bet · GZ01KU21 · 2012-06-07 00:00:00 — 2011/12:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen m.m. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen m.m. I detta betänkande behandlas regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 2011/12:75), regeringens redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden (skr. 2011/12:65), riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (redo. 2011/12:RS4) samt en följdmotion väckt med anledning av den förstnämnda redogörelsen. Utskottet noterar att den tidigare gynnsamma utvecklingen vad gäller en minskning av ej slutbehandlade riksdagsskrivelser och en ökning av andelen slutbehandlade tillkännagivanden har brutits, vilket är olyckligt. Mot bakgrund av påpekanden från bl.a. socialförsäkrings- och näringsutskotten konstaterar att vissa beredningsåtgärder i ett begränsat antal tillkännagivanden har fördröjts. förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska bli beaktade. På sitt eget område konstaterar bl.a. att ett tillkännagivande i frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen ännu inte har slutbehandlats. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till i frågan. Med anledning av vissa iakttagelser inom ramen för ärendet föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om vikten av att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande bör påbörjas . Utskottet föreslår att lägger regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till handlingarna och att följdmotionen avslås. Vidare föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om internationella barnbortförande och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om vikten av att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande bör påbörjas . Tillkännagivande om den fortsatta beredningen av frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till i frågan. Regeringens redogörelse om behandlingen av skrivelser 2011/12:K10 av m.fl. (S) yrkandena 15 och lägger skrivelse 2011/12:75 till handlingarna. Regeringens hantering av ärenden om internationella barnbortföranden lägger skrivelse 2011/12:65 till handlingarna. Behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen lägger redogörelse /12:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (FP). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2011/12:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen överlämnades . Med anledning av skrivelsen väcktes en följdmotion, se bilaga 1. Regeringens skrivelse 2011/12:65 med en redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden överlämnades till . Redogörelse till 2011/12:RS4 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades av riksdagsstyrelsen . beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över skrivelsen med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Yttranden har inkommit från skatte-, socialförsäkrings-, trafik- och arbetsmarknadsutskotten, se bilagorna 25. Utrikes- och försvarsutskotten har yttrat sig genom protokollsutdrag. Justitie- och utbildningsutskotten beslutade att inte avge något yttrande och meddelade detta till genom protokollsutdrag tillsammans med en kanslipromemoria. beslutade att inte avge något yttrande men erinrade i ett protokollsutdrag om vissa tidigare uttalanden från samt översände en kanslipromemoria. Övriga utskott beslutade att inte yttra sig och meddelade detta till genom protokollsutdrag. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redogörelserna är knutna till riksdagsskrivelserna där meddelar regeringen sina beslut. En redogörelse upptar samtliga riksdagsskrivelser som har ställts till regeringen det senaste kalenderåret och därtill samtliga äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade. Vid behandlingen av regeringens senaste skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2011/12:75, bet. 2010/11:KU21) noterade att det fortfarande rådde en viss oklarhet när det gäller regeringens redovisning av resultatet av den översyn som har efterfrågat när det gäller hur handläggningen av ärenden om bortförda barn kan förbättras och effektiviseras (bet. 2006/07:KU1, rskr. Med anledning av detta lämnar regeringen i skrivelse 2011/12:65 en redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats i en bilaga till årsredovisning, som sedan behandlats av i dess budgetbetänkande. I redogörelsen redovisas kortfattade sakuppgifter om riksdagsskrivelsernas nummer och övriga aktuella dokument (framställning, proposition, motioner, utskottsbetänkande, protokoll) och i förekommande fall uppgifter om genomförda lagändringar samt uppgifter huruvida skrivelsen är slutbehandlad eller inte. Riksdagsstyrelsen har beslutat att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska följa samma form som regeringens redovisning och har därför överlämnat redogörelse /12:RS4 till med redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av riksdagsskrivelserna. Skrivelsernas och redogörelsens huvudsakliga innehåll Skrivelse 2011/12:75 avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits den 1 januari31 . Redogörelsen omfattar också vissa senare regeringsbeslut, om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. I skrivelsen redovisas också information om regelbeståndet samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. I skrivelse 2011/12:65 redovisas översyn och förbättringsarbete med avseende på departementets uppgift som centralmyndighet för ärenden som rör internationella barnbortföranden. I redogörelse /12:RS4 redovisas behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Regeringens redogörelse om behandlingen av skrivelser Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår en följdmotion. Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför dels om att regeringen ska återkomma med ett förslag till i den fortsatta beredningen av frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen, dels om vikten av att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande bör påbörjas . Antalet gällande grundförfattningar per var 3 840, varav 1 327 lagar. Motsvarande siffror per var 3 819, varav 1 331 lagar. Antalet grundförfattningar har således ökat med 21, varav 4 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1 609. Av dessa författningar var 173 grundförfattningar (32 lagar och 141 förordningar m.m.). Den siffran kan jämföras med 2 076 , 1 608 och 1 444 . har EU-direktiv genomförts i 82 ändringsförfattningar (48 lagar och 34 förordningar) och 28 nya grundförfattningar (14 lagar och 14 förordningar), att jämföra med 59 ändringsförfattningar och 22 nya grundförfattningar respektive 43 . Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 7 500, vilket innebär en ökning med ca 200 regelrubriker jämfört med föregående år. Av skrivelsen framgår att Myndigheten för tillväxtpolitiska studier och analyser har fått i uppdrag att ta fram beräkningsstöd för hur kostnader och intäkter kan analyseras och beskrivas på ett strukturerat sätt i konsekvensutredningar. Detta uppdrag redovisades . Myndigheten har även fått i uppdrag att utifrån internationella jämförelser undersöka inom vilka regelområden och var i tillämpningen av dessa som tillväxthämmande faktorer för små och medelstora företag kan finnas. Uppdraget ska redovisas . I enlighet med uppdraget i regleringsbrevet presenterade ett nytt dataverktyg till stöd för beräkning av de administrativa kostnaderna i en konsekvensutredning. Regeringen framhåller bl.a. att de indirekta kostnader genom konkurrensbegränsningar, tillväxthinder och inflexibilitet som följer av en hög regelbörda sannolikt är mer betydelsefulla än de direkta kostnader som företagen har för att efterleva regler. Regeringens fortsatta förenklingsarbete kommer i stor utsträckning att utgå från hur företagen påverkas av regelverken samt fokusera på företagens kontakter med myndigheter. uppdrog regeringen åt och samtliga länsstyrelser att av genomföra insatser för att förenkla för företagen på såväl nivå som länsnivå. i gavs i uppdraget ansvar för att driva och samordna länsstyrelsernas arbete i denna del. Regeringen uppdrog åt 13 myndigheter att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande för företagen. gavs rollen som samordnare i arbetet. inrättade regeringen , ett rådgivande organ för regeringen och förvaltningsmyndigheter under regeringen, som ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen (dir. 2008:57 och 142). beslutade regeringen att rådets uppdrag skulle förlängas t.o.m. (dir. 2010:96). ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Rådet ska ta ställning till om regelgivarna har genomfört de konsekvensutredningar som föreskrivs och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. Rådet ska även bedöma konsekvensutredningarnas kvalitet, följa utvecklingen inom regelförenklingsområdet och lämna information och råd som kan främja en kostnadsmedveten och effektiv regelgivning. Myndigheterna ska lämna sina förslag till föreskrifter med tillhörande konsekvensutredningar till rådet i enlighet med förordningen (2011:118) om myndigheternas inhämtande av yttrande från . Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2011:71) beslutade ska rådet i större utsträckning än tidigare bl.a. i sina yttranden lämna tydlig vägledning till regelgivaren om hur konsekvensutredningarna bör kompletteras och i sin rådgivande roll prioritera stödet till kommittéerna i deras arbete med att upprätta konsekvensutredningar (dir. 2011:71). tredje årsrapport som avser rådets verksamhet redovisas nedan (se under . Regelförenkling inom Europeiska unionen Enligt regeringens skrivelse har regelförenkling varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU. framhöll i sina slutsatser , juni, att regelbördan för framför allt små och medelstora företag borde minska på EU-nivå och nationell nivå. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs slutsatser om det horisontella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt när det gäller frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa bördorna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningar och förbättra samrådet med olika intressenter. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs slutsatser om kommissionens nya förenklings- och åtgärdsprogram. antog konkurrenskraftsrådet slutsatser om arbetet med konsekvensutredningar i rådet. Europeiska kommissionen antog 2010 ett nytt förenklings- och åtgärdsprogram för att bl.a. stärka arbetet med att förenkla regler. Programmet ska gälla , och inom ramen för detta avser kommissionen att utveckla en metod för att systematiskt och i efterhand kunna utvärdera effekterna av genomförd lagstiftning. Kommissionen presenterade en rapport som belyser hur kommissionen kommer att arbeta för att stärka principen tänk småskaligt först när den tar fram ny lagstiftning. Av rapporten framgår att kommissionen kommer att använda sig av en omvänd bevisbörda när den utformar nya regler. Detta innebär att utgångspunkten är att mikroföretag ska antas vara undantagna från lagstiftningen samt att små och medelstora företag ska ha lättnader från regleringen, om det inte särskilt anges varför de ska omfattas av lagstiftningen. Med anledning av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser redovisar utskottet i sina betänkanden (se bet. 2009/10:KU21 s. 23) antalet kungjorda grundförfattningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar; se även tabell 1). Av tabellen nedan kan man utläsa att för perioden 20012011 utgjordes drygt en femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar av författningar genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att knappt en tredjedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförandet av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. När det gäller ändringsförfattningarna (som inte tas upp i detalj här) kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar är i genomsnitt strax under 1 300 stycken (där 2010 med 1 887 kungjorda ändringsförfattningar får anses utgöra ett extremfall för den nämnda perioden). Andelen ändringsförfattningar som genomför EU-direktiv uppgår till med stora årliga variationer (t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2011, men 2009 var andelen ). Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar och andelen kungjorda EU-grundförfattningar År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 12,5 (8,1) 129 (27) 20 (7) 15,5 (25,9) 135 (41) 25 (11) 18,5 (26,8) 136 (38) 37 (15) 27,2 (39,5) 162 (42) 32 (14) 19,8 (33,3) 178 (59) 85 (33) 47,8 (55,9) 347 (28) 76 (12) 21,9 (42,9) 160 (49) 48 (20) 30,0 (40,8) 207 (52) 43 (8) 20,8 (15,4) 189 (65) 22 (9) 11,6 (13,8) 173 (32) 28 (14) 16,2 (43,8) 1 952 (470) 433 (146) 22,2 (31,1) Källa: kanslis genomgång av skrivelserna 2001/02:75, 2002/03:75, 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75, 2010/11:75 och 2010/11:75. I sammanhanget användbara data fanns endast tillgängliga . redogörelser från regeringen innehåller inte så detaljerade uppgifter att en analys av författningsutgivningen kan genomföras. : Andelen uttrycks i procent. Regelförenkling utanför Europeiska unionen Av skrivelsen framgår att har arbetat med att ta fram nya rekommendationer när det gäller Regulatory Policy and Governance. Rekommendationerna kan i någon mån sägas uppdatera tidigare Recommendations on Improving the Quality and Government Regulation , Report to Ministers on Regulatory Reform och Guiding Principles on Regulatory Quality and Performance . Rekommendationerna antogs slutgiltigt och är inte bindande men förväntas i ett senare skede följas av medlemsländerna om de inte har genomförts. Språkvård, rättsinformation m.m. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten. Språkexperterna finns i granskningskansliet i Statsrådsberedningen. Några av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. En viktig uppgift för EU-språkvården är att underhålla ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på alla departement och på ett 40-tal myndigheter. Genom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. Kontakten med EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språkvården deltar i vissa möten med chefer och juristlingvister vid institutionernas svenska översättningsavdelningar. All information som ska ingå i det offentliga rättsinformationssystemet är i huvudsak tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: . Systemet innehåller föreskrifter av olika slag, förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst internationellt material. innehåller rättsinformationssystemet också en sammanställning av domstolarnas avgöranden enligt lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol. Varje offentligt organ som deltar i systemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell. svarar för samordningen av systemet. kungörs författningar i den tryckta pappersversionen av . En utredare har föreslagit att författningar i stället ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats för ändamålet (SOU 2008:88). Regeringen har uppdragit åt en sakkunnig person att inom ta fram förslag till en sådan lösning. Den äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen är en skrivelse från /98 med ett tillkännagivande om övriga konkurrensfrågor (bet. 1997/98:SoU25 mom. 10, rskr. Regeringen har tidigare hänvisat till att landstingen tillsatte en projektgrupp med uppdrag att ta fram en gemensam modell för särredovisning av tandvårdsverksamheterna, som sedan skulle bedömas av Statskontoret. I årets skrivelse hänvisar regeringen till budgetpropositionen där regeringen konstaterade att Statskontoret i sin slutrapport bedömer att den redovisningsmodell som kommer att börja tillämpas lever upp till kraven på en transparent redovisning. Vidare anges i skrivelsen att Statskontoret föreslår att det görs en uppföljning av huvudmännens redovisning av folktandvården och att regeringen avser att återkomma till när uppföljningen har genomförts. Från /2000 kvarstår tre ej slutbehandlade skrivelser. I fråga om tillkännagivandet om fortsatt beredning i frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. 134) hänvisar regeringen till genomfört utredningsarbete och meddelar att den avser att behandla frågan i en proposition . Vad gäller ansvaret för lastsäkring (bet. 1999/2000:TU5 mom. 48, rskr. 166) hänvisar regeringen dels till att har haft möte med berörda branschorganisationer och att ärendet bereds vidare, dels till att en rapport som redovisade 2003 har remitterats till Transportstyrelsen. Den tredje ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen från /2000 gäller samlad redovisning av jaktfrågor (bet. 1999/2000:MJU17 mom. 24, rskr. Regeringen hänvisar till tre utredningsbetänkanden , vilka bereds inom , och att ytterligare behov av utredning övervägs. Från /2001 kvarstår en riksdagsskrivelse som ej slutbehandlad som gäller ett tillkännagivande om statens ägande i (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272). Av skrivelsen framgår bl.a. att beslutade att återkalla bemyndigandet för regeringen att förändra statens ägande i (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). Två skrivelser kvarstår som ej slutbehandlade från /2002. Den första är en skrivelse med ett tillkännagivande om avskaffande av reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) där regeringen i budgetpropositionen hänvisar till att regeringen anser att reklamskatten bör avskaffas men att andra skattesänkningar är prioriterade. Den andra ej slutbehandlade skrivelsen rör ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. 2001/02:233) där regeringen hänvisar till som ska redovisa sitt arbete . Som ej slutbehandlade kvarstår därutöver 1 skrivelse från /03, 1 från /04, 10 från /05, 13 från /06, 3 från /07, 3 från /08, 2 från /09, 14 från /10 och 54 från /11. Vidare kvarstår 21 skrivelser som ej slutbehandlade från det nu pågående /12 fram till juluppehållet. I regeringsskrivelsen finns totalt 349 riksdagsskrivelser till regeringen förtecknade. I föregående års redogörelse var motsvarande antal 430. Som slutbehandlade redovisas 220, medan 129 kvarstår som ej slutbehandlade. Motsvarande antal föregående år var 332 respektive 98. I skrivelsen redovisas 33 riksdagsskrivelser med 14 tillkännagivanden som grundar sig på betänkanden från från riksmötena /20002011/12. Av dessa redovisas 22 riksdagsskrivelser med 4 tillkännagivanden som slutbehandlade och 11 riksdagsskrivelser med 8 tillkännagivanden som ej slutbehandlade. Nedan behandlas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. I den äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen på område, som gäller upphovsrätten och offentlighetsprincipen, lämnade ett tillkännagivande om frågans fortsatta beredning (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. I årets skrivelse anges att regeringen avser att behandla frågan i en proposition . I sammanhanget kan nämnas att regeringen avsåg att behandla frågan i en proposition med vissa sekretessfrågor (se skr. 2007/08:75 s. 16). har regeringen hänvisat slutbehandlingen till kommande propositioner. Någon genomförd beredningsåtgärd har inte redovisats sedan remissbehandlingen av en departementspromemoria (Ds 2005:54) redovisades (se skr. 2005/06:75, s.20). När det gäller tillkännagivandet om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. 233) hänvisar regeringen till , som bl.a. har i uppdrag att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten, och kommitténs redovisning av sitt arbete . När det gäller tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 mom. 6, rskr. 153) hänvisar regeringen dels till utredningen Det allmännas ansvar enligt förslag till en lagreglering (SOU 2010:87), dels till förslag till en ny lag (SOU 2010:29). Båda betänkandena har remissbehandlats, och remissinstansernas synpunkter på har publicerats (Ds 2010:47). När det gäller tillkännagivandet om styrelses framställning om sammanslagningar av myndigheter (bet. 2010/11:KU8, rskr. 154156), som berör tre myndigheterm, och de tre ännu ej slutbehandlade riksdagsskrivelserna framgår följande av regeringens skrivelse. I fråga om anges att regeringens uppdrag att säkerställa att myndigheten aktivt och systematiskt arbetar för att möjliggöra en ökad enhetlighet i rättstillämpningen i den operativa åklagarverksamheten redovisades till regeringen och att regeringen avser att återkomma i frågan . I fråga om anges att regeringen anser att , som låg till grund för styrelses framställning, är slutbehandlad i de delar den berör . Regeringen avser därför att lägga skrivelsen (rskr. 154) till handlingarna. I fråga om anges bl.a. att myndigheten har fått i uppdrag att inkomma med en redovisning av eventuella variationer i tillämpningen av lagstiftningen och att regeringen kommer att använda det samlade underlaget för att följa utvecklingen av verksamheten. Slutligen framgår av skrivelsen i fråga om att regeringen avser att återkomma till i Årsredovisning för staten 2011 och resultatredovisningen i budgetpropositionen . När det gäller tillkännagivandet om skydd för s.k. whistle-blowers (bet. 2010/11:KU23 mom. 16, rskr. 179) uppger regeringen att ambitionen är att lämna kommittédirektiv i ett närliggande ämne vilka även kommer att omfatta denna fråga. I fråga om tillkännagivandet om frågan om verkställighet av beslut och om sanktioner (2010/11:KU24 mom 8, rskr. 165) framgår av skrivelsen att Statskontoret redovisade ett regeringsuppdrag. Uppdraget innebar att undersöka dels i vad mån kommuner och landsting inte rättar verkställda beslut som har upphävts av domstol vid laglighetsprövning samt att i de fall där rättelse inte har skett undersöka skälen för detta, dels hur reglerna i kommunallagen om verkställighet av beslut som inte har vunnit laga kraft tillämpats vid beslut som senare upphävts av domstol. När det gäller tillkännagivandet om insyn i kungliga hovstaten (bet. 2011/12:KU1 mom. 2, skr. 56) anges i skrivelsen att ärendet bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om förstärkta resurser för djurskyddskontroller (bet. 2011/12:KU1 mom. 6, rskr. 60) framgår av skrivelsen att ärendet bereds och att regeringen avser att återkomma i frågan i ändringsbudgeten.