bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — De kollektivavtal som finns på de olika arbetstagarnas arbetsområden är de som ska gälla. Arbetsgivare som vill komma till eller som vill bedriva verksamhet måste ha tagit reda på vilka kollektivavtal som gäller i och anpassa lönerna till dem.Vi har den arbetsmarknadsmodell i som vi tycker är bra. Det finns grundlagt. Det finns ett begrepp inom EU som just anger att om vi anser att vår arbetsmarknadsmodell är viktigast - den är oerhört grundläggande för det svenska rättssystemet och den svenska arbetsmarknadsmodellen - får vi fortsätta att ha den. Vi kan garantera att EU inte kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellen, och det tycker jag är mycket viktigt.Det finns företag som utnyttjar människor och inte följer lagar och regler, men att angripa EU och tycker jag är helt fel. Om man läser lagarna och reglerna ser man att arbetstagarna har en stark ställning.När det gäller den fria rörligheten är det en viktig grundförutsättning, och den uppmuntrar även . Vi måste ha fri rörlighet, men vi ska också ha tryggare system. Med den lag som vi antog i samband med och utstationeringsdirektivet skapade vi trygghet för arbetstagarna, menar vi. Jag sade i mitt anförande att det finns en - med ett fint ord - diskrepans, en skillnad mellan de fina, högstämda orden och den praktik som EU står för. Det gäller även på detta område.Jag kan hålla med om att det ofta talas om vikten av både fackliga rättigheter och kollektivavtal, men dess värre visar praktiken hur man underminerar dessa avtals giltighet. I den ekonomiska krisens spår är det väldigt tydligt. Löntagarnas rättigheter garanteras inte i något krisland, tvärtom. Man sänker löner och ifrågasätter kollektivavtal. Det görs inte bara med EU:s goda minne, utan också med starkt pådrivande från Europeiska unionen för att länder ska kunna få rättigheter till lån.Dessutom tror jag att har missuppfattat innehållet i de fyra domarna, Viking-, Rüffert-, Luxemburg- och framför allt Lavaldomen. Utslaget är inte en garant för möjligheterna att teckna kollektivavtal. Det är tvärtom så att man minskar möjligheterna att gå till konflikt i ett land om ett företag inte uppfyller kollektivavtal så länge det företaget har kollektivavtalsliknande villkor som stämmer överens med reglerna i ett annat land.Det kan alltså vara som i Lavalfallet. Ett utländskt företag organiserar arbetare från som har lettiska villkor och lettiska kollektivavtal och därigenom villkor som kanske inte ens uppgår till hälften av det som är normalt på svensk arbetsmarknad. Enligt är det fullt tillämpligt.Detta är dumpning. Det är att minska möjligheten för löntagarnas organisationer och fackliga organisationer att se till att folk som arbetar på samma arbetsplats sida vid sida också har samma villkor.Därför är det så viktigt med ett juridiskt bindande socialt protokoll. står de fyra friheterna över inte bara hälsa och miljöpolitik utan också fackliga rättigheter. Det kan man komma till rätta med genom ett juridiskt bindande protokoll som garanterar de fackliga rättigheterna. Om det kollektivavtal som man har gjort upp om på den svenska arbetsmarknaden uppfylls råder arbetsfred. Sådan är vår arbetsmarknadsmodell.Lettiska arbetstagare som kommer hit ska omfattas av det kollektivavtal som finns angett till från exempelvis . Det enda som de inte omfattas av är möjligtvis försäkringsområdet. Det är någonting som sker nationellt. Det vet jag att ni har kritiserat, och man kan diskutera om det är rätt eller fel att försäkringar också ska harmoniseras. Men lettiska arbetare som kommer hit ska kunna gå till och titta vad har angett som kollektivavtal, och det ska kunna hävdas.Annars finns den naturliga gången att man kan anmäla arbetsgivare och att fackliga organisationer kan ingripa. Det är inte så att vi har en laglös situation för arbetstagare som kommer hit. Att det sedan finns sådana som försöker utnyttja arbetstagare och kanske har svart arbetskraft är en annan sak. Men regelverket från EU:s sida är ganska tydligt till arbetstagarnas förmån. I vår värld angår allt alla. Orden kommer från demokratikämpen , som tyvärr lämnade oss - alldeles för tidigt - . är då vi inte glömmer att krig och konflikt snarare än fred och lugn är för denna kontinent och att detta varit det historiska tillståndet genom åren.När utrikesminister för exakt lade fram den deklaration som blev startskottet till dagens EU trodde han nog aldrig att utvecklingen skulle gå så snabbt i rätt riktning på så få år, att hela Öst- och och skulle bli fria demokratier och kasta av sig sovjetkommunismens diktatur, att en kol- och stålunion mellan främst och skulle bli en inre marknad för en halv miljard européer eller att den fria rörligheten skulle göra det lika lätt som naturligt att resa i, studera i och handla med andra EU-länder.I av värsta ekonomiska kris dagar, då vi parallellt ser en värderingskris som växer i skuggan av arbetslöshet, utanförskap och skulder, då är det att gå tillbaka till rötterna. Det går inte att leva på gamla meriter. EU är så mycket mer än en inre marknad. Det är en union av värderingar. Vi Europavänner måste mer intensivt än på mycket länge försvara EU:s grund: frihandel, fred och frihet. Vi inser att alla är sammanflätade med varandra, på samma sätt som inget land i världen kan vara en isolerad ö år 2012.Svensk exportindustri är beroende av resten av . Mer än två tredjedelar av handel sker på den inre marknaden. Men Europasamarbetet är också av strategisk betydelse för säkerhet och välstånd och en central del av vår demokrati. Därför arbetar regeringen för att fortsätta den fördjupning av Europaintegration som har pågått sedan vi blev medlemmar 1995.Jag förnekar inte att EU står inför stora utmaningar på många fält . Det får man inte göra, hur EU-entusiastisk man än är. När enskilda länder drabbas och missköter sina ekonomier drabbas alla. Arbetslösheten och särskilt ungdomsarbetslösheten är rekordhög i hela EU. För att förebygga framtida kriser är det viktigt att varje enskilt medlemsland tar sitt ansvar och gör den hemläxa vi har kommit överens om tillsammans.Vi har jobbat väldigt hårt för att stärka regelverket och skapa stabilitet i de offentliga finanserna. Detta arbete måste fortsätta. Det är ett maratonlopp som bara har börjat. Men krisen är inte en eurokris, utan en skuldkris som påverkar alla medlemsländer oavsett valuta. Det handlar om att vissa medlemsländer har slarvat med sina finanser.Sverige skrev under finanspakten med stöd av denna kammare för att minska risken för nya stora underskott och skulder inom EU . Med pakten gav vi helt enkelt vårt stöd till att skulle införa striktare budgetregler. Det var ett bra och klokt beslut. Men mycket arbete återstår, och krisen är långt ifrån över.Fler måste arbeta, fler måste arbeta mer och fler måste arbeta längre. Det är allvar. På spel står hela den välfärdsstat som vi tar för given. Gör vi ingenting nu blir våra barn den första generation i världen som inte kommer att kunna ha samma levnadsstandard som vi tar för given. Det finns inga mirakelkurer, utan det är hårt arbete som krävs.Här ligger fokus på att varje land måste ta sitt eget ansvar. Det handlar om att lyfta fram frågor som höjd pensionsålder, få fler att arbeta mer och satsa på forskning och utbildning för att kunna hålla uppe tempot mot länder i . Men den stora gemensamma utmaningen för att ta oss ur krisen ligger i att öka tillväxten. Här har den inre marknaden en enorm outnyttjad potential. Det finns många saker som vi skulle ha gjort för länge sedan men där vi ligger efter.Här finns också ett viktigt verktyg i 2020-strategin och den europeiska terminen. I förhandlingarna om EU 2020-målen är jag stolt över att regeringen lyckades sätta fokus särskilt på kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Som feminist ser jag en självklar väg ur krisen. Den löper parallellt med vägen mot ett mer jämställt samhälle.I kölvattnet av den ekonomiska krisen gäller det att hushålla med våra gemensamma pengar betydligt bättre än vad vi gjort . Det borde vara en självklarhet, men det är inte det. Det går inte att spendera sig ur en skuldkris.I juni förra året, när förklarade och presenterade sitt förslag till långtidsbudget, sade man att det inte var någon revolution. Jag kan säga att förslaget var ren och skär konservering utan självinsikt inför de problem som EU och medlemsstaterna står inför. Att fortsätta att låta av våra gemensamma EU-pengar gå till jordbruksstöd och regionalstöd för inte EU framåt en millimeter.Sverige har två tydliga mål i förhandlingarna. För det första måste EU:s budget moderniseras för att gynna tillväxt. För det andra vill vi ha en oförändrad svensk medlemsavgift. Områden som forskning, gränsöverskridande infrastruktur, klimat, innovationer, bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och utrikespolitik står i centrum. Klimat- och miljöfrågorna måste integreras i alla utgiftsområden i budgeten. Detta driver vi hårt och passionerat i Bryssel.Vi har med en stor grupp av andra likasinnade länder som tillsammans företräder tre femtedelar av unionens medborgare kommit överens om att utgiftsnivån ska minska med mer än jämfört med kommissionens förslag från . EU måste spendera bättre och inte mer. När EU:s medlemsländer måste spara kan inte EU dra på sig spenderbyxorna.Den ekonomiska krisen i är också ett hot mot den globala friheten. kommer enligt prognoser med i spetsen att äga nära hälften av världens resurser. står EU för en fjärdedel av världsekonomin. räknar man med att EU:s del krympt till en åttondel.År 2050 räknar man med att EU bara kommer att stå för av världsekonomin om vi inte vänder och får i gång tillväxten på allvar. Omvärlden och förutsättningarna har förändrats väldigt snabbt, och hänger inte med.Man kan ställa sig frågan: Ska utvecklingsländer ha som förebild den kommunistiska diktaturen som har flest politiska fångar och avrättar flest människor i världen eller EU som har avskaffat både dödsstraffet och tortyr?Europa står inför ett vägval. Det handlar om vi ska återta platsen som världens ekonomiska centrum och demokratiska förebild eller stå och titta på och förpassas till att bli världens största hembygdsmuseum.EU är en värderingsunion där demokrater och marknadsekonomi har gått samman. Men i skuggan av den ekonomiska krisen ser vi en allvarlig värderingskris växa fram. Vi ser hur kriserna göder och föder varandra. populistiska, främlingsfientliga och nationalistiska partier har i genomsnitt fördubblats i varje nationellt val . I söndagens val i tog sig det nynazistiska partiet Gyllene gryning in i parlamentet tillsammans med ett annat högerpopulistiskt parti, Oberoende greker. I första omgången av det franska presidentvalet valde nästan var femte fransk väljare att rösta på Nationella frontens ledare påverkar både debattklimatet och politiken. genomförde hastiga konstitutionella reformer helt i strid med EU:s grundläggande värderingar. antog en medielag som närmast kan jämföras med dem i dagens eller , och det är oacceptabelt.Vi har kontrollinstrument för att EU-länder inte ska missköta sina statsfinanser. Men även de mänskliga rättigheterna inom unionen måste säkras på samma sätt genom EU-samarbetet. initierade jag att kommissionen ska börja granska hur EU-länderna lever upp till de mänskliga rättigheterna på samma sätt som vi självklart trycker på de länder som vill komma in i unionen. Det måste bli verklighet . Om ska vara en förebild i frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och rättvisa måste vi sopa rent på hemmaplan. Det duger inte annars.När jag besöker länder på väg mot demokrati eller som är kvar i diktatur är jag trött på att få höra: Varför ska vi förändra oss när romer förtrycks på europeisk mark och homosexuella och minoriteter trampas på på er egen kontinent? Här måste vi våga vara goda förebilder.Med Lissabonfördraget fick EU en rättsligt bindande stadga som ger medborgarna en rad grundläggande rättigheter. Det är ett steg i rätt riktning. Men det räcker inte. Vi måste göra mer.Om vi inte är tidiga, trovärdiga och tydliga på hemmaplan med att agera när friheten kränks då tappar EU sin trovärdighet totalt globalt. Demokrati och mänskliga rättigheter måste tydligt genomsyra EU:s utrikespolitik.Därför driver regeringen just nu väldigt hårt ett krav som den höge representanten har lyft upp, nämligen att tillsätta en speciellt ansvarig person för de mänskliga rättigheterna inom utrikestjänsten.Vi måste också fortsätta att stötta de demokratiska reformerna i våra grannländer. Här är utrikespolitiken förstås nära kopplad till utmaningarna på migrationsområdet.Den arabiska frihetsvåren det visade på det stora behovet av en gemensam asyl- och migrationspolitik med förutsägbara och rättssäkra regelverk. Här fortsätter att strida för att människor på flykt undan förföljelse ska ges skydd. Tyvärr har vi allt färre vänner bland andra EU-medlemsstater.Jag är också som EU-minister uppriktigt sagt orolig över tendensen att urholka i många EU-länder och att begränsa öppenheten och den fria rörligheten.Enskilda medlemsstater ska inte godtyckligt kunna sätta upp gränsbommar. Vi får inte gå mot en utveckling där gränser stängs. Vi ska ha ett öppet . Detsamma gäller utvidgningen som flera redan har talat om i dag.Utvidgningen är kanske det bästa sättet att värna och utveckla demokratin och rättsstaten i våra grannländer. Medlemskapet i EU är en morot för demokratiska reformer i länder som knackar på dörren.De demokratier i som vill komma in i unionen måste få komma med. kommer med all säkerhet att göra samma demokratiska resa som Öst- och gjorde för 20 år sedan.Ett som glider isär är för mig som liberal en mardröm. Därför måste vi hålla ihop unionen. De frågor som rör alla medlemsländer ska diskuteras och beslutas av alla 27 medlemsländer tillsammans med och kommissionen.Här måste eurosamarbetet självklart få utvecklas parallellt med EU för de länder som är med där. Men det får inte leda till att unionen utvecklas i två olika hastigheter. Det vore förödande. EU består av 27 medlemsländer. Allas röster ska väga lika.När europeiska huset fortsätter att byggas ska inte vi i sitta där på staketet, peka finger och titta på när och bygger vidare. Vi är ett av kärnländer och ska vara med där besluten fattas.En förutsättning för en trovärdig union är förstås den demokratiska förankringen som många av er har lyft fram under diskussionen. Unionens medborgare måste känna sig delaktiga i de beslut som fattas.Här ökade Lissabonfördraget öppenheten och den demokratiska kontrollen. Bland annat fick mer makt. Vem som helst kan nu följa rådsmötena på nätet.Medborgarinitiativet är kanske inte en demokratisk revolution. Men den är ett nytt redskap för att kunna förändra. Det har redan nu i skrivande stund kommit in över 20-30 förslag på nya initiativ som dragits i gång runt om i på många fält som jag tror engagerar många här i kammaren.Herr talman! I där nazister tar plats i grekiska parlamentet, i där protektionsmens vindar viner starkare i södra , i där ropen på stängda gränser, minskad invandring och utvidgning hörs starkt hos populistpartier, och där romer förtrycks, där Prideparader förbjuds och där minoriteter är rädda i Öst- och behövs det mer än någonsin en värderingsstyrd europeisk union som värnar, vårdar och vurmar för den frihet som byggde det moderna Europa.Herr talman! I vårt angår allt alla. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda FP). säger att det är viktigt för EU att gå tillbaka till rötterna. Jag håller med om det. Vi vet att den sociala dimensionen etablerades redan på 50-talet.I dag har vi tyvärr en situation där de sociala klyftorna ökar och där vi har massarbetslöshet. säger att vi lider av skuldkrisen. Även här är det viktigt att vi går till rötterna med vad som har orsakat skuldkrisen.Det är en finanskris som har blivit en skuldkris. Det är lång tids avregleringar av finansmarknaderna som har skapat dessa förluster som har uppstått i finanssektorn. Det har också drivits fram av väldigt höga avkastningskrav och ett onödigt högt risktagande.Här har EU visserligen börjat med diskussioner om en reglering av finanssektorn. Men det återstår mer att göra. Det är viktigt att ta med sig att det är en finanskris som har blivit en skuldkris. Många av länderna som har stora skulder fick dem just på grund av att de fick gå in och rädda banker. Det gäller inte minst och Irland.Hur som helst, vid sidan av att hålla i skattepengarna och ha en ansvarsfull statlig politik på budgetområdet krävs det också stimulanser. Det väcks nu allt fler förslag inom EU om en tillväxtpakt. ECB:s chef har föreslagit en tillväxtpakt. Statscheferna och politikerna måste göra mer, och man måste agera i finanspolitiken.Detta var uppe även i den franska valrörelsen från Hollande. har också sagt att hon nu är bredd att diskutera de frågorna. Frågan till statsrådet är: Är också regeringen intresserad av att se en tillväxtpakt? Den som är satt i skuld är inte fri, sade en tidigare partiledare för det parti som representerar.En utgångspunkt för hur jag ser på en ekonomisk kris handlar om: När man har en skuldkris kanske inte lösningen är att man skuldsätter sig mer. Det är väldigt viktigt att tänka på när man går in i detta.Du nämnde tidigare den finansiella sektorns risktagande och att det är ett problem. Det håller jag definitivt med om. Den finansiella sektorn måste mycket mer än tidigare bära de rättmätiga kostnaderna för vad som har hänt.Men vad är då lösningen på detta? Vi från regeringens sida tror inte att det som många i oppositionen lyfter fram, nämligen en skatt på transaktioner, skulle vara rätt väg. Vi tror att det är andra åtgärder som är bättre för att kunna lindra och motverka bankkrisens effekter. Det kan handla om stabilitetsavgifter till en stabilitetsfond, och det kan handla om att höja kapitaltäckningskraven för bankerna. Det är två konkreta krav.Men vi tror att just en sådan här skatt, FDT-skatten som den heter, skulle ge negativa effekter. Man behöver bara blicka tillbaka på den situation vi hade i för att inte vilja göra samma misstag igen. Det är intressant att de partier som här har reserverat sig för att ha en sådan skatt lyfter fram att de pengar som kommer in ska komma tillbaka till nationerna. Men detta alternativ finns inte uppe i den europeiska debatten. Där handlar det om att pengarna ska gå till EU. Det är en helt annan utgångspunkt. Det förslag som diskuteras här är alltså över huvud taget inte uppe på europeisk nivå.Talar vi om tillväxt är det också min utgångspunkt att det inte är fler nya toppmöten, fler nya paket, fler nya fonder och fler nya pakter som skapar tillväxt på marknaden. Det handlar om att länder gör sin hemläxa och gör mycket av det som vi gjorde i . Det handlar om att fortsätta att avreglera marknader. Jag tycker att både och nu har kommit i gång och börjat göra det man måste göra.Men det handlar också om att se till att frihandeln och den inre marknaden verkligen får ut sin totala potential. Där har vi tillsammans en oerhört stor utmaning att driva i . Vi kan diskutera finansiella skatter och annat. Vi har varit beredda att diskutera en sådan skatt, inte minst om den blir global. Men detta är också ett uttryck för att den finansiella sektorn är underbeskattad. Vi är öppna för att även diskutera andra förslag som kan vara med och bidra till det allmänna. är det skattebetalarna som har gått in och räddat många banker, och de får nu stå för mycket av skulderna och kostnaderna och inte minst effekterna av detta. Det är det som skapar frustration och en känsla av orättvisa.Det är viktigt att komma ihåg just det som är uppe i debatten på den europeiska nivån: Visst är det viktigt att hålla i pengarna. Det gjorde vi i . Men det är också viktigt att vi när vi genomför saneringsprogram gör det på ett rättvist sätt så att vi håller ihop samhället. Vi ska inte späda på denna utveckling som man till exempel gör nu i , där man drar ned på investeringar i forskning och utveckling. Det går tvärtemot de intentioner som EU har inte minst i EU 2020.Det finns också förslag om att man ska kunna stimulera på andra sätt, till exempel via Europeiska investeringsbanken. Man talar om privata projektobligationer där man får överskotten till att investera i det offentliga, till exempel i snabbtåg och i omställning av energisystem.Här skulle jag vilja se mer av ett engagemang från EU:s ledare. Jag är övertygad om att det är detta som är orsaken till att protesterna nu växer. Vi har en situation med en massarbetslöshet som biter sig fast. Det leder till precis det som statsrådet sade: Dagens unga är den första generation som kommer att få det sämre än sina föräldrar. Det finns i alla fall en stor och påtaglig risk för detta.Jag skulle vilja ta den vante som statsrådet talar om när det gäller globalisering och att EU ska vara en förebild på det globala planet. Jag skulle vilja se ett ökat engagemang, inte minst i de internationella organisationerna, till exempel när det gäller frågor om arbetstagares rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor.Det är detta vi har yrkat på i reservation 3, som jag yrkar bifall till liksom reservation 13, som jag utgår från att andra senare kommer att ta upp. Vi kan inte spendera pengar som vi inte har; det är en fullkomlig ekonomisk självklarhet. På samma sätt som sade att vi måste hålla i våra egna pengar - vilket också har gjort och tagit ansvar för under många perioder - måste också göra det.Vi måste reformera och öppna den inre markanden och se till att vi får skjuts på den. Den har en otrolig potential med 500 miljoner individer. Det är en marknad som vi inte alls har utnyttjat på det sätt som vi borde ha gjort. Utöver detta är det viktigt att vi nu tillsammans samlar oss och ser till att långtidsbudgeten får ett så bra resultat som möjligt. Jag vet att vi har en stark samsyn på detta i denna kammare.Det handlar förstås om att få in mer pengar till innovationer, till gränsöverskridande infrastruktur, till forskning med mera. Men det handlar också om att våga fatta de svåra beslut som vi måste fatta. Det är exempelvis oacceptabelt att av EU:s gemensamma pengar går till jordbruksstöd. Här måste vi reformera också regionalpolitiken.Jag kan nämna att som har en allians som vill banta EU:s budget och som vill få en mer receptiv och ansvarsfull politik bygger vi en annan allians vad gäller jordbruksstödet. Där försöker vi tillsammans med länder som , och andra få ned direktstöden. För att få loss mer pengar till tillväxt, innovationer, framtiden och framsteg måste man fatta dessa tuffa beslut.Förutom att öppna skyddade sektorer för konkurrens, något som inte minst ett land som är ett utmärkt exempel på och där man måste reformera, tycker jag att det är viktigt att nämna kvinnors roll på arbetsmarknaden. Om kvinnor och män skulle arbeta i lika stor utsträckning i EU skulle det kunna höja bnp med . Här finns en otrolig stor tillgång och kraft när det gäller att se till att fler kvinnor får chansen att visa upp sina kunskaper, tjäna egna pengar och bli oberoende. Det finns saker i anförande som man lätt kan instämma i. Det finns också mycket som man kan reagera emot.Det som jag framför allt vill använda min repliktid till gäller den ekonomiska krisen. Det finns en risk för att man använder krisen till att förstärka argumenten för sin egen politik alldeles oavsett vad som har orsakat krisen. Det vi ser just , när EU går ganska hårdhänt in i medlemsländernas ekonomiska förhållanden med starka krav på nedskärningar, avregleringar, utförsäljningar och privatiseringar är att man inte alls har förstått vari krisen består. Jag är rädd att inte heller till fullo har insett vad det är som har förorsakat krisen. Vad sade i sitt anförande var att detta är regeringar som har misskött sina länders ekonomier. Det är en alldeles för vag definition av hur krisen har uppstått.Det handlar om euron - ett centraliserat ekonomiskt system med en penningpolitik som inte kan anpassas till olika länders olika konjunkturförhållanden.