bet · GZ01MJU12 · 2012-03-06 00:00:00 — Stora arealer urskogar och andra skogar med mycket höga naturvärden är inte klassade som nyckelbiotoper, trots att de mer än väl uppfyller kriterierna för en nyckelbiotop. För att miljöcertifieringen av svenskt skogsbruk ska fungera måste de skogar som håller naturvärden av nyckelbiotopsklass identifieras och officiellt registreras som nyckelbiotoper. Många certifierade skogsbolag, även det statliga, avstår från att klassa skogar med mycket höga naturvärden som nyckelbiotoper. bör därför ges i uppdrag att systematiskt kartlägga och registrera nyckelbiotoper även på bolagsmark och hos andra större skogsägare och förvaltningar. Vi vill även framhålla att det finns ett mycket starkt samband mellan antalet arter och yta. Ju större yta som försvinner, desto fler arter går förlorade. Även ytan omkring arters habitat spelar stor roll. av de växter och djur som lever i gammelskogar har behov av betydligt mer landskap för att inte bli utrotade. tas ingen hänsyn till närliggande marker vid avverkning, vilket är förödande. Vi anser därför att myndigheter bör få resurser för och få i uppdrag att börja landskapsplanera i samverkan med markägarna. Detta bör ges regeringen till känna. Fördelar med hyggesfritt skogsbruk, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ332 yrkande 5 och 2011/12:MJ468 yrkande 2 och avslår motion 2011/12:MJ268. Det finns flera skäl att öka inslaget av hyggesfritt skogsbruk i våra skogar: för att bevara den biologiska mångfalden, minska sårbarheten, öka rekreationsvärdena inte minst i tätortsnära områden, skapa fördelar för rennäringen och göra landsbygden mer levande. har det skett en enorm omvandling av våra skogar. Stora kalhyggen, senare trakthyggen eller föryngringsavverkning följt av markberedning och återplantering har kommit att bli den dominerande formen av skogsbruk. Vi har endast små arealer kvar av skog som inte påverkats av minst en generation kal- och trakthuggning. Detta har varit förödande för den biologiska mångfalden i skogen. Både trakthyggesskogsbruk och hyggesfritt skogsbruk måste lämna tillräckligt med hänsyn i form av gamla träd, torrakor, högstubbar och lågor. Då gammal skog i sig själv motverkar klimatförändringar genom inbindning av koldioxid bör ett kalhyggesfritt skogsbruk förordas på en större areal av den svenska skogen. Ett mål för kalhyggesfritt skogsbruk bör därför anges i miljömålssystemet, och myndigheterna bör ta fram lämpliga områden för sådant skogsbruk. Rätt utfört kan hyggesfritt skogsbruk ge ytterligare värden. Hyggesfritt skogsbruk innebär att inte alla träd i en skog fälls på en gång. Det genererar därför en jämnare intäktsström för skogsägare. Detta kan vara av särskild betydelse för mindre skogsägare som lever vid och av sin skog. Eftersom inte alla träd fälls på en gång, men avverkningar sker oftare, blir inte avverkningsarbetet lika ryckigt som vid konventionella kalhyggen. Hyggesfritt skogsbruk fordrar mer kunskap än kalhyggen. Det ger därmed en kontinuitet i kunskapsintensivt arbete på landsbygden. En ökad satsning på forskning och rådgivning på området är mycket angelägen. Översiktsplansystemet bör också användas, och en eventuell styrning genom lagstiftning bör utredas vidare. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för att öka andelen hyggesfritt skogsbruk, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkandena 3 och 4. Både den statliga och mycket av den privata rådgivningen är inriktad på kalhyggesskogsbruk. Utbildningen har utgått ifrån kalhyggesskogsbruket, och marknaden har också anpassats till kalhyggesskogsbruk. I en tidigare motion har föreslagit en lagändring för att underlätta för hyggesfritt skogsbruk. Vissa uttalanden av landsbygdsministern tyder på att lagstiftningen i sig inte är ett problem. Däremot kan det vara ett problem att lagstiftningen har en slagsida som kan tyckas utgå ifrån kalhyggen som den normala skogsbruksmetoden. Detta kan i onödan förstärkas av rådgivningen. Regeringen har i sin budget aviserat ökade medel till för rådgivning. Vi anser att en del av dessa medel bör användas för rådgivning riktade till skogsägare som vill ställa om till hyggesfritt skogsbruk. Rådgivningen bör bl.a. omfatta möjligheten att bedriva hyggesfritt skogsbruk inom ramen för skogsvårdslagens nuvarande utformning samt hur man kan bedriva hyggesfritt skogsbruk rent praktiskt. Vi anser vidare att merparten av hela kedjan från skogsägare till slutanvändare är inriktad mot kalhyggesbruk eftersom kalhyggesbruk har dominerat svensk skogsbruk . I en sådan marknadssituation kan det vara svårt för säljare och köpare att hitta varandra. Därför bör staten även agera för att avsättningsmöjligheter för råvara från hyggesfritt skogsbruk utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsskötsel m.m., punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ244 och 2011/12:MJ376 yrkandena 28 och 31 samt avslår motionerna 2011/12:MJ286 och 2011/12:MJ332 yrkande 9 i denna del. Skogen ska förvaltas i balans mellan naturvårdsintresset, arvet vi har att lämna vidare och naturresursen som ger sysselsättning till tusentals. Denna samregim mellan naturvård och skogsbruk är en skör balans. Vi menar att den borgerliga regeringen äventyrar denna tradition. Regeringen behöver prioritera skydd och skötsel av den svenska skogen. Det behövs också åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk, och statens resurser för att köpa in och bevara värdefull natur i syfte att bevara den biologiska mångfalden måste öka. Vi menar att delar av den produktiva skogen ska skötas med en särskild miljöhänsyn. Därutöver finns ett generellt behov av skogsvårdande insatser. Skötseln i en del av landets skogar har tyvärr stora brister. En viktig orsak till bristerna kan vara att vissa skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. Detta leder till att återväxten blir mindre. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Det har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen och bedriva det miljömässiga och skogsvårdande arbete som är nödvändigt. Skogsvården måste förbättras på ett mer konstruktivt sätt än vad regeringen förmår. Skogsproduktionen är en mycket viktig del av landets försörjning, och en försummad återväxt riskerar att påverka hela samhällsekonomin Det är därför angeläget att regeringen genomför kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsskötsel m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ332 yrkande 9 i denna del och avslår motionerna 2011/12:MJ244, 2011/12:MJ286 och 2011/12:MJ376 yrkandena 28 och 31. Uppdrag bör ges till ansvariga myndigheter att förbättra hänsynen och utveckla alternativa skötselmetoder i fråga om skogsbruk. Generella krav på försiktighetsåtgärder bör utredas vad gäller körskador och markberedning med tanke på negativa effekter på vattendrag av bl.a. kvicksilver. Ett sätt är att lagstadga om bredd och omfattning av kantzoner mot vatten och våtmarker. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till vår nu aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller vårt förslag hänvisar vi till vår nu aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till vår nu aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:MJ239 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa tillståndskravet för barkborrefällor. 2011/12:MJ244 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. 2011/12:MJ268 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett skogsbruk enligt Lübeckmodellen i . 2011/12:MJ286 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2011/12:MJ332 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en naturvårdsavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglera skogsavverkningar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa sanktioner mot överträdelse av skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kalhyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biobränslestrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landskapsplanering i samarbete med markägarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler nödvändiga åtgärder i skogsbruket. 2011/12:MJ352 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skogsvårdslagen. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera skydd och skötsel av den svenska skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av skogsvårdslagen behöver göras i syfte att åter jämställa skogsvårdslagens miljömål och produktionsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett system med någon form av sanktion för de skogsägare som gravt missköter sina åtaganden bör övervägas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste vidta åtgärder som ökar de skogsvårdande insatserna gallring, röjning och återplantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om projekt som leder till bevarandet av tallbeståndet i . 2011/12:MJ379 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur de nationella miljömålen påverkar skogsägare. 2011/12:MJ451 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen. 2011/12:MJ468 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av den svenska modellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fördelarna för landsbygdsutvecklingen ger starka skäl att främja hyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rådgivning ska inriktas på omställning till hyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsättningsmöjligheter för råvara från hyggesfritt skogsbruk utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nollvision behövs för avverkning av nyckelbiotoper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i högre utsträckning ska göra fältbesök i skog som anmäls för avverkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att agera mer aktivt för att skapa praxis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en viss avgiftsfinansiering av fältbesök vid avverkningsanmälningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att talerätten för miljöorganisationer enligt ska utvidgas till fall av anmälning av avverkning samt beslut om avverkningsanmälan. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Motioner som bereds förenklat och (båda M) m.fl. (V) 2, 4 och 6 m.fl. (S) 29, 30 och 33 m.fl. (MP) Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 12, Skogspolitik, ett betänkande som kanske är något mindre yvigt än det tidigare debatterade betänkandet.Den välfärd vi har i har till stor del byggts upp av den svenska skogen. Skogen är fortfarande basen i svensk sysselsättning, särskilt i regioner där andra arbeten kan vara svårare att få, till exempel i min egen region ska räcka till mycket och till många. Därför är många djupt engagerade i vad som händer i skogen.Jag har haft förmånen att träffa enskilda skogsägare, representanter för stora skogsbolag, , jägare, ornitologer, företagare i turistbranschen, företrädare för friluftslivet och många andra. Det är spännande att möta det stora engagemang som finns, men det är också svårt då man har väldigt skilda uppfattningar om tillståndet i skogen och hur det borde vara . Det är bra att många är engagerade och bidrar med sin specifika syn på dessa viktiga frågor. Man kan konstatera att skogen ger oss oändligt mycket. Förutom de traditionella produkter man tänker på som massa och papper får vi gröna bränslen, kläder, mat, möjlighet till upplevelser och rekreation. kommer säkerligen nya spännande gröna produkter att utvecklas från vår skogsråvara. Jag tillbringar själv mycket tid i skogen och tycker att det är ett fantastiskt värdefullt sätt att koppla av och ladda batterierna.Grunden för skogspolitiken som bedrevs fram till regeringsskiftet , och som beslutades av en enig riksdag 1993, bygger på principen om omsorg om kommande generationer.Skogen ska nyttjas och vårdas på ett sådant sätt att vi alla, våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn får ta del av alla nyttigheter.I riksdagsbeslutet gavs skogsägarna ett övergripande ansvar. De ska, praktiskt och ekonomiskt, ansvara för skogsbruket i kombination med att de får ökad frihet i hanteringen av sin egen skogstillgång. I många fall fungerar detta alldeles utmärkt, men tyvärr inte alltid.Vi har två jämställda mål i lagstiftningen, miljömålet och produktionsmålet. Avvägningen mellan dessa båda mål har mycket stor betydelse. Vi menar att regeringen äventyrar denna balans. Regeringen behöver i högre grad prioritera skötsel av skogen. Skogsvårdande insatser som till exempel röjning, gallring och återplantering måste öka. Om detta inte sker riskerar vi att få en sämre tillväxt och sämre tillgång på vår dyrbara råvara.De skogsägare som sköter detta alldeles exemplariskt anser själva i många fall att skogsvårdslagstiftningens krav är alltför uddlösa. Man ser att de som inte sköter sig kommer undan med det, och det kan väcka både irritation och frustration. Vi anser att ett system med någon form av sanktioner för de skogsägare som gravt missköter sina åtaganden bör övervägas. Det är min uppfattning att ett sådant system skulle välkomnas av många av de seriösa och duktiga skogsägare som vi faktiskt har i det här landet.Skogsstyrelsens inventeringar har visat att ungefär en fjärdedel av avverkningarna inte når upp till lagstiftningens nivå. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Även om det i efterhand har blivit en diskussion om siffror, hur man mäter och hur man tolkar resultat är detta ändå en klar och tydlig signal om att något behöver göras. Vi anser att regelefterlevnaden måste bli bättre.Först och främst måste rådgivningen till skogsägare förbättras inför avverkningar för att minska miljöpåverkan. Detta kräver att i högre grad kan utföra fältbesök. Vi anser också att det bör utredas om det kan vara lämpligt att fältbesök i samband med avverkningsanmälningar finansieras helt eller delvis via avgifter.Vi anser att det behövs åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk och att delar av den produktiva skogsmarken ska skötas med särskild miljöhänsyn. Här är det oerhört viktigt att det finns mer forskning om vilka åtgärder som är mest effektiva och ger bäst resultat. Intresset för det här området är stort bland många skogsägare, och det är glädjande. För mig är det självklart att det bör finnas valfrihet för skogsägare att själva välja skötselform så länge man håller sig inom lagens gränser. Landsbygdsministern har i debatter hävdat att nuvarande lagstiftning inte är ett hinder för till exempel hyggesfria metoder. Jag delar inte den uppfattningen helt. rådgivning är också av stor betydelse när man överväger skötsel- och brukandeform.Skogsstyrelsens roll som expertmyndighet åt regeringen, rådgivare åt skogsnäringen och främjare av skogsvårdslagen bör fortsätta och utvecklas. Vi ser en mycket viktig poäng i arbete som värderande tredje part mellan köpare och säljare. Det är också viktigt att de ges reella möjligheter att arbeta efter de skogspolitiska målen.Att de som arbetar praktiskt i skogsbruket är kunniga och välutbildade är naturligtvis en förutsättning för att skogen ska kunna skötas på ett optimalt sätt. Det är inte roligt för enskilda skogsägare när till exempel ett röjningsuppdrag utförs på ett sådant sätt att man känner missnöje. Flera som jag har diskuterat med har påtalat svårigheten med att hitta personal med tillräcklig kunskap och utbildning. Detta är en stor utmaning för framtiden. Vi måste se till att det finns möjlighet att utbilda sig inom detta viktiga område och att det är attraktivt att arbeta i skogen. Kunskapsnivån kan vara direkt avgörande för hur väl miljöhänsyn tas och naturvård utförs vid insatser i praktiken.Som en av världens största skogsnationer, den största inom EU, har vi naturligtvis ett särskilt stort ansvar att vara en internationell föregångare. Vi har en pedagogisk uppgift i arbetet för ett globalt långsiktigt hållbart skogsbruk. Jag och många med mig är övertygade om att skogen kommer att spela en viktig roll i omställningen till ett grönt, hållbart samhälle och för att vända den negativa klimatutvecklingen.Det pågår till exempel ett intressant forskningsprojekt i en skog utanför där man mäter utbytet av växthusgaser i ett landskap. Det handlar alltså inte enbart om hur mycket växthusgaser som tas upp eller avges från själva skogen. Det viktiga här är att få en bild av ett helt landskaps upptag och utsläpp. Även om växter och träd kan räknas som en kolsänka, som alltså tar upp mer koldioxid än de avger, blir det mer komplicerat om man räknar med hela landskapet och då framför allt våtmarker, vattendrag och sjöar. Det ska bli mycket intressant att följa detta projekt. Vi behöver ständigt mer och ny kunskap för att kunna förstå naturen och nyttja våra resurser på ett hållbart sätt.Den biologiska mångfalden är nyckeln till ett ekosystem som klarar klimatförändringar. Ambitionen att skydda värdefull skog och biologisk mångfald har sänkts under den senaste mandatperioden. Regeringens strategi att låta byta till sig skog för skydd är inte tillräcklig. har räknat ut att bytesmarken inte räcker till för att nå de uppsatta målen. Kvaliteten på frivilliga avsättningar i skogen behöver granskas, och skogar med höga naturvärden behöver kartläggas. Detta viktiga arbete kan inte tillåtas att släpa efter.Herr talman! Den svenska skogen ska räcka till mycket och har stor miljömässig, social och ekonomisk potential. Vi vill, som jag anfört tidigare, att den ska vara en resurs för många generationer framöver. Detta kräver en skogspolitik med engagemang men också mod att våga stå upp för ett hållbart brukande och bevarande av den biologiska mångfalden och mod att se till att våra två jämställda mål faktiskt blir jämställda i praktiken och i verkligheten.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 5. ser man inte skogen för alla träd. Jag är lite osäker på om det är för låg nivå att börja så, men jag gör ett försök. Vi har väldigt många träd i . De växer och frodas med mer eller mindre hjälp från mänskligt håll. Däremot har vi mer och mer ont om riktig skog. Riktig skog är något helt annat än granplantager där alla träd är likadana till art och ålder och där de huggs ned innan de fått en chans att bli gamla.En riktig skog är en skog som fått utvecklas på egna villkor där träd av olika sorter och olika åldrar växer tillsammans tills de faller självmant om det inte kommer en skogsbrand eller något emellan, och när de fallit får de ligga kvar. En sådan skog myllrar av arter som är beroende av sin egen lilla nisch. Vissa är kanske beroende av en specifik trädart, andra är mest intresserade av att träden är riktigt gamla och ytterligare andra struntar helt i vad det är för träd så länge de är döda. En skog som myllrar av arter är betydligt mindre sårbar för stormar, insektsangrepp och andra störningar än en plantage där alla ägg ligger i samma korg.Med tanke på att ett förändrat klimat kommer att innebära mer påfrestningar på skogen skulle man kunna tro att vi var extra angelägna om att verkligen behålla den biologiska mångfald som är vår försäkring mot de här förändringarna. Men tvärtom utarmar vi den biologiska mångfalden på ett ofta oåterkalleligt sätt. När gammelskogen väl är fälld är det svårt att plantera ny. Det är klart att det går att plantera ny skog, men det är svårt att plantera skog som är redan från början. Därför är det så viktigt att bevara de rester av skog som aldrig kalhuggits som vi fortfarande har kvar.Artdatabanken varnar för att var tionde svensk skogsart är rödlistad. Tre av fyra rödlistade arter minskar så kraftigt att deras framtid inte är säkrad, och av dessa arter är redan utdöda i . Och här pratar vi om att andra länder ska sluta skövla regnskog. Artdatabankens recept är att mer skog måste skyddas helt från avverkning som den skog som brukas måste brukas med större miljöhänsyn. Jag tycker att det är ett klokt recept. I vår miljöpartistiska budget föreslår vi mer pengar för att skydda värdefulla skogar, så jag ska inte orda mer om det här.I stället ska jag orda mer om den andra biten, nämligen större miljöhänsyn i skogsbruket. Vår skogsvårdslag är så lustigt formulerad att den miljöhänsyn som krävs enligt lagen är lägre än den som krävs för att nå de skogspolitiska målen. Det lägger så klart ett mycket stort ansvar på skogsägarna att själva frivilligt visa större miljöhänsyn än vad lagen kräver.Trots de låga lagkraven visar granskningar att inte ens två tredjedelar av avverkningarna lever upp till lagens krav. Den exakta siffran har diskuterats, men oavsett om det skulle vara några procent mer eller mindre är det en allvarlig tankeställare.I den debatt vi hade pratade vi om , och då sade jag att man samlat en rad miljölagar under samma paraply och med samma övergripande principer. Men skogsvårdslagen fick fortsätta att vara en egen lag också efter att man hade tagit fram .