bet · GZ01KrU3 · 2012-03-07 00:00:00 — Den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste därför ses över och riktas så att den bättre når målen för kulturpolitiken. En tydligare uppföljning måste till. Det är avgörande för en jämlik och jämställd kulturpolitik. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr278 (MP) yrkande 17. Ungas internetanvändning, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr265 av och (båda M) yrkande 1 och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2011/12:Kr201 av (FP) yrkande 1. Dagens unga växer upp med internet som ett självklart inslag i sin vardag. Alltmer av daglig kommunikation sker online, och man kan numera umgås utan att vara i samma rum. Internet har öppnat dörrar och underlättar vårt vardagliga liv i stor utsträckning. Men då internet är en spegling av samhället innebär det att även de mörkare sidorna av samhället finns på nätet. är miljontals ungdomar och barn i ute på internet. Pedofiler är medvetna om detta och kan utnyttja denna situation för att hitta, locka till sig och utnyttja barn. Det krävs insatser för att skydda barn mot pedofiler på nätet. Lagstiftningen mot gromning är ett sådant välkommet verktyg. Upplysningskampanjer riktade till både unga och föräldrar är ett annat. Initiativ av enskilda, organisationer och företag växer fram. I finns ett system med en larmknapp online. Med ett klick på denna ikon kan barnen komma i direkt kontakt med specialutbildad polis om de känner sig hotade eller utsatta när de chattar med någon på nätet. Denna säkerhetsåtgärd har existerat och har uppvisat goda resultat. Sedan starten har de uppgifter CEOP fått in via larmknappen resulterat i över 1 100 gripanden, och man har kunnat störa och spränga mer än 260 nätverk med högriskförövare. Också Facebook, som är världens största sociala forum, har för sina brittiska användare infört en larmknapp. Jag menar att bör låta sig inspireras av den brittiska erfarenheten, och staten bör inleda en dialog med relevanta internetaktörer samt ge ansvariga myndigheter de direktiv och de resurser som krävs för att en liknande verksamhet ska kunna inrättas även i . Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr265 (M) yrkande 1 och avslå motionerna Ju359 (S) yrkande 20 och Kr201 (FP) yrkande 1. Stöd till små föreningar, punkt 10 (S) av i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr226 av (S). är en statlig myndighet som arbetar för att unga ska få tillgång till inflytande och välfärd. En del i arbetet är att fördela bidrag till och stödja metodutveckling inom ungas fritid och föreningsliv. Bidraget är ett sätt att ge konkret stöd till ungas ideella engagemang. är det de stora föreningarna som gynnas medan de mindre hamnar i skymundan. Det finns mängder av små föreningar, framför allt på mindre orter och i mindre kommuner, som gör storartade insatser för ungdomar. De är inte berättigade att få statligt stöd för att utveckla sin verksamhet. Mot bakgrund av detta bör tillkännage för regeringen som sin mening att situationen för de föreningar som inte når upp till kraven på etableringsbidrag från bör ses över. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr226 (S). Utvärdering av Skapande skola, punkt 4 (S) i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna är grundläggande. Men människans uttrycksformer är fler än så. Den som inte tränas i att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig, förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi socialdemokrater ser därför positivt på satsningen Skapande skola och vill utveckla densamma. Men vi är också kritiska till att långt ifrån alla ges möjlighet att ta del av satsningen. Skapande skola är utformad utifrån att det måste finna drivande skolledare och lärare för att skolan, klassen och eleven ska ta del av satsningen. Det kan knappast sägas vara godkänt när i vissa fall bara en klass per skola ges tillfälle att delta. Myndigheten för kulturanalys ska utvärdera Skapande skola-satsningen. Men denna utvärdering beräknas lämnas till regeringen tidigast . Det är bra, men det är på tok för långsamt och ger en oklar bild av varför en så stor andel av eleverna inte ges möjlighet att delta i satsningen. För /10 har av skolhuvudmännen återrapporterat till . Varför övriga kommuner inte återrapporterat vet vi inte eftersom återrapporteringen är frivillig. rapporterade att av årskurserna 79 hade deltagit i Skapande skola under /10. Varför de övriga inte deltagit vet vi inte med säkerhet. Vi ser positivt på att regeringen lyssnat på vår kritik om bättre utvärdering, och vi har tagit del av nulägesanalys (skriftserie 2012:2). Där redovisar skolhuvudmännen att 2 174 skolor genomförde Skapande skola-projekt under /11. Det motsvarar tyvärr bara knappt två tredjedelar av det totala antalet skolor som huvudmännen har ansvar för. Insatserna nådde 280 000 elever i årskurserna 49, men av skolhuvudmännen inkluderade särskolan i insatserna. Analysen visar att samverkan mellan skolan och kulturlivet har förbättrats i de flesta fall men att det krävs ett kontinuerligt utbyte av kunskap och erfarenheter mellan skolan och kulturskaparna. Det finns ett stort behov av kompetensutveckling för både skolpersonal och kulturaktörer, och mötesplatser för detta anordnas i allt högre grad. I denna utveckling är det viktigt att skolhuvudmännen och skolorna inte underskattar vikten av uppföljning för att utveckla arbetet med konst och kultur av hög kvalitet. Bristen på tid är även en kritik som riktas mot då många skolhuvudmän anser att de får reda på att de fått bidraget . Beslut om bidrag fattas , och med skolornas sommarlov anser många att tiden rinner i väg innan insatserna kan sätta i gång. Det kan också vara svårt att planera ett till i förväg vilka föreställningar man vill se eller vilka konstnärer man vill arbeta med. I en del fall är inte repertoaren hos institutionerna satt, vilket medför extra planeringssvårigheter. En annan viktig kritik från kulturaktörerna är att Skapande skola inte bidrar till mer konst och kultur i skolan. Detta skulle bero på att skolhuvudmännen väljer att inte köpa in kultur vid sidan om Skapande skola. undersökning tar tyvärr inte upp denna viktiga fråga, utan den bör i stället följas upp i särskild ordning. Vi socialdemokrater delar den uppfattningen och anser att det ska tas med i Myndigheten för kulturanalys utvärdering. Det finns en del goda exempel i nulägesanalysen. Bland annat förbättrades samarbetsklimatet påtagligt i en klass genom Skapande skola-projektet, och eleverna förstod samband bättre och kunde börja ta ut svängarna och samspela med varandra. Det stärker oss i vår övertygelse om att det är viktigt med estetiska ämnen i morgondagens arbetsliv. Vi ser Skapande skola mot bakgrund av andra motsägelsefulla beslut som regeringen genomfört inom skolans område. Regeringen tog bort estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan. Vi anser att det var ett stort misstag. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Borttagandet av estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen kommer att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, minskad kreativitet och färre entreprenörer. Därför har vi föreslagit att estetiska ämnen återförs som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. Vi socialdemokrater ser positivt på satsningen Skapande skola men anser att regeringens målsättning är för låg och att fortsatta satsningar på området därför är viktiga. Regeringen hävdar att Skapande skola är till för alla barn. Vi anser att det är hög tid att det faktiskt blir verklighet. Ungas internetanvändning, punkt 9 (S) i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Det är viktigt att samhället i alla sammanhang prioriterar barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp, så även på nätet och även i tider av ekonomisk kris. Allt annat är oacceptabelt och ett slöseri med mänskliga resurser. Vi har ett gemensamt ansvar för alla barn. Alla barn har rätt till en bra uppväxt och möjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningar. De insatser som samhället erbjuder måste hålla hög kvalitet och vara likvärdiga över landet. Kritik från bl.a. barnrättsorganisationer och enskilda pekar på brister som behöver åtgärdas. Det handlar om brister i ansvarstagande och skydd för barn och unga, skillnader mellan kommuner, bristande delaktighet och tillämpning av barnperspektivet samt kompetensbrister i . Det kan handla om att utveckla lärare i demokratiskt arbetssätt eller att stödja framväxten av nya föreningar på unga människors egna villkor. Många ungdomsverksamheter använder internet för att stötta, informera och finnas till hands för unga på olika sätt. Nätvandring är som bekant en metod där vuxna som arbetar professionellt med unga loggar in på forum på internet och pratar med ungdomar. Den innebär att vuxna är tillgängliga på nätet för barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp. En annan viktig verksamhet är tjejjourer på nätet. Att göra tjejjourerna mer tillgängliga via nätet är viktigt eftersom många unga tjejer sköter stora delar av sina kontakter med andra på detta sätt. Vi har kunnat se att fler tjejjourer skapat denna typ av möjlighet att ha kontakt. Det är viktigt att de tjejjourer som byggt upp en sådan viktig verksamhet får ekonomiskt stöd för sin verksamhet. Vi har i vår budgetmotion föreslagit betydande satsningar på ungdomsorganisationer där vi föreslår en rejäl satsning på resurser till bl.a. med målsättningen att mätningar ska visa att andelen unga som känner att det går att påverka sin vardag, i skolan, och i arbetslivet, minst ska ha fördubblats. Eftersom unga i många fall tillbringar sin fritid på nätet behövs, menar vi, satsningar på organisationer som kan finnas tillgängliga på nätet. De är viktiga för att öka tryggheten och stävja brott mot unga på nätet. Vi socialdemokrater har föreslagit en satsning som går ut på att befintliga föreningar och nya nätverk och organisationer ska kunna söka medel för att utveckla metoder för demokratiskt inflytande i vardagen. Vi anser att de insatser som görs är bra men att mer kan göras. Det är dags att regeringen vaknar upp och bättre stöttar ungdomsverksamheter på nätet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Ju359 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika stöd för unga på internet. 2011/12:Kr201 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att få till stånd etiska riktlinjer på nätsidor. 2011/12:Kr213 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . 2011/12:Kr214 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen prövar möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. 2011/12:Kr215 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. 2011/12:Kr216 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala musik- och bör bli tillgänglig för alla barn. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och . 2011/12:Kr226 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till små föreningar. 2011/12:Kr252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för att främja läsandet bland barn och unga med invandrarbakgrund. 2011/12:Kr265 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa onlineknapp eller larmknapp på nätet för att motverka gromning. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydligare uppföljning av den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur ur ett jämställdhetsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av satsningen Skapande skola. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av kultur- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av Skapande skola. 2011/12:Kr298 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och idrottsliv samt läsfrämjande. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att redovisa årliga barnkulturplaner. Jag vill börja med att säga att jag står bakom samtliga S-reservationer men att jag för tids vinnande yrkar bifall till våra reservationer 1 och 5. debatterar vi det bästa vi har, nämligen våra barn och unga, vår gemensamma framtid. I finns det i politiken åtminstone en retorisk enighet om att barns villkor och barns bästa ska komma i första rummet och att barn och unga har samma människovärde som vuxna. Vi vet att barn och unga utvecklas olika och i olika takt och utvecklar olika intressen. behöver de särskilt skydd och stöd. Det vet vi, och alla säger vi att vi står upp för det. Det råder även retorisk enighet om att barn ska kunna växa upp i trygghet, utvecklas och förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Ändå finns det barn som inte tillåts nå sina drömmar. Hur kan det vara så välfärdssamhälle? Varför blir det så, vad kan vi göra politiskt, och vad vill vi göra politiskt? Vi socialdemokrater menar att det handlar om politisk prioritering av våra gemensamma resurser, om utbildning och om kunskapsspridning, om ungas möjligheter oavsett föräldrars bakgrund att kunna ha en aktiv och kreativ fritid. Det handlar om att lyssna på barnen och ge dem inflytande, om att barns och ungas livsvillkor ska finnas högt upp på den politiska dagordningen och ständigt debatteras och synliggöras. är ett rikt land där många barn lever gott. Men klyftorna växer. Barnfattigdomen är stor i det rika landet . släppte sin återkommande rapport om barnfattigdomen. av alla barn i är fattiga visar årets barnfattigdomsrapport. Det är en ökning jämfört med fjolårets rapport. När presenterar sin rapport kan vi visa att många barn har fog för den oro som de känner. 248 000 barn, och i och med det familjer, lever i fattigdom. Det är 28 000 barn och familjer fler än enligt förra årets rapport där andelen fattiga barn låg på 11 ½ procent. som har gått har många - jag, övriga socialdemokrater och särskilt - varit hårt engagerade i frågan om barnfattigdomen och det ekonomiska utanförskapet. Många ledare, debattartiklar och inlägg har skrivits. Det har funnits en hel del retorik och spridda ansatser till att minska barnfattigdomen, men genomgående saknar vi exempel på politisk handlingskraft från den borgerliga regeringen. Många undrar, inte bara jag: När blir det verkstad av alla fagra ord? Tillgången till kultur och möjligheten att aktivt ta del av kultur- och fritidsaktiviteter är inte likadana för alla ungdomar. Den största och växande tillgången finns i storstadsregionerna. Att möjligheterna till kultur ser olika ut i landet vet vi. Men det finns ett särskilt problem relaterat till ungas kulturutövning och kön. Kulturutövning och skapande måste uppmuntras lika mycket oavsett vem du är och vad du utövar. Den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste därför ses över och riktas så att den bättre når målet för kulturpolitiken. En tydligare uppföljning måste till. Det är avgörande för en jämlik och jämställd kulturpolitik. Jag är ganska säker på att mina kolleger från de borgerliga partierna och mina kolleger i utskottet kommer att sjunga lovsånger över Skapande skola. Jag nöjer mig därför med att konstatera att vi socialdemokrater ser positivt på satsningen Skapande skola men att vi anser att regeringens målsättning är för låg och att det krävs fortsatta satsningar på området. Vi ser i den senaste och i den förra återrapporten från att det är ett lotteri vilka elever som får ta del av satsningen. Regeringen hävdar att Skapande skola är till för alla barn, och vi socialdemokrater konstaterar att det är hög tid att det faktiskt blir så. Frågan vi ställer oss är: Är det vad ni verkligen vill? Vill regeringen verkligen att det ska bli till för alla?Herr talman! Grunden för att lära för framtiden är att alla barn ska lära känna sig själva, sitt samhälle och sin samtid och på det viset kunna utvecklas som demokratiska människor. För oss socialdemokrater är det viktigt att demokratin utövas genom många vägar och på flera olika plan. Vi ser ett framväxande problem med allt större främlingsfientlighet som tar sig uttryck i islamofobi, antisemitism samt framväxande icke-demokratiska rörelser och värderingar. Vi ser också problem med att färre unga är partipolitiskt aktiva och även att demokratin som begrepp och praktik är så självklar. Där tror vi att föreningslivet spelar en stor och viktig roll. är det de stora föreningarna som gynnas, medan de mindre hamnar i skymundan. Det finns mängder av små föreningar, framför allt på mindre orter och i mindre kommuner, som gör storartade insatser för ungdomar. De är inte berättigade till statligt stöd för att utveckla sin verksamhet. Mot den bakgrunden borde faktiskt tillkännage för regeringen att situationen för de föreningar som inte når upp till etableringsbidraget från ska ses över.Herr talman! Jag närmar mig slutet, men det viktigaste är kvar. I musikexportstudie rapporterades som värde för musikexporten. var siffran 622 miljoner. Inspelad musik minskade med . Det är en siffra som är klart mätbar. Vad säger då de tidigare 2,1 uppmätta miljarderna och den uppmätta exportsiffran 622 miljoner? Ja, till exempel menar att det inte bara handlar om olaglig nedladdning över nätet, utan det handlar helt enkelt om att det har blivit sämre bredd i farmarligan. Det är samma sak som inom idrotten. Det är ingen slump att och AIK kan stoppa in fem till tio juniorer från de egna leden direkt in i elitserien och att till exempel inte kan göra det. Det handlar helt enkelt om hur man prioriterar farmarligan. Musik- och ska utvecklas, inte avvecklas. Inget barn och ingen ungdom ska stängas ute på grund av höga avgifter eller bristande tillgänglighet. Den svenska musik- och har skördat och skördar fortfarande stora framgångar, inte bara för att den har erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans utan också för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika, unga människor att göra karriär både nationellt och internationellt. Därför ser vi socialdemokrater med oro på de försämringar som sker på vissa håll inom den kommunala musik- och . är musik- och hotad, och allt färre barn får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna, och stora elevgrupper tvingas bort från musik- och av ekonomiska skäl. har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer till den kommunala . Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion ett kraftigt tillskott för att motivera kommunerna att sänka avgiften till maximalt , eller för de kommuner som har lägre avgift att ytterligare höja kvaliteten. Tyvärr måste vi säga att det inte fanns majoritet för ett sådant förslag här i kammaren, och därför föreslår vi nu att regeringen bör pröva möjligheten att införa ett maxtaxesystem.Att vi inte får majoritet för ett sådant förslag visar på den gigantiska skillnaden i politiken på området. Varför kan man från borgerligt håll inte ens överväga ett maxtaxesystem som skulle ge bättre förutsättningar att ta vara på alla barns musikaliska och kulturella skaparkraft? Hur många musikaliska under och vilken exportframgång vi går miste om när inte alla får tillgång till musik- och vet vi inte . vet vi, men då är det . Frågan vi ställer oss är vad det är man är rädd för. Vi socialdemokrater vill ha en politik för alla barns och ungas möjlighet till ett kreativt skapande. Kultur och fritid för barn och unga - bara rubriken får oss alla att nicka, tror jag. Hur viktigt tycker vi inte att detta är? finns alltid den där oron över unga människors steg framåt i livet, vare sig man är ung själv, har småsyskon eller oroar sig för egna eller andras barn. Vad gör barn, och vad borde barn göra? Vi ser också att även detta betänkande tar upp ett antal frågor vi bryr oss om som har med unga människors liv att göra, både i deras lärandemiljö och i deras fritidsmiljö. I den politiska rollen bär man sina egna erfarenheter från uppväxtmiljöer man har präglats av. För oss i är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och uttrycka sig fritt. Regeringspartierna lyfter ofta och gärna fram regeringens långsiktiga satsning Skapande skola. Satsningen syftar till att ge alla barn, oavsett förutsättningar, goda möjligheter att få uppleva professionell kultur, utveckla eget skapande och nå en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen Skapande skola omfattar hela och uppgår till . Jag tror dessutom att man har lagt på ytterligare några miljoner. Jag och tror att det finns mycket positivt i Skapande skola, men vi vill också veta hur effekterna verkligen ser ut. En nulägesanalys har gjorts av , och den pekar på att det finns glädje, engagemang och en stark självkänsla. Det är det mest påtagliga när rapporten om det statliga bidraget till nu är klar. Många kulturaktörer talar också om respekt, om lärarna och om det goda samarbetet med skolan. Det finns dock också områden som behöver utvecklas, exempelvis elevernas delaktighet och förankringsprocessen. Där redovisar skolhuvudmännen att de 2 174 skolor som genomförde Skapande skola-projektet under /11 tyvärr bara motsvarar knappt två tredjedelar av det totala antal skolor huvudmännen har ansvar för. Detta var en mycket kort sammanfattning av rapporten som kom alldeles . Jag säger inte att jag är emot det som står i rapporten, och jag har heller inget emot den utvärdering som ska komma från Myndigheten för kulturanalys. Men jag tror att det finns mycket intressanta frågor som skulle behöva få svar, då man har stora planer på att utveckla projektet. I reservationen tar jag upp just detta. Regeringens satsning på behöver följas upp ur ett jämlikhetsperspektiv. Det finns farhågor om att satsningen endast kommer de elever till del som har en lärare eller rektor som är särskilt engagerad i frågorna. Det sker på bekostnad av möjligheten för alla att ta del av kultur och estetik i skolan. Ingenstans i den analys som har kommit nu står det vilka grupper av elever det är som har tagit del av projektet. Jag vet inte heller om det kommer att komma. Jag saknar också den socioekonomiska analysen. Skolan blir allt sämre på att kompensera för föräldrars utbildningsbakgrund och socioekonomiska faktorer.