestrafiken. Utskottet har fått information om att Skyltfond har beviljat medel för att () i samarbete med polisen och andra aktörer ska genomföra prov med alkobommar vid färjelägen. Försöket innehåller både ny teknik () och ett nytt sätt att övervaka. Beroende på utfallet kan försöket sedan komma att utökas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2011/12:T352 av (FP). Mobiltelefoni och elektronisk utrustning Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om mobiltelefoni och elektronisk utrustning. Frågan om mobiltelefonanvändning i vägtrafiken har utretts med anledning av tillkännagivande /12. Då beredning av utredningsrapporterna pågår inom inväntar utskottet den återrapportering i frågan som regeringen har aviserat ska komma senare . Utskottet anser att frågan om mobiltelefoni är betydelsefull för trafiksäkerheten och kommer därför att fortsätta att följa frågan ingående. Jämför reservation 6 (SD). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och pågår på området för att sedan återkomma till senast med förslag på nödvändiga åtgärder, eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonerande vid bilkörning. Utskottet framhöll att förarens koncentration vid bilkörning är en av de viktigaste faktorerna för att undvika olyckor. Utskottet påpekade också att mobiltelefonens speciella ställning måste tas på allvar. I motion 2011/12:T207 av (S) uppskattas att mobiltelefonanvändning orsakar 1020 människors död i trafiken . Det är bara och som tillåter förare att köra och prata i mobiltelefonen. I alla andra europeiska länder finns krav på att bilförare ska använda handsfree om de kör bil. Motionären yrkar på en översyn av möjligheten att förbjuda användningen av mobiltelefon vid bilkörning. och (båda SD) framför i motion 2011/12:T236 att det är mycket viktigt att trafiksäkerhetsriskerna med att använda mobiltelefon under bilkörning tas på stort allvar. Flera forskningsrapporter tyder på en väsentligt ökad olycksrisk vid användande av mobiltelefon vid bilkörning. Dagens lagstiftning tillkom innan det fanns mobiltelefoner och även om brottet vårdslöshet i trafik täcker in användning av mobiltelefon under bilfärd, är det viktigt att uppmärksamma mobiltelefonens speciella ställning. Det är extra allvarligt när en förare skriver och läser sms eller surfar på sin smartmobil under bilfärden. Ett flertal farliga moment, dock inte alla, skulle elimineras om handsfree användes av mobiltelefonerande förare under bilkörning. Förutom har alla länder inom EU någon form av lagstadgat krav på användning av handsfreeutrustning vid mobilsamtal under bilkörning. anger också att alla länder ska införa förbud mot handhållen mobiltelefon vid bilkörning. Mot denna bakgrund yrkas på att krav införs på handsfreeutrustning vid mobilsamtal under bilkörning samt att förbud införs mot att läsa och skriva sms under bilkörning. I motion 2011/12:T321 av (S) framförs att mobiltelefoner används av allt fler och till många olika saker. Många har också bilen som arbetsrum mellan olika arbetsplatser, och andra reser mycket i sitt jobb. Mobiltelefonen är ofta ett hjälpmedel eller arbetsredskap och allt fler människor känner ett behov av att alltid vara tillgängliga per telefon. Att ha en hand upptagen av telefonen kan innebära trafiksäkerhetsrisker. Olyckor går inte alltid att förutse och förhindra, men många av dem kan förebyggas. I måste möjligheten att ställa krav på att använda handsfree vid mobilsamtal under bilkörning ses över. Liksom i trafiksäkerhetsarbetet i våra bilar när det gäller bilbälten, barnstolar och krockkuddar är det enligt motionären dags att se till att nytillverkade bilar har en inbyggd handsfree som standard. I motion 2011/12:T367 av (S) framförs att det har tagits många initiativ för att öka trafiksäkerheten i . Säkrare vägar, planskilda korsningar, trafiksignaler och bättre fordon är exempel på områden som förbättrar säkerheten i trafiken som nya trafikfaror har uppkommit. Samtal i mobiltelefoner i samband med bilkörning tillhör numera vardagen. När föraren är upptagen av mobilsamtal innebär det stora risker och vi vet att många olyckor orsakas av att föraren är ouppmärksam på grund av mobiltelefonsamtal. Det behövs nya regler för användningen av mobiltelefon vid bilkörning. Mot denna bakgrund yrkas att det inte borde vara tillåtet att använda mobiltelefon utan handsfree vid bilkörning. (S) anför i motion 2011/12:T386 att är ett av få länder i som fortfarande tillåter att man pratar i mobiltelefon och sms:ar som man kör bil. Många tror att problemen och riskerna försvinner om man inte håller i mobiltelefonen, men detta antagande är helt fel. Undersökningar visar att handsfree inte gör bilkörningen märkbart säkrare. Det är pratandet som försämrar reaktionsförmågan, ger oss tunnelseende och gör oss okoncentrerade och på olika sätt trafikfarliga. Vidare har undersökningar visat att mobilpratande under bilkörning gör att reaktionstiden blir längre, att bromssträckan förlängs, att uppmärksamheten i sido- och backspeglarna minskar, att vi missar vägmärken och viktig information, att rattrörelserna blir större och kraftigare samt att inbromsningarna blir kraftigare. Mot bakgrund av detta yrkas att det är viktigt att dessa undersökningar tas på allvar och att det kommer förslag till åtgärder. m.fl. (S) efterfrågar i kommittémotion 2011/12:T429 (yrkande 21) lagstiftning om användning av elektronisk kommunikationsutrustning vid framförande av motorfordon. Med anledning av tillkännagivande (bet. 2010/11:TU18) om att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och görs på området för att sedan återkomma till senast med förslag på nödvändiga åtgärder eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonanvändning vid bilkörning, har regeringen uppdragit åt () att sammanställa relevant forskning på området samt erfarenheter från länder som har infört förbud mot kommunikationsutrustning. Utskottet kan konstatera att VTI:s forskningssammanställning visade att förarens körprestation blev sämre av att prata i telefon. Resultaten av forskningssammanställningen visade dock att ingen forskning tyder på att det är farligare att prata i en handhållen telefon än att använda handsfree. I rapporten framkom att det är svårt att köra bra och göra något som kräver och visuell uppmärksamhet, som att skriva ett sms eller slå ett telefonnummer. menade VTI att det är tveksamt om ett förbud mot mobilanvändning i längden skulle förhindra att förare använder mobil, då studier från andra länder visar att införandet av ett förbud mot användning av handhållen mobiltelefon leder till en minskad användning under ungefär varefter användningen återgår till samma nivå som innan förbudet. I rapporten konstaterades vidare att lagar inte ökar trafiksäkerheten räknat i antalet olyckor eller försäkringsanspråk. I rapporten framkom även att telefoner mest används av unga, av män och av förare som kör mycket. Regeringens uppdrag har därefter följts av ett kompletterande uppdrag till VTI om att utreda hur olyckor ska kunna undvikas i trafiken genom att teknik i bilen används på ett säkert sätt. Detta uppdrag avrapporterades till infrastrukturministern som då tog emot en ny rapport från VTI. I rapporten tar VTI upp en rad tänkbara åtgärder för att stödja en säker teknikanvändning i bilen. Rapporten pekar på att användning av kommunikationsutrustning har många fördelar. Den förordar en kombination av samverkande åtgärder såsom god teknikutveckling, utbildning och information och riktlinjer eller regler som hjälper föraren att använda kommunikation på ett säkert sätt. Det konstateras att en eventuell lagstiftning behöver vara teknikneutral och bör inrikta sig mot det vårdslösa beteendet snarare än mot användningen i sig. I rapporten pekas även på att lagstiftning och krav på upphandling även kan användas för att främja säkra system, säker infrastruktur, säkra användare och därmed säker kommunikation. Utskottet har har fått information om att rapporterna från VTI bereds inom och att regeringen avser att återrapportera resultatet av detta beredningsarbete senare . Med anledning av detta anser utskottet att det inte finns någon anledning att ta något ytterligare initiativ utan inväntar att regeringen återkommer till . Utskottet anser att frågan om mobiltelefoni är betydelsefull för trafiksäkerheten och kommer därför att fortsätta att följa frågan ingående. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:T207 av (S), 2011/12:T236 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T321 av (S), 2011/12:T367 av (S), 2011/12:T386 av (S) och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om reflexvästar i fordon. Utskottet är inte berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. Jämför reservation 7 (S). I motion 2011/12:T212 framför (S) i denna del att vi befinner oss på en breddgrad där det råder mörker under en stor del av dygnet och att det därför är extra viktigt med hjälpmedel för att synas bra. Det förekommer att bussbolag och trafikhuvudmän uppmanar sina resenärer på landsbygden att använda reflexväst. I är det lag på att fordon ska vara utrustade med varningstriangel. Ett komplement för att öka såväl den personliga säkerheten som medtrafikanternas uppmärksamhet är att införa en lagändring med krav på att det ska finnas minst en reflexväst i bilen. En ändring av lagen så att detta blir ett krav skulle innebära betydligt ökad säkerhet för den som tvingas stanna sitt fordon och för trafikanter som passerar det stillastående fordonet. Mot bakgrund av detta yrkas på en översyn av möjligheten att kräva reflexvästar i fordon. I motion 2011/12:T229 av (S) framförs att den ökande biltrafiken i dagens samhälle ställer allt större krav på trafiksäkerheten. I är det lag på att ha en varningstriangel i bilen. Ett komplement, som även skulle öka den personliga säkerheten vid motorhaveri, skulle vara att genomföra en lagändring så att det också alltid ska finnas minst en reflexväst i bilen. Flera europeiska länder har redan infört sådan lagstiftning. Allt fler motorcykelförare, cyklister, joggare och andra oskyddade trafikanter använder reflexvästar för att bli upptäckta . Det finns inte någon anledning att vänta på internationella överenskommelser. Utifrån detta yrkas att det beslutas om att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar. I motion 2011/12:T243 av och (båda S) anförs att det inträffar att bilar tvingas att stanna längs våra vägar. Många människor vid vägkanten riskerar att bli påkörda och ibland förorsaka fler och större olyckor. Faran är stor i mörker, men också vid regn och dimma och i andra situationer när sikten är dålig. Ett bra sätt att synas i trafiken är att bära en reflexväst. I vissa EU-länder finns krav på att det ska finnas reflexvästar också i privatbilar. Trots att reflexvästar är ett enkelt och billigt sätt att öka trafiksäkerheten finns detta krav i endast för lastbilar och arbetsfordon. Därför yrkas att det likaväl som det finns krav på att medföra varningstriangel i bilen borde finnas krav på reflexvästar. I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkas att det borde vara krav på att en reflexväst ska medfölja alla nya bilar som säljs i . Utskottet kan påminna om att det fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav har därefter tagits bort. Det finns dock flera transportföretag som har krav på att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. Dåvarande ställde sig i en utredning positivt till krav på reflexvästar, men framhöll att denna fråga inte bör avgöras nationellt utan bör utredas och närmare regleras internationellt. påtalar att reflexväst sannolikt är en bra utrustning och har tidigare uttalat att det borde vara möjligt med en frivillig överenskommelse att få en reflexväst i varje bil. Frågan om reflexvästar i fordon har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2010/11:TU18. Utskottet anförde då att det inte är berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:T212 av (S) i denna del, 2011/12:T229 av (S), 2011/12:T243 av och (båda S) och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet