bet · GZ01UU12 · 2012-04-10 00:00:00 — Min upplevelse från mötet med ansvariga i var att det fanns ett stort intresse och ett långt gånget arbete runt de frågor som skulle tas till diskussion.Utmaningarna är många: att säkra biologisk mångfald, att gradvis genomföra en utfasning av fossila bränslen och att stimulera individers beteende till klimatsmarta lösningar och val. En färdplan för klimat- och miljöfrågor är i högsta grad något angeläget. Millenniemålen för halverad fattigdom etcetera är tydliga, enkla att förstå och lätta att ställa upp på. Låt oss se till att miljömålen för minskad klimatpåverkan blir lika tydliga! Låt + 20 bli ett avstamp för detta! Eftersom jag inte fick några direkta svar av på vilka konkreta åtgärder ni har vidtagit tänkte jag fortsätta att ställa frågorna tills jag får några svar. Dels handlar det om utsläppsminskningarna, dels om hur vi ska skydda grodan. Jag frågade också hur vi ska kunna stoppa till exempel alla de oljebolag som vill till för att utvinna de resurser som finns där. Hur ska vi kunna freda ? Jag tror inte att det går att utvinna olja i på ett hållbart sätt, inte bara för att all olja som används kommer att förstöra klimatet än mer, utan också på grund av att det är en oerhört sårbar miljö att utvinna olja i.Jag vill få svar på frågorna. Hur skyddar vi grodan? Hur skyddar vi ? Hur får vi företag att inte exploatera där det inte går att exploatera på ett hållbart sätt? Hur ska vi få företag att värna de mänskliga rättigheterna och miljön? Jag tackar för frågorna, som naturligtvis är viktiga. Vi strävar på olika sätt efter att få ned den totala mängden utsläpp, och utsläppsminskningarna värnar självklart också grodan som efterfrågades samt andra arter i vår miljö. Det är väldigt angeläget att börja med att se till att de länder som är på väg upp i utsläpp - mätt i antal kilo koldioxid och annat - på olika sätt fås att förstå att det inte är någonting som de kan fortsätta med. Vi vet att ett av de stora länderna i öst har sagt att de är på väg upp i tillväxt, ekonomi och annat och har samma rätt som vi hade att få chansen att släppa ut innan de börjar minska. Det är ett resonemang som inte alls är hållbart. Därför är det viktigt att i första hand stötta det landet och de länderna till att förstå att det inte fungerar samt att hjälpa dem med teknik, attityder och mycket annat. Det är svaret på det ena.Det andra gällde att stoppa oljeutvinning i . Det är naturligtvis en diskussion som fortsätter att föras i olika forum. Jag vet inte om man klarar av att stoppa det. Jag är lika osäker på det som är. Om man kan klara en oljeutvinning på ett hållbart sätt kan vi ha olika åsikter om. Olyckor kan alltid hända vid sådan utvinning. Problemet är ändå först och främst den ökade totala mängd olja som kommer att användas. Den kommer självklart att öka utsläppen. Som jag sade först får vi se till att det inte blir en ökad användning, framför allt kanske i de länder som ökar sin utsläppsandel totalt sett. Jag kan hålla med om att det är väldigt bra om vi kan få de länder som ökar sin andel att inte göra det. Men att bara få dem att förstå att de inte ska öka utsläppen räcker inte, utan det måste också till konkreta åtgärder. sade att vi skulle hjälpa dem på något sätt, men sade inte alls hur. Är det inte så att vi faktiskt ska förse dessa länder med ren teknik på en gång, om det nu är det som behövs? I stället låter vi länder gå omvägen med fossila bränslen, till exempel genom att säga ja till att bevilja Världsbankslån till kolkraftverk i . Det är inte särskilt smart, om det är så att vi ska hjälpa dessa länder att minska utsläppen.Folkpartiet är ett parti som ofta talar om rättigheter. Därför skulle jag vilja fråga dig hur du ser på möjligheten att ge naturen egna rättigheter. Det skulle i så fall kanske vara ett större skydd än alla de halvmesyrkonventioner och annat som vi lyckas komma överens om men som är lätta att ta sig runt.Jag förstår att det är ett väldigt främmande sätt att tänka, men utifrån det jag sade i mitt anförande tidigare tycker jag att vi måste börja tänka ur ett annat perspektiv, även vi i väst, tänka mer utifrån att vi inte är de enda som har rättigheter på denna jord. Vi har också en skyldighet att ge andra arter deras rättigheter. Det finns ingenting som säger att vi är de som ska ha makt över allt annat på denna jord. Hur ser på de konstitutioner som och har tagit fram ? Jag tackar för frågan vad gäller rättigheter för natur och växter. Jag är inte så påläst att jag kan ge något bra svar i den delen. Men självfallet är det intressant att diskutera olika alternativ och förslag, så jag ska med glädje ta del av just denna del och sätta mig in i vad den innebär. Jag har svårt att visualisera vad det skulle innebära för oss här i eller västvärlden, men det är som sagt självklart att det alltid är intressant att diskutera.Däremot måste jag säga emot när det gäller dels de länder som släpper ut mycket, dels de som är på väg att bli riktigt stora utsläppare. Det handlar om att få dem att förstå att de måste ändra attityd och komma överens. Oavsett om vi sedan kallar det kommission eller något annat är den typ av toppmöten som vi anordnar inom FN:s ram i , eller till för att kunna resonera och diskutera och försöka få dessa länder att förstå och också inordna sig i någon form av regelverk. Det tar tid, men man måste ånyo försöka. Vi kan inte ge upp den delen. Vi kan inte sätta bindande regler för och ställa krav på andra nationer, utan det måste ske i en gemensam kontext.Jag tror att det är viktigt att kunna visa på att det finns teknikmöjligheter. ligger långt framme inom en del miljöteknikområden. Vi kan exportera och se till att ge know-how till länder som tar emot det och ser till att använda det.Detta är en viktig fråga som vi måste fortsätta att diskutera. Jag tror att den typ av konferenser vi har i ändå är ett av många avstamp för att komma små, små steg vidare. Jag tror inte att man ska förvänta sig underverk på någon av dem, men det är viktigt att känna att vi tar en bit i taget och att vi kommer att gå vidare. Jag tror att droppen urholkar stenen, så i det här fallet är jag övertygad om att de här länderna pö om pö ändå sakta kommer att förstå vad det innebär att inte inordna sig i ett gemensamt regelverk för klimatets bästa. väckte en motion i om miljöfrågor. Jag tror att det var den första miljömotion som har väckts i något parlament. Det är intressant, fru talman, att ändå påminna om när vi nu talar om internationell hållbar utveckling.Som har sagts hade vi en konferens här i . Det var den första internationella miljökonferensen. På denna grund kom sedan . kommer på nytt. , fru talman, är det vår ambition från sida att ska vara klimatneutralt. Vi har en tydlig bild av att vi ska kunna klara det mål som FN:s klimatpanel och FN har kommit fram till: max två graders temperaturhöjning. Måhända blir det mindre än så. Målet är alltså max två grader.Detta är utmaningen, fru talman. Det är en stor utmaning, inte minst med tanke på det fru talmannen och kanske andra hörde från , där det i ett antal delstater visade sig att uppåt av naturvetenskapslärarna tog klimatfrågorna som frågor som var mer eller mindre påhittade. De lärde ut att detta inte var någonting som människan hade åstadkommit. Det är en bit av världens verklighet och de utmaningar vi står inför, fru talman.Men det är bra att vi har en debatt här , i den här kammaren. kommer klimatfrågorna och hållbarhetsfrågorna att flytta in i en annan del av när den stora konferensen + 40 hålls. Det är en viktig konferens, för den är en del i arbetet för att bygga . Det handlar om grön ekonomi, och det handlar om utveckling. Jag hoppas att fler i har möjlighet att delta i de debatter och de samtal som kommer att äga rum här i huset, men kanske också på andra ställen i . Det finns stora möjligheter att följa och ta del av arbetet.Fru talman! Det målas upp en motsättning mellan ekonomisk tillväxt, miljö och klimat och social utveckling. Jag tycker att man ser det tydligt när man åker runt i världen och möter de olika perspektiven. På vissa ställen är det bara ekonomisk tillväxt. På andra ställen är det, naturligt nog, social utveckling. På några ställen försöker man ändå förena de tre delarna för att bygga en hållbarhetsagenda.Det är detta det handlar om. Det var det som egentligen var grunden i : att skapa en hållbar agenda och att försöka förena de tre viktiga delarna, för de förutsätter varandra. Det var vad man då var överens om. Jag hoppas att vi om drygt en månad i ska kunna ta ytterligare steg på vägen i arbetet med att skapa en gemensam agenda för ekonomisk, miljömässig och social utveckling. Det är dit vi vill.Det bidrag som jag hoppas att vi ska kunna ge från svensk sida förutom när det gäller kemikalier och annat gäller frågan om den gröna ekonomin. Jag hör att många ifrågasätter den och funderar på vad det är för någonting. Jag hoppas att vi ska kunna presentera underlag för att komma vidare i diskussionen, för det är en viktig pusselbit.Sternrapporten har av många uppfattats som ett viktigt dokument när man diskuterar grön ekonomi och grön utveckling. Sternrapporten pekar ut kostnaderna, fru talman, men inte intäkterna. En viktig del för att försöka förena och för att försöka ge länder som kämpar för ekonomisk utveckling en möjlighet att ta sig ur fattigdom och fattigdomsmiljöer är att visa att det finns vinster i grön ekonomi. Det finns en ekonomisk grön utveckling som leder framåt.Jag hoppas att EU ska kunna vara med på detta tåg, och jag hoppas framför allt att vi ska kunna fortsätta tillsammans med och och arbeta för de hållbarhetsindikatorer som också är en viktig del i att försöka skapa förutsättningar för en gemensam agenda. är ett steg på vägen till någonting mer. Vi siktar mot , fru talman, då vi ska försöka få ihop de olika agendor som finns.Vi har sett konferenser komma och gå. Det finns en konferenströtthet. I var det entusiastiskt. Då var världen full av förhoppningar. hade fallit, och möjligheterna såg näst intill ofantliga ut. Sedan fick vi Kyoto, där man skulle försöka lösa klimatfrågorna och klimatavtalet. Det lyckades så där. Men vi fick ändå en klimatregim som vi förhoppningsvis skulle föra vidare i . Det lyckades inte alls, får man väl säga. Motsättningarna globalt är så stora. Det måste vi också från svensk sida respektera. tog oss lite längre, och i om drygt en månad kommer vi förhoppningsvis ytterligare en bit framåt.Men det är en ny värld där ute. Vi har hört det när vi pratar bistånd, och vi hör det när vi är ute och diskuterar klimat, miljö och utvecklingsagenda. Vi kunde höra när vi var i hur man då byggde för en ny utmanare till , , genom det syd-syd-samarbete som , , , och är inne och resonerar om.Det finns inte ett enda system , utan det finns många som konkurrerar om agendan. Det är någonting som vi måste ta fasta på och respektera när vi diskuterar. Vi kan se att av utsläppen av växthusgaser sker inom de länder som fortfarande har ett Kyotoåtagande. Huvuddelen av de totala utsläppen rör andra länder. Det är ett dåligt tecken att , och lämnade Kyotoregimen nu senast i . Jag hoppas att det kan samlas ihop de kommande åren.Detta visar svårigheterna och utmaningarna, men det innebär inte att vi inte ska vara beredda att frejdigt ta oss an dem och möta dem. Vi måste försöka bygga koalitioner och hitta de byggstenar som krävs för att nå en hållbar agenda, till exempel hållbarhetsindikatorer med , och , som jag också tror är med nu.Fru talman! Vi i ska ta vårt ansvar här hemma, men vi ska också göra det tillsammans i och globalt. Jag och hoppas att vi ska nå en hållbar agenda till 2015 där vi kan förena utvecklingsmålen med de klimat- och miljömål som finns.Fru talman! Precis som en gång så klokt uttryckte det är det ont om jordklot, och vi måste vara rädda om det vi har. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. säger att ska vara klimatneutralt . Jag skulle vilja veta hur agendan ser ut för att vi ska nå dit. Vilka konkreta åtgärder tänker sig ? Innefattar det att vi inte ska importera produkter som inte är tillverkade på ett klimatneutralt sätt från utlandet? Sådana produkter skulle ju innebära att vi får in utsläpp utifrån som räknas som utsläpp någon annanstans.Hur ställer sig till det faktum att vi tog bort skatten på handelsgödsel? Det borde inte vara så smart egentligen. Hur ska vi göra med den ökade köttkonsumtionen, som också innebär ökade klimatutsläpp? Jag skulle vilja höra om de konkreta åtgärder som vi tidigare inte har hört någonting om och som jag frågade om i tidigare replikskiften. Jag hör att och vill göra väldigt mycket, men ni har ju ett antal andra partier med er också. Det blir kanske inte så lätt att nå dit ni skulle vilja nå.Jag har också en annan fråga som handlar om skyddade naturområden. Om vi jämför oss med andra EU-länder har vi väldigt få skyddade naturområden i . I , som annars är en miljöbov i det stora hela, har de områden där 40, är skyddade naturområden. I ligger vi kanske på en tiondel. Vad ska göra i den delen? Ambitionen att ska vara klimatneutralt till 2050 är naturligtvis en tuff utmaning. De exakta planerna är inte klara . Det är en del av uppdraget att titta på hur vi kommer att kunna förena oss inom EU och globalt. Det påverkar det vi måste göra själva. En av utgångspunkterna har varit det så kallade 20-20-20-målet, det vill säga att vi ska ha reducerat våra utsläpp till 2020.Det är vår ambition att vi successivt ska ta oss framåt. Det var också därför som vi nu kunde få en presentation av nya åtgärder när vi ska förändra ett av de områden där vi behöver göra insatser, nämligen transportsektorn. Boendet, transporterna och industrin är viktiga när det gäller våra utsläpp.Från 1993 till 2003 har hushållen och den offentliga sektorn minskat sina koldioxidutsläpp . Det är ett exempel. Men har konsumtionen ökat. Vi konsumerar väldigt mycket europeiskt, och i och för sig nu också kinesiskt. Vi vill se en fri handel. Vi vet att en fri handel är en viktig förutsättning för utveckling globalt. Vi skulle gärna se ett grönt för att på det sättet kunna säkerställa att de gröna frågorna inte blir ett hinder. En av de saker som vi ofta hör när vi vill införa gröna regler är: försöker ni på nytt lägga upp handelshinder. svar får mig att tänka på kärnkraftsomröstningen . skulle vi ha fasat ut kärnkraften i . I den frågan var och på samma linje. Vi skulle inte ha någon kärnkraft kvar i efter 2010. Men vi vet att det inte blev så. Vi ställer upp målet att vara klimatneutralt , men om vi väntar för länge är risken att vi hamnar i samma situation som vi hamnade i när det gäller kärnkraften. Därför måste vi sätta fart . Det måste vara ett brett upplägg som alla står bakom.Jag förstår att det är helt omöjligt att vi alla kommer att stå bakom alla önskemål, men det jag ser som det stora problemet med den regering vi har är hur ni ska få med er på allt det som ni egentligen skulle vilja genomföra. Det är inte alls lika svårt att få med oss eller Socialdemokraterna, skulle jag tro, när det gäller miljöfrågorna. Där har ni verkligen en uppgift där vi kan stötta, men sedan vill vi kanske gå ännu längre när det gäller det svenska jordbruket och annat.Jag fick inte riktigt svar på hur de produkter som vi importerar ska vara i förhållande till det vi gör här. Ska de också vara klimatneutrala, för annars är vi inte klimatneutrala? Därför måste det till ett mycket stort internationellt arbete.Jag fick inte heller något svar på hur det ser ut med de svenska skyddade naturområdena i förhållande till den stora mängd skyddade naturområden som finns i andra delar av . frågar på nytt om import av produkter. Jag försökte svara på den frågan även om det kanske var svårt att uppfatta. Jag pratade om det gröna och om att hitta ett internationellt regelverk som säkerställer att man tar miljöhänsyn. Jag hoppas dessutom att vi ska nå ett globalt klimatåtagande. Det kommer naturligtvis att påverka förutsättningar för handel, precis som andra saker. Jag vill se handel, och jag är inte negativ till att man räknar med konsumtion i det sammanhanget. Men det viktiga är att fokusera på det vi kan göra här hemma med vår egen produktion och att vi kan ta hand om det man kallar biffen, bostaden och bilen. Det är de viktiga delarna att försöka hantera.När det gäller skyddade områden har vi i ställt oss bakom ett miljömål. Vi jobbar för att leva upp till det miljömålet. Vi har ett förhållningssätt till skyddade områden som inte nödvändigtvis innebär att staten ska gå in och lägga en död hand över områdena. Den enskilda skogsbrukaren har vårdat och skött sitt landskap på ett sätt som är mycket värdefullt för den biologiska mångfalden, artrikedomen, och för landskapet som sådant. Vi tror verkligen att det finns ett stort engagemang och ett stort intresse - vi har sett att det är så - för att skydda områden utan att göra dem till naturskyddsområden, nationalparker eller något annat som skulle krävas enligt syn. Utskottet behandlar som bekant i detta betänkande om hållbar utveckling, även kallad + 20, samt ett antal motioner från allmänna motionstiden om internationella miljöfrågor.Frågan om hållbar utveckling är en bred och stor fråga där många aspekter måste beaktas för att man ska kunna uppnå en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Eftersom miljö- och klimatfrågan alldeles uppenbart är en global fråga som kräver globala insatser välkomnar vi initiativet att utifrån + 20-konferensen försöka komma fram till breda överenskommelser som kan ge effekter på ett globalt plan. Om koldioxidutsläppen globalt ska minska och om vi ska uppnå resultat på andra viktiga områden för en hållbar utveckling är det en förutsättning att länder som , och också minskar sina utsläpp och är med och samarbetar.Fru talman! ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. Naturen förser oss med de mest nödvändiga förutsättningarna för vårt livsuppehälle såsom mat, vatten och syre. Det finns även viktiga skönhetsvärden inbäddade i naturen som vi tror är nödvändiga för att fylla våra själsliga behov och möjliggöra en hög livskvalitet.Sverigedemokraterna ser också omsorgen om djuren som ett mått på hur utvecklat ett samhälle är, och vi strävar efter ett samhälle där djuren inte behöver utsättas för något onödigt lidande.Sverigedemokraterna betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande. Försiktighetsprincipen är således central inom miljöpolitik både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen.Fru talman! Förvaltarskapstanken, det vill säga strävandet efter att inte lämna över vår hembygd, vårt land, vår kontinent och vår planet i ett sämre skick till våra barn än vad den befann sig i när vi tog över ansvaret för den av våra föräldrar, är central för politik inom alla områden men är kanske särskilt vägledande inom just miljöområdet. Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. Utifrån det instämmer vi i regeringens ståndpunkt kring vikten av ett hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske.När jag bodde i tyckte jag att det var förfärande att höra om hur man använde sig av fiskemetoder som sprängde bort hela korallrev med allt känsligt liv som finns där. Gällande hållbart skogsbruk vill vi också lyfta fram vikten av att stävja skövlingen av regnskogar. I regnskogarna finns en enorm rikedom av djurarter och växtarter - däribland en stor del av världens grodor, som också har kommit upp i dagens debatt. Flera folkgrupper lever också i regnskogarna, till exempel i . Skövlingen av regnskogen påverkar vårt klimat negativt. anser därför att denna fråga bör lyftas upp mer i satsningar på miljö och klimat internationellt.Fru talman! Målet om ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom medvetandegörande, forskning och teknisk utveckling samt positiva incitament till omställning mot ett mer hållbart levnadssätt. Att utveckla och exportera internationellt gångbar ny teknik är också något som vi anser att bör satsa på. Därför välkomnar vi att regeringen anser att slutdokument bland annat ska ge starka signaler om att näringslivets expertis, resurser och innovationskraft bättre måste tillvaratas i arbetet för hållbar utveckling.I betänkandet lyfter utskottet också fram vikten av att involvera klimat- och miljöfrågor i biståndet, vilket också är något som lyft fram i sin biståndspolitik där vi ökat anslaget till miljösatsningar i biståndet. Om utvecklingsländerna ska nå målet om en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att motverka en än mer negativ påverkan på vår miljö.I utvecklingsländer är många människor helt beroende av naturresurser i omgivningen för att överleva, och samhällena är sårbara för naturkatastrofer. Det är därför bland annat viktigt med insatser som kan förebygga, så att konsekvenserna av naturkatastrofer inte blir lika omfattande.Fru talman! Bland de områden som regeringen ser det som viktigt att Riomötet ger starka signaler om hör också frågan om tillgång till och hållbart utnyttjande av energi, vatten och sanitet. Just frågan om vatten och sanitet har tidigare lyft i en motion gällande biståndets satsningar på miljö och klimat.Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. I många länder släpps orenat vatten ut i vattendrag från industrier och hushåll. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. När det saknas latriner hamnar oftast avföringen i naturen på landsbygden, i avloppsdiken eller i storstädernas slumområden. Därmed förorenas mat och dricksvatten av flugor, och dessutom kan detta spridas vidare till brunnar och andra vattentäkter via regnvattnet.Detta är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem. Att få i sig vatten med mänsklig avföring kan vara förenat med livsfara. Det innehåller mängder av skadliga bakterier och virus. dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet.Därför hoppas vi att + 20-konferensen kan komma fram till slutsatser om hållbara lösningar för tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet i utvecklingsländer.Med detta vill vi yrka bifall till utskottets förslag i detta betänkande. politik för global utveckling syftar till att minska världsfattigdomen genom en globalt hållbar och rättvis utveckling. hölls den första globala miljökonferensen i med inrättandet av FN:s miljöprogram, , som följd. definierade hållbar utveckling som utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov.För oss kristdemokrater är detta en definition som bör vara vägledande för våra ansträngningar att göra världen mer hållbar. Det är en definition som ligger väl i linje med den kristdemokratiska förvaltarskapstanken. Vi människor har ett ansvar att bruka och bevara, inte förbruka, vårt samhälle, vår ekonomi och vår miljö.Dagens slit- och slängsamhälle inverkar negativt inte endast på vår generation. Det riskerar att drabba våra barn och barnbarn mycket hårdare än det har drabbat oss. Vi har ett gemensamt ansvar att förhindra att så sker.År 1992 hölls om hållbar utveckling i . Det var ett möte som mynnade ut i att handlingsprogrammet antogs. En bred ansats till hållbar utveckling vann stort stöd och undertecknades.Den 20-22 juni möts världens ledare återigen i . Det uttalade syftet med mötet är att stärka förutsättningarna för en grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling liksom att etablera ett globalt, institutionellt ramverk för att säkra en sådan utveckling.Fru talman!