bet · GZ01MJU11 · 2012-03-01 00:00:00 — 2011/12:MJU11 Övergripande miljöfrågor m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet sammanlagt 29 motionsyrkanden som rör övergripande miljöfrågor m.m. från den allmänna motionstiden . De frågor som tas upp avser bl.a. den politiska samstämmigheten inom miljöpolitiken, miljöprövningar enligt , markanvändning, miljöanpassade transporter, vissa tillstånds- och ersättningsfrågor, buller och GMO. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att det pågår ett beredningsarbete inom som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 7 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2011/12:C268 yrkande 2, 2011/12:MJ251, 2011/12:MJ348, 2011/12:MJ382 yrkande 4 och 2011/12:MJ402. Reservation 1 (S) avslår motion 2011/12:MJ473. Reservation 2 (MP, V) avslår motionerna 2011/12:MJ299 yrkandena 1 och 2, 2011/12:MJ355 yrkandena 13 och 2011/12:MJ420. avslår motionerna 2011/12:C261 yrkande 2, 2011/12:MJ411 och 2011/12:MJ449. Reservation 3 (MP) avslår motion 2011/12:MJ447 yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (SD) Ersättning vid inrättade av vattenskyddsområde avslår motion 2011/12:MJ339. avslår motion 2011/12:T419 yrkande 3. Reservation 5 (V) avslår motionerna 2011/12:T471 yrkande 11, 2011/12:MJ254 och 2011/12:MJ456. Reservation 6 (MP, V) avslår motion 2011/12:MJ376 yrkande 19. Reservation 7 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 29 motionsyrkanden om övergripande miljöfrågor från den allmänna motionstiden . Av dessa tar sex yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Motionerna tar upp frågor som handlar om den politiska samstämmigheten inom miljöpolitiken, miljöprövningar enligt , markanvändning, vissa tillstånds- och ersättningsfrågor, miljöanpassade transporter, buller och GMO. Några motioner tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns 7 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att den politiska samstämmigheten i miljöfrågor bör utredas (S) samt förslag som rör miljöprövningar enligt (S, M, MP). Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP, V). Enligt motion MJ382 (S) yrkande 4 ska inte politiska beslut eller annan myndighetsutövning inom olika områden motverka en effektiv miljöpolitik. Det behövs därför en övergripande utredning om vilken politisk samstämmighet som råder inom miljöområdet. I motionerna MJ251 (S), MJ348 och MJ402 (båda M) diskuteras miljöprövningen. Motionärerna uppmärksammar bl.a. att den miljömässiga prövningen i samband med olika företagsinvesteringar, tillstånd eller prospekteringar kan bli mycket lång. Den utdragna processen kan innebära att företagen förorsakas orimliga kostnader. I de sistnämnda motionerna begärs att en översyn ska genomföras. Även i motion MJ473 (MP) förordas att genomslag när det gäller att uppfylla miljöambitioner bör ses över. Det finns enligt motionärerna indikationer på att miljöambitionerna inte uppfylls. Det finns många exempel, bl.a. i samband med införlivandet av i svensk lagstiftning. Kommissionens uppföljningar och överträdelseärenden mot tyder på att det finns problem. I motion C268 (S) yrkande 2 påtalas behovet av en översyn av bestämmelser när det gäller sanktionsavgifterna vid överträdelse av bestämmelser. Syftet är att uppmana den felande att göra om och göra rätt utan att ta ut straffavgiften. Inledningsvis vill utskottet uppmärksamma att fattade beslut om inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. Beslutet grundades på regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete m.m. (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). För att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna aviserade regeringen i propositionen att en parlamentarisk beredning skulle inrättas. Miljömålsberedningen inrättades och biträds av experter och sakkunniga från myndigheter, och icke-statliga organisationer. Miljömålsberedningens övergripande uppdrag ska gälla . Av direktiven framgår att beredningen kommer att få tilläggsdirektiv inom de områden som regeringen prioriterar. Beredningens arbete ska utvärderas (dir. 2010:74). Miljömålsberedningen ska hantera frågor som kräver politiska avvägningar eller som är särskilt komplexa och ska ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsperspektiv. Vidare framgår att beredningens uppgift är att föreslå strategier inom områden som regeringen prioriterat. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen och som därigenom kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Strategier inom komplexa områden är ofta målövergripande och kan därför bidra till att generationsmålet och flera miljökvalitetsmål nås. Beredningen lämnade sitt första delbetänkande, Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). Delbetänkandet innehåller ett förslag till handlingsplan för hur strategier bör utvecklas i miljömålssystemet i förhållande till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Ett andra delbetänkande lämnades , Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34). Beredningen har bl.a. utrett behovet av etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald. Mot bakgrund av redovisningen ovan finner utskottet att syftet med motion MJ382 (S) yrkande 4 kan anses tillgodosett. Motionen kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller motionsförslagen om miljöprövningar vill utskottet peka på såväl genomförda som planerade förenklingar och effektivisering av miljöprövningarna. Utgångspunkten för utskottets ställningstagande är att industriella verksamheter är betydelsefulla för tillväxt och för att skapa nya jobb, men sådana verksamheter kan ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser har därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser. Utskottet konstaterar att det genom har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att skyddet för såväl människors hälsa som miljön upprätthålls. Prövningen enligt inbegriper också de EU-krav som ställs på miljöprövningen. Enligt utskottets mening sker det en ständig utveckling av miljölagstiftningen. En anledning till detta förhållande är det arbete som bedrivs inom EU. Ett aktuellt exempel är genomförandet av EU:s industriutsläppsdirektiv, dvs. och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar). För att förbättra gemenskapspolitiken för industriutsläpp föreslog en översyn av den gällande lagstiftningen. Detta resulterade i en omarbetning av IPPC-direktivet och sex befintliga sektorsdirektiv, som rör industriverksamhet och energiproduktion, till ett enda direktiv om industriutsläpp, IED. Direktivet ska vara genomfört . , som tillsattes av regeringen, överlämnade ett förslag om hur viktiga delar av direktivet ska genomföras. Utskottet konstaterar vidare att utöver de förändringar som sker till följd av EU-samarbetet pågår kontinuerligt ett nationellt arbete med att se över och förbättra olika delar av miljölagstiftningen. Exempelvis har ett antal förändringar genomförts som syftar till en effektivare miljöprövning enligt . Det övergripande syfte med är att driva utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Utskottet anser att möjligheten att svara mot denna grundprincip förutsätter att samtliga led med prövning, tillsyn m.m. fungerar effektivt. Lagstiftningens mål om en hållbar utveckling kan endast nås om det finns ett effektivt och kompetent prövningssystem för de mål och ärenden som prövas enligt balken. Utskottet vill därför framhålla beslut, som grundades på förslag från regeringen, om att reformera prövningsorganisationen för miljömålen genom att inrätta de nya mark- och miljödomstolarna. Miljömålen, målen enligt och fastighetsmålen har sinsemellan många likheter. I syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av dessa mål bildades fem nya domstolar . Utskottets förväntningar är att en sammanhållen domstolsorganisation leder till en effektivare handläggning med kortare handläggningstider eftersom resurser och kompetens kan användas på ett ändamålsenligt sätt. På så sätt kan genomslaget för miljölagstiftningen öka. Utskottet har vidare erfarit att det pågår ett arbete inom med att med ta fram ett förslag om nya bestämmelser i om miljökonsekvensbeskrivningar. Arbetet utgår från de översyner som har gjorts för att åstadkomma en tydligare lagstiftning som på ett bättre sätt tillgodoser att myndigheters, enskildas och verksamhetsutövares resurser används där de gör störst miljönytta (se vidare SOU 2009:45 Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar och Ds 2009:65 Enklare lagtext om miljökonsekvensbeskrivningar). Enligt vad utskottet inhämtat har planer på att lämna en proposition . Slutligen bör uppmärksammas att det pågår en översyn när det gäller hur handläggningstiderna för miljötillstånd till mindre miljöfarlig verksamhet kan effektiviseras och bli kortare. Regeringen beslutade om uppdrag till vissa länsstyrelser när det gäller den verksamhet som avser prövning av ansökan om tillstånd till mindre miljöfarlig verksamhet, s.k. B-verksamheter. Uppdraget avser att förbereda och genomföra beslut om att koncentrera prövningen av B-verksamheten till färre länsstyrelser än (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). På grundval av denna redovisning konstaterar utskottet att såväl genomförda som pågående förändringar av miljöprövningen syftar till att effektivisera processen, dvs. att göra prövningen snabbare och enklare utan att åsidosätta hälso- och miljöskyddskraven. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna MJ251 (S), MJ348, MJ402 (båda M) och MJ473 (MP) kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller motionsförslaget om en översyn av sanktionsavgifterna vid överträdelse av bestämmelser vill utskottet nämna att inom miljörätten finns två olika sanktionstyper: miljösanktionsavgifter och straffbelagda gärningar. Miljösanktionsavgifter är en administrativ sanktion som tas ut av näringsidkare som i sin verksamhet överträder vissa miljöskyddsregler. Till skillnad från de straffbelagda gärningarna krävs det inte uppsåt eller oaktsamhet för att miljösanktionsavgift ska tas ut utan det räcker med att en överträdelse rent objektivt kan konstateras. På miljöstraffrättens område finns vidare ett stort antal s.k. blankettstraffstadganden. Detta är en lagstiftningsteknik som innebär att den straffbelagda gärningen inte finns beskriven i straffbestämmelsen. I stället hänvisar straffstadgandet till andra bestämmelser där handlingsregeln framgår. Detta rör sig ofta om förordningar beslutade av regeringen och föreskrifter beslutade av en myndighet eller kommun. Av nyare rättspraxis följer att regeringsformens normgivningsregler lägger hinder i vägen för att sanktionera åsidosättande av en handlingsregel som meddelats av en förvaltningsmyndighet med fängelsestraff, om detta sker genom ett blankettstraffstadgande. Utskottet har efter förslag från regeringen i betänkande 2005/06:MJU25 sanktionssystem m.m. beslutat om att renodla sanktionssystemet så att miljösanktionsavgifter vilka är snabba, tydliga, schabloniserade och enkla ska användas för förseelser som är mindre allvarliga medan de mer allvarliga förseelserna omfattas av straffansvar. För att det fortfarande ska finnas kraftfulla möjligheter att ge uttryck för samhällets reaktioner på brott begångna i näringsverksamhet är en viktig del av denna renodling också en förstärkning av systemet med företagsbot. Utskottet konstaterar att tillsynsmyndigheterna har vissa möjligheter att avstå från att ta ut avgiften om det t.ex. vore oskäligt med hänsyn till sjukdom eller att överträdelsen berott på en omständighet som inte kunnat eller borde ha förutsetts eller som den avgiftsskyldige inte kunnat påverka (se vidare 30 kap. 2 § ). Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion C268 (S) yrkande 2 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om dels markanvändning vid infrastrukturinvesteringar (C), dels exploatering av (M). Jämför särskilt yttrande 1 (S). I motionerna MJ299 (C) yrkandena 1 och 2 samt MJ420 (C) uppmärksammas markanvändningen vid infrastrukturinvesteringar. Man behöver enligt motionärerna ställa krav på att sådana investeringar ska balanseras med respekt för ägande- och nyttjanderätten och samhällets krav på ökad biologisk produktion i större utsträckning än . Det behövs en översyn av den aktuella lagstiftning som styr planering och anläggning av all infrastruktur. I motion MJ355 (M) yrkandena 13 uppges att åtskilliga hektar av våra bästa och mest högproduktiva åkerjordar exploateras . Hur kommunerna hanterar frågan om exploatering av värdefull är därför mycket viktigt att följa upp. Motionären föreslår att olika åtgärder ska vidtas för att ge värdefull ökat skydd. Utskottet anser att motionärerna tar upp angelägna frågor. Enligt utskottets mening är det därför glädjande att regeringen har tagit initiativ till att frågan ska utredas. beslutade regeringen om att ge Miljömålsberedningen tilläggsdirektiv om att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning med syfte att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen (dir. 2011:91). I uppdraget ingår att ta fram en bred problemanalys och att utifrån denna föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Miljömålsberedningen ska vidare analysera hur begreppet långsiktigt hållbar markanvändning kan definieras. Uppdraget ska delredovisas i fråga om analysfasen med en plan för eventuella ytterligare delredovisningar . Uppdraget ska slutredovisas . Enligt vad utskottet har erfarit ingår frågor om såväl markanvändningen i samband med infrastrukturinvesteringar som exploatering av i Miljömålsberedningens uppdrag. Utskottet, som välkomnar denna inriktning, anser att det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna MJ299 (C) yrkandena 1 och 2, MJ420 (C) och MJ355 (M) yrkandena 13. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regler för utsläpp för (M), förfarandet vid miljödomstolar i ärenden som rör vindkraft och Försvarsmaktens riksintresse (MP) och tillstånd för förbränning av pellets av bl.a. animaliska biprodukter (C). Jämför reservation 3 (MP) och särskilt yttrande 2 (S). I motion MJ449 (M) uppmärksammas behovet av att se över vilka utsläppsregler som gäller för . Motionären pekar på att snart slagit i taket vad gäller tillåtna utsläpp eftersom utsläpp från marktransporter till och från flygplatsen räknas in. I motion C261 (MP) yrkande 2 diskuteras regler som rör Försvarsmaktens riksintresse i förhållande till etableringen av vindkraftverk. Motionärerna anser att det behövs en lagändring som rör förfarandet vid miljödomstolar i ansökningsmål. Det bör föreskrivas att ansökningshandlingarna och kungörelsen ska sändas till Försvarsmakten när det gäller ansökningar om vindkraftverk. Enligt motion MJ411 (C) är det inte tillåtet att elda hästgödsel som är uppblandad med strömedel som halm eller spån och har torkats och omvandlats till pellets. Försök har gjorts som visar att sådan användning är mycket effektiv och att askan med fördel och utan negativ miljöpåverkan kan användas som gödningsämne i skog och mark. Det är därför nödvändigt att förändra tillåtlighetsprövningen av pannor så att man kan förbränna animaliska biprodukter för uppvärmning. Utskottet konstaterar att har tagit ställning till ett villkor som begränsar utsläppen av koldioxid och kväveoxider (ett s.k. utsläppstak) vid . Målet avser tillämpningen av 24 kap. 8 § . Det rör en ansökan om ändring av villkor om storleken på utsläppen av kväveoxider och koldioxid. Villkoret hör till regeringens beslut för att utvidga verksamheten på flygplatsen med en tredje bana. Beslutet är taget enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. konstaterar att det saknades grund för att med stöd av 24 kap. 8 § ändra eller mildra det aktuella villkoret för . Av domskälet framgår att när det gäller att fastställa villkor för ett nytt tillstånd är förutsättningarna annorlunda. Inom ramen för ett tillståndsärende kan många av de omständigheter som åberopats beaktas och vägas mot andra intressen (Högsta domstolens dom , mål nr T 4783-08). Avslutningsvis konstateras att det pågår en tillståndsprövning enligt i domstol för hela . Motion MJ449 (M) avstyrks därmed. Beträffande motionsförslaget om vindkraftsetablering i förhållande till Försvarsmaktens riksintresse vill utskottet anföra följande. Med anledning av ett regeringsuppdrag har () genomfört en utredning om vindkraft och militära flygplatser. Av rapporten framgår bl.a. att det behövs mer kunskap och information om hur vindkraften påverkar Försvarsmaktens verksamhet och system. Man behöver vidare identifiera lämpliga områden för utbyggnad av vindkraft på ett tidigt stadium. Hanteringen av enskilda förfrågningar och ärenden behöver också utvecklas (FOI Internationell jämförelse avseende militär flygverksamhet och vindkraft beskrivning och analys Bilaga 2, FOI-2010-1964, ). Enligt uppgifter från är underlaget under beredning. Utskottet utgår från att regeringen gör de avvägningar som behövs i beredningsarbetet. Utskottet som inte vill föregripa resultatet av detta arbete avstyrker därför motion C261 (MP) yrkande 2. När det gäller frågan om förbränning av hästgödsel som kan definieras som avfall enligt definitionen i så krävs anmälan eller tillstånd för att förbränna det eftersom förbränning antingen innebär återvinning eller bortskaffande av avfall. Detta framgår av förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Bestämmelserna grundar sig på artikel 23 i det s.k. ramdirektivet för avfall (2008/98/EG) där det finns ett krav på att en sådan prövning ska ske för alla verksamhetsutövare som ägnar sig åt återvinning eller bortskaffande. Detta innebär att inte kan lätta på reglerna om vilka verksamheter som kräver tillstånd eller anmälan utan att EU ändrar sina bestämmelser. Även bestämmelserna om utsläpp från förbränning som återges i avfallsförbränningsförordningen grundar sig på EU-bestämmelser. Av förordning (EG) nr 1069/2009 (förordningen om animaliska biprodukter) framgår att anläggningar där hästgödsel förbränns ska registreras enligt EU-förordningen. Om ett godkännande inte krävs av anläggningen enligt direktiv /76/EG (avfallsförbränningsdirektivet) ska anläggningen godkännas enligt EU-förordningen. registrerar och godkänner anläggningar enligt EU-förordningen. Om hästgödsel anses vara avfall krävs alltså handläggning både enligt miljölagstiftningen och lagstiftningen om animaliska biprodukter. Detta kan då innebära att frågan om hur hästgödsel omhändertas omfattas av uppdrag (dir. 2011:66). Med hänsyn till detta föreslår utskottet att motion MJ411 (C) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ersättning till fastighetsägare när det gäller dels vindkraftsetableringar (SD), dels inrättande av vattenskyddsområde (M). Jämför reservation 4 (SD). I motion MJ447 (SD) yrkandena 1 och 2 uppmärksammas negativa konsekvenser av att bygga vindkraftverk. Motionärerna föreslår dels en lagstiftning om att de som etablerar vindkraftverk ska ersätta kringboende för eventuellt sänkt fastighetsvärde, dels att de ekonomiska konsekvenserna för närboende ska utredas. Enligt motion MJ339 (M) behöver fastighetsägarens rätt till ersättning i samband med att vattenskyddsområde inrättas klargöras (31 kap. 4 § ). Det finns enligt motionären annan praxis som kommuner kan åberopa som innebär att den enskildes rätt till ersättning kan kringgås. Utskottet behandlade motionsförslag om ekonomisk kompensation till fastighetsägare vid vindkraftsetableringar (. 2010/11:MJU10). Utskottet redogjorde för de bestämmelser som finns i 32 kap. enligt följande. En fastighetsägare som bedriver verksamhet på fastigheten är skyldig att betala skadestånd om verksamheten orsakar skador på omgivningen. Detsamma gäller den som brukar fastigheten i sin näringsverksamhet. Skada som inte har orsakats med uppsåt eller genom vårdslöshet ersätts dock bara om skadan är av någon betydelse och i den utsträckning den störning som har orsakat skadan inte skäligen bör tålas med hänsyn till förhållandena på orten eller dess allmänna förekomst under jämförliga förhållanden. Skadestånd kan betalas för skador som uppstått till följd av bl.a. buller, skakningar eller andra liknande störningar. Exempel på en annan liknande störning kan vara förfulning av landskapsbilden eller av utsikten, s.k. estetiska immissioner. Under vissa förutsättningar kan också ägaren till en fastighet som drabbas av störningar begära att den som bedriver verksamheten ska lösa in hela eller delar av den drabbade fastigheten. Frågor om skadestånd och inlösen avgörs av miljödomstolen. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet de då aktuella motionsförslagen. Utskottet finner inte skäl att ompröva sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därför motion MJ447 (SD) yrkandena 1 och 2. När det gäller motionsförslaget om fastighetsägarens rätt till ersättning i samband med att vattenskyddsområde inrättas vill utskottet hänvisa till proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag. Av propositionen framgår att regeringen föreslår att bestämmelsen i 2 kap. regeringsformen om egendomsskyddet ändras så att huvudprincipen om full ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande tydliggörs. Vidare införs ett tillägg i bestämmelsen som innebär att vad som följer av lag gäller i fråga om rätt till ersättning vid rådighetsinskränkningar som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl. Regeringen uppger att en utredning bör ges i uppdrag att se över ersättningsrätten vid rådighetsinskränkningar som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl. Enligt uppgift från bereds ett direktiv till en sådan utredning med uppdrag att behandla ersättningar vid vissa rådighetsinskränkningar. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det krävs någon åtgärd från sida. Motion MJ339 (M) kan därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om miljöanpassade transporter i staten (V). Jämför reservation 5 (V). Enligt motion T419 (V) yrkande 3 har staten en viktig roll när det gäller att ställa om till ett hållbart samhälle och minska transportberoendet. Staten bör därför föregå med gott exempel genom att använda effektiva och miljöanpassade transporter. Alla myndigheter bör anta en trafiksnål resepolicy. Utskottet anser att det är angeläget att staten föregår med gott exempel när det gäller miljöarbetet både generellt och inom särskilda områden som exempelvis miljöanpassade transporter.