bet · GZ01KrU3 · 2012-03-07 00:00:00 — I arbetet ska bl.a. beakta Statskontorets rapport effektivare uppföljningssystem för den nationella ungdomspolitiken (Statskontoret 2010:25). ska vidare föreslå förbättringsområden och om behov finns även lämna förslag på nya indikatorer. Uppdraget ska redovisas . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att många insatser görs för att öka kunskapen om barn- och ungdomskulturutövande. Motion Kr278 (MP) yrkande 17 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om läsfrämjande insatser riktade mot barn och unga. Motionsyrkandena avslås med hänvisning till pågående arbete. (S) anför i motion Kr252 att det behövs fortsatta insatser för att främja läsandet som särskilt inriktar sig mot barn och unga med invandrarbakgrund (yrkande 4). I motionen anförs att barnens föräldrar i många fall kommer från länder där tillgången på ett varierande bokutbud varit knappare, bokläsandet mindre utbrett och offentlig biblioteksverksamhet saknats. Motionären understryker att biblioteken spelar en huvudroll för läsandet i samhället. I samspelet mellan förskola, skola och biblioteken grundläggs goda läsvanor. Den som när han eller hon var barn och ung vant sig vid att besöka gör det också som vuxen. och (båda S) anför i motion Kr298 att det behövs särskilda insatser för att stärka barns och ungdomars intresse och lust att uppleva språket. Ett välfungerade språk är grunden till att fullt ut tillvarata och utveckla sina demokratiska rättigheter. Särskilt engagemang behöver ges till barn som har svenska som andraspråk. I motionen framförs vidare att det är angeläget med satsningar på läsfrämjande i den form som vi känner som . Utskottet vill inledningsvis understryka litteraturens och läsandets betydelse och pekar på att regeringen tillsatte en kommitté, (dir. 2011:24). Kommittén ska analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver. Vidare ska kommittén bl.a. analysera litteraturens ställning i skolan och läsfrämjande insatser. Kommittén ska lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas och bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att flera satsningar pågår för att främja läsandet hos barn och unga. kommer 2012 att lämna bidrag till läsfrämjande insatser på totalt ca . Bidraget kan sökas av kommuner och organisationer. Syftet är att utveckla nya metoder för att stimulera läsning hos barn och unga. Bidrag lämnas i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. kommer att arrangera en konferens om litteratur och läsfrämjande insatser i skolan tillsammans med . Enligt uppgift till utskottet kommer konferensen bl.a. att belysa jämställdhetsaspekter, t.ex. pojkars läsutveckling i förhållande till flickors. Regeringen har vidare genomfört en läsa-skriva-räkna-satsning i skolorna om . Satsningen pågår , och avsätts . Statsbidraget kan bl.a. användas till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, införskaffande av läromedel och stöd till arbetet med individuella utvecklingsplaner. I sammanhanget kan också nämnas att beslutade om en ny skollag (SFS 2010:800) som anger att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Det gäller i skolor med såväl som enskild huvudman. Lagen började tillämpas och får i vissa fall ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Regeringen har därför ökat ersättningen till kommunerna med 2012. Utskottet påminner här också om att staten bidrar till inköp av barn- och ungdomslitteratur på folkbiblioteken. uppgick detta bidrag till . Vidare kan nämnas som är ett projekt av En bok för alla vars syfte är att få män inom att läsa mer böcker. Att pappor läser för sina barn visar att berättelser, böcker och läsning också hör till männens värld. Det har betydelse för framtidens män, dvs. Förmågan att bruka orden och språket betyder alltmer i dagens och framtidens samhälle. Utskottet konstaterar att undersökningar visar att det finns tendenser till en negativ utveckling vad gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. Enligt den senaste mätningen 2009 i internationella kunskapsmätningar, , som genomförs , uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till , vilket var en försämring jämfört med tidigare mätningar. För de 18 EU-länder där det finns motsvarande statistik uppgick den genomsnittliga andelen till . Såväl i som i de flesta andra EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. Utskottet menar att en av skolans viktigaste uppgifter är att arbeta för att barn och unga utvecklar sitt språk, bl.a. genom att upptäcka böcker och bli goda läsare. Även det allmänna biblioteksväsendet spelar en avgörande roll för att främja läsning och intresset för litteratur. Det är också angeläget att särskilda läsfrämjande insatser görs. Det viktigt att alla tidigt får möjlighet att möta litteraturen, grundlägga goda läsvanor och lära känna centrala delar av det litterära kulturarvet. Utskottet anser dock att uppdrag inte bör föregripas och föreslår därför att motionerna Kr252 (S) yrkande 4 och Kr298 (S) avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om . I motion Kr213 av och (båda KD) yrkas att regeringen bör undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . I motionen konstateras att prästgården i har etablerats som ett för omfattande gärning, bl.a. med stöd från EU, i län och . har kommunen ensam ansvaret för finansieringen. Kulturkvarteret är ett av helägt aktiebolag. Bolagets uppgift är att driva och utveckla ett kultur- och i , med gärning som grund och med en publik verksamhet riktad till såväl kommunens invånare som besökare och turister från hela världen. Utskottet har behandlat likartade motioner tidigare, senast i betänkande 2010/11:KrU6. Utskottet erinrade då om det principuttalande som utskottet tidigare gjort om att man från statlig sida bör vara restriktiv med att binda upp sig för finansiering av nya museer (bet. 2007/08:KrU6). Som tidigare anförts infördes en ny modell för fördelning av statliga bidrag till regional kulturverksamhet, den s.k. samverkansmodellen. Målet med den nya modellen är att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. Landstingen och regionerna ska, i samverkan med länets kommuner och kulturlivet, ta fram en regional kulturplan som utgör underlag för statens bidragsgivning. Enligt uppgift från i län påbörjades arbetet med att ta fram en regional kulturplan. Planen beskriver de regionala kulturpolitiska prioriteringar som regionen kommit fram till i samverkan med kommunerna och beskriver hur de statliga kulturmedlen ska användas . är enligt uppgift inte föremål för regionala verksamhetsmedel. Regionen för dock diskussioner med om regionala utvecklingsmedel. Motion Kr213 (KD) avstyrks med hänvisning till det ovan anförda. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om ungas internetanvändning. Motionerna avslås med hänvisning till de insatser som görs för att stödja ungdomar på nätet. Jämför reservation 6 (SD) och särskilt yttrande 2 (S). m.fl. anför i motion Ju359 (yrkande 20) att internet kan användas på ett positivt sätt för att hjälpa ungdomar som utsatts för kränkningar av olika slag. I motionen framhålls bl.a. i som har startat en verksamhet de kallar för Nätvandrarna. Den innebär att vuxna är tillgängliga på nätet för barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp. En annan viktig verksamhet, anför motionärerna, är tjejjourer på nätet. I motion Kr201 föreslår (FP) ett tillkännagivande om nödvändigheten av ett påverkansarbete för att få till stånd etiska riktlinjer på nätsidor (yrkande 1). Eftersom många unga med självmordstankar inte söker hjälp på traditionell väg utan använder sig av internet som en viktig social samvaro är det oroande att en svensk självmordsguide kommer upp som första träff för den som söker på nätet och att många andra webbsidor förespråkar självmord som en lösning på livsproblem. I motion Kr265 av och (båda M) anförs behovet av att införa en onlineknapp eller larmknapp på nätet för att motverka gromning (yrkande 1). System med en larmknapp online finns i . Motionärerna anser att internetaktörerna i bör ha goda incitament att införa samma slag av skyddande åtgärder som i . bör också verka för att barn i hela får tillgång till dem. Utskottet har tidigare behandlat motioner om etiska riktlinjer och insatser för att förhindra självmord på internet, bl.a. i betänkande 2010/11:KrU6. Utskottet underströk där att ungdomars trygghet på nätet är en angelägen fråga och redovisade de insatser som gör av bl.a. för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. är ett om barns och ungas medievardag. Myndigheten, som inrättades , tog över den statliga kommittén verksamhet och Statens biografbyrås prövning av åldersgränser för film som ska visas offentligt. Myndigheten ska följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. Myndigheten ska inom sitt verksamhetsområde särskilt beakta och utveckla sin myndighetsroll, tillvarata forskning och annan kunskap samt tillvarata barns och ungas egna erfarenheter. Myndigheten ska även verka för mediebranschernas självreglering samt följa och delta i internationellt arbete. har bl.a. lanserat sajten med information om barns och ungas internetanvändning. driver även och unga internet med finansiellt stöd från EU:s Safer Internet Programme. Kampanjen arbetar för en säkrare användning av internet bland barn och unga och drivs i samarbete med Barnens rätt i samhället. Vidare har tagit fram ett antal grundläggande krav som bör ställas på sociala sajter som vänder sig till barn och unga. Myndigheten har även tagit fram en lista på instanser bl.a. Surfa Lugnt dit man kan vända sig med frågor om barns och ungas medieanvändning och sociala liv på nätet. är ett samarbete mellan flera svenska myndigheter, företag och ideella organisationer för att öka barns och ungas säkerhet på nätet. gav regeringen i uppdrag att genomföra en studie om hur antidemokratiska budskap förmedlas genom internet och hur unga kan stärkas och skyddas mot sådana budskap. Studien ska beskriva dels förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och sociala medier som riktas till unga, framför allt sådana budskap som uppmanar till våld för en politisk sak, dels hur internet används av organisationer, rörelser och nätverk i syfte att påverka och sprida ett antidemokratiskt budskap. Studien ska redovisas . nätvandrare, som nämns i motion Ju359 yrkande 20, startades och bedriver socialt arbete på internet. Nätvandrarna finns tillgängliga för samtal på sin egen webbplats, andra sociala sajter där ungdomar umgås och i onlinespelet World of Warcraft. kommun är en av de kommuner som har arbetat länge med ungdomar på nätet och var en av de första kommunerna som gick med i Nätvandrarnas nu rikstäckande nätverk. Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid och landstings centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) har såväl ett nationellt som ett regionalt ansvar att förebygga självmord och självmordsförsök. En kartläggning som har gjorts av , doktorand vid , och professor vid visar att det är ett fåtal sidor som uppmuntrar till självmord men att de hamnar ganska högt upp på sökmotorernas träfflistor när man söker på självmord. Ett sätt att motverka detta är att se till att suicidpreventiva sidor hamnar högre upp i sökmotorernas träfflistor. NASP deltar i ett EU-projekt som syftar till att utveckla en interaktiv webbplats för självmordsprevention och psykisk ohälsa för åldersgruppen . Regeringen har givit i uppdrag att fortsätta att genomföra utbildningsinsatser i syfte att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. Utbildningen ska riktas till anställda i kommuner som har en samordnande och utvecklande roll för skola, fritidsverksamhet och socialtjänst samt andra relevanta verksamheter. Uppdraget beslutades och genomförs . För uppdragets genomförande disponerar . Genom propositionen Vuxnas kontakter med barn i sexuella syften (prop. 2008/09:149, bet. 2008/09:JuU27, rskr. 2008/09:235) gjordes ändringar i som syftade till att förstärka det straffrättsliga skyddet för barn mot att utsättas för sexuella övergrepp. Bestämmelserna avser vuxnas kontakt med barn, exempelvis genom internet, som syftar till att möjliggöra sexuella övergrepp vid ett fysiskt sammanträffande med barnet, s.k. gromning. I propositionen redovisades det förebyggande arbete som då pågick och planerades för att bl.a. motverka och förebygga vuxnas kontakter med barn i sexuella syften. Regeringen anförde i det sammanhanget betydelsen av ett självreglerande arbete inom internetbranschen. I detta sammanhang kan också nämnas Netopia, forum för digitala samhällsfrågor, som är ett webb- och idéforum. Netopia ger bl.a. ut rapporter och anordnar evenemang som stimulerar till diskussion kring frågor om nätets framtid. Netopia har ett flertal sympatisörer, bl.a. Dataspelsbranschen, Film- & , , , , , IFPI i och (Scandinavian online video). Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att många varierande och angelägna insatser har genomförts och görs för att skapa säkrare miljöer på nätet för barn och unga att vistas i och för att ta vara på och öka barns och ungas mediekompetens. Motionerna Kr201 (FP) yrkande 1, Kr265 (M) yrkande 1 och Ju359 (S) yrkande 20 avstyrks därmed. Stöd till små föreningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd till små föreningar. Jämför reservation 7 (S). (S) begär i motion Kr226 att regeringen ser över situationen för de föreningar som inte når upp till kraven för att få etableringsbidrag från . En organisation måste ha minst 1 000 medlemmar i åldern och ha lokalavdelningar i minst tre län för att få etableringsbidrag. För att få strukturbidrag eller utvecklingsbidrag ställs högre krav. Motionären framhåller att detta innebär att det bara är stora föreningar som har möjlighet att söka stöd från . finns det mängder av små föreningar som gör storartade insatser för ungdomar. Vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:114) godkände regeringens förslag att upphäva riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationer. Regeringen utfärdade en ny förordning om stöd till ungdomsorganisationer, förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer kan en som har minst 1 000 medlemmar och som finns i minst tre län få etableringsbidrag. Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2012. Enligt övergångsbestämmelserna gäller dock den upphävda förordningen fortfarande för bidrag som beviljas före . Enligt den nya förordningen om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer lämnas stöd i form av organisations- och projektbidrag. Förordningen trädde i kraft och tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Organisationsbidrag enligt den nya förordningen får lämnas till en barn- och som har minst 1 000 medlemmar i åldern och medlemsföreningar i minst fem län. Organisationsbidrag får också lämnas till en barn- och som företräder nationella minoriteter, eller personer med funktionsnedsättning, och som har minst 200 medlemmar i åldern och medlemsföreningar i minst tre län. Projektbidrag får lämnas till en organisation även om den inte är en barn- och , och för projekt på lokal nivå med särskilt ändamål att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället. Den nya förordningen gör ingen skillnad mellan politiska ungdomsförbund och andra ungdomsorganisationer. Utskottet delar motionärens uppfattning att det finns ett stort antal små föreningar som gör storartade insatser för ungdomar. Utskottet vill dock understryka att det i första hand är ett kommunalt ansvar att stödja dessa lokala föreningar. Det statliga stödet inriktas på att stödja nationella ungdomsorganisationer. Som ovan redovisats har frågan om stöd till ungdomsorganisationerna utretts och regeringen har utfärdat en ny förordning om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Organisationsbidrag får enligt den nya förordningen lämnas till en barn- och som har minst 1 000 medlemmar i åldern och medlemsföreningar i minst fem län. Utskottet anser att den nya förordningen är väl beredd. Den har dock ännu inte börjat tillämpas, och det är därför inte möjligt att dra några slutsatser om konsekvenserna av bestämmelserna. Något initiativ med anledning av motion Kr226 (S) bör inte göras. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Maxtaxesystem för avgifter till kultur- och musikskolor, punkt 2 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr214 av (S) och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 4. Det är viktigt att alla barn och ungdomar ges reella möjligheter att bli aktiva kulturutövare. Det kommer att vara berikande för dem själva. ger det goda förutsättningar för dem som väljer en yrkesprofession inom kultursektorn. En mycket viktig aktör i detta sammanhang är landets alla kultur- och musikskolor. Många barn och ungdomar har i deras verksamhet blivit aktiva kulturutövare. Tyvärr försvåras möjligheterna för en hel del barn och ungdomar att ta del av kultur- och musikskolornas verksamhetsutbud på grund av att avgifterna kan bli mycket höga. Detta kan särskilt vara fallet om en familj har flera barn som vill ta del av kultur- och musikskolors verksamhet. Detta riskerar att ledda till en segregering, där endast barn och ungdomar från hem med en god ekonomi ges reella förutsättningar att ta del av bra och stimulerande kulturverksamhet. Vi anser att regeringen bör pröva möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr214 (S). Därmed blir även motion Kr223 (S) yrkande 4 tillgodosedd. Översyn av kultur- och , punkt 3 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 8. Vi anser att det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras, t.ex. chefs- och rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting samt kultur- och musikskolornas samarbetsorganisation (SMoK). Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr297 (S) yrkande 8. Utvärdering av Skapande skola, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 9. Regeringens satsning på skapande skola behöver följas upp ur ett jämlikhetsperspektiv. Det finns farhågor om att satsningen endast kommer de elever till del som har en lärare eller rektor som är särskilt engagerad i frågorna och att det sker på bekostnad av möjligheten för alla att ta del av kultur och estetik i skolan. Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av satsningen Skapande skola. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr278 (MP) yrkande 18 och avslå motion Kr297 (S) yrkande 9. Barnkulturplaner, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 3. Alla barn har rätt till den näring som kulturen förmedlar och som främjar den första upptäckar- och skaparglädjen och lusten att söka kunskap och lära sig nya saker. Detta stora samhällsansvar har vi också förbundit oss till genom att underteckna . Detta innebär att flickor och pojkar under hela sin uppväxt ska ha tillgång till kulturella verksamheter där de själva är skapande, men också att de får uppleva professionellt utövad kultur inom alla olika genrer. I kontrast till detta står kommersialiseringen av barnkulturen, könssegregering och exploatering av barn i medier och i samhället i stort. vill vända denna utveckling genom att ge barn och unga förutsättningar att konsumera och skapa kultur på sina egna villkor. Om vi ska nå målet att alla barn och unga ska ha rätt till kultur behövs det kompetensutveckling och utbildning av lärare, musei-, konst-, dans- och teaterpedagoger. Dessutom behövs det en grundläggande forskning om barn och unga som kulturmedborgare. För att stärka barns och ungas rätt att utöva och tillägna sig kultur, bör kommunerna åläggas att redovisa en årlig barnkulturplan där det också framgår hur barn och unga kommit till tals när det gäller dessa frågor. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr307 (V) yrkande 3. Uppföljning av den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur ur ett jämställdhetsperspektiv, punkt 6 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 17. Tillgången till kultur och möjligheten att utöva och ta aktiv del i kulturverksamhet ser inte likadan ut för alla unga. I stället beror det på en rad olika faktorer. presenterade en kartläggning av barns och ungas kultur som visar på en stor ojämlikhet. Att den största tillgången finns i storstadsregionerna och att möjligheten till kultur ser olika ut i landet är kanske knappast förvånande. Likadant är det faktum att kulturutövning minskar med åldern inget som skapar rubriker. Vi känner alla till bilden av ett barn med många fritidsaktiviteter, som med åldern väljer att specialisera sig, eller satsa på ett eller några få intressen där passionen och intresset är särskilt starkt. När också skolan tar alltmer tid och kompisarna blir allt viktigare är det förmodligen en helt vanlig utveckling. Men det finns ett särskilt problem relaterat till ungas kulturutövning och kön. När unga närmar sig yrkeslivet är det fler killar än tjejer som vill satsa professionellt på sitt kulturutövande. De strukturer och den uppmuntran som möter dem på olika arenor gör att ambitionerna hos killar och tjejer tar sig helt olika uttryck. Våra förväntningar och föreställningar om unga människor på grund av deras kön lyser igenom och begränsar alldeles för många i deras personliga och professionella utveckling. Det är ett mönster som går igen i alldeles för många områden. Kulturutövning och skapande måste uppmuntras lika mycket oavsett vem som utövar vad.