bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Högsta bostadskostnad som beaktas är för ogifta och för gifta. Regeringen konstaterar att antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd ökar . En anledning till detta är att övergångsreglerna för garantipensionen med lägre krav på bosättningstid endast gäller personer som är födda eller tidigare. De kunde bosättning få full garantipension. De som är födda eller senare måste däremot vara bosatta i för att få full garantipension och det är därmed fler som får en reducerad garantipension. En annan anledning till ökningen är att invandringen av asylskäl tillfälligt ökade . Den finansiella krisen och de sänkta ålderspensionerna är ytterligare en orsak till att kostnaderna ökar. Som angivits i avsnittet ovan om bostadstillägg till pensionärer föreslår regeringen, i syfte att förbättra för dem med små marginaler, att den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet höjs för ogifta pensionärer till 1,4468 prisbasbelopp , vilket motsvarar en höjning med . Till följd av detta föreslås anslaget ökas med . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:1 . Vidare bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. startade sin verksamhet. överfördes pensionsadministrationen från , som därmed lades ned, och från delar av . Anslaget används för förvaltningskostnader. finansieras genom tre källor dels av anslag i statens budget, dels av de Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet. AP-fonderna och premiepensionssystemet ingår i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Den del av myndigheten som finansieras helt via anslag i statens budget är administrationen av garantipension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt vissa andra pensionsrelaterade förmåner. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 2:1 . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag till medelsanvändning eller bemyndigande för regeringen. Förslagen tillstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en parlamentarisk utredning för ett stabilt pensionssystem, viktiga förutsättningar för hållbara pensioner och en översyn av inkomsttaket och avgifterna i pensionssystemet. Vidare avslår motionsyrkanden bl.a. om att avsättningarna till premiepensionssystemet ska tillföras inkomstpensionssystemet, att de höga förvaltningskostnaderna för fondförvaltningen ska stoppas och att intjänad premiepension ska fördelas lika mellan makar. Jämför reservationerna 21 (S), 22 (V) och 23 (V). I kommittémotion 2012/13:Sf371 av m.fl. (S) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden dels om ett stabilt pensionssystem som ger pensionärerna en trygg inkomst, dels om viktiga förutsättningar för hållbara pensioner. Motionärerna framhåller att den demografiska utvecklingen innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. Det är viktigt att pensionssystemet har en stabil förankring och att sysselsättningen ökar. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Enligt motionärerna ska personer därför inte utförsäkras eller ställas utanför arbetsmarknaden . Därutöver måste jämställdheten öka både i hemmet och i arbetslivet så att kvinnor får högre löner och därmed bättre pension. Enligt kommittémotion 2012/13:Sf213 av m.fl. (V) yrkande 3 bör en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett stabilt pensionssystem tillsättas. Motionärerna framhåller att pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart. Pensionerna ska följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen och garantera att även de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och att kvinnor inte missgynnas. Ansvaret för att förvalta pensionssystemet har regeringen lämnat över till Pensionsgruppen, som består av representanter från de partier som stod bakom pensionsuppgörelsen. Det innebär att offentlig debatt om pensionssystemet sällan förekommer eftersom partierna i Pensionsgruppen sällan ger sig in i någon debatt eller tar några egna initiativ. I motionen begärs ett tillkännagivande om detta. (M) yrkar i motion 2012/13:Sf293 att ett tillkännagivande görs om att inkomsttaket och avgifterna i pensionssystemet ses över. Justeringar i pensionssystemet bör göras för att stärka kopplingen mellan avgift och förmån, för att skapa ett system som stimulerar till högre studier och för att göra det mer lönsamt att arbeta även för den som har en hög inkomst. Inkomster över 7,5 inkomstbasbelopp är inte pensionsgrundande. Ändå tas pensionsavgift ut på hela inkomsten. I kommittémotion 2012/13:Sf213 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att stoppa de höga förvaltningskostnaderna för fondförvaltningen. Förvaltningen av pensionskapitalet dränerar pensionerna, vilket i synnerhet gäller premiepensionssystemet. Fondförvaltarna gör miljardvinster på sina avgifter. Vid en avgift på eller mer försvinner av pensionsspararnas medel till förvaltarna. Premiepensionen har gått back sedan den infördes och dess värde sjönk 2008 . Vidare begärs ett tillkännagivande om att pensionsavgiften om bör tillföras inkomstpensionssystemet (yrkande 2). Premiepensionssystemet bygger på orealistiska förväntningar på aktiemarknaden. Finanskrisen med fallande börser minskade AP-fondernas värde med svindlande belopp. AP-fonderna måste tillföras tillräckliga resurser. Avsättningarna till premiepensionen bör upphöra. Avgifter och motsvarande pensionsförmåner bör i stället hanteras inom inkomstpensionssystemet. Om avgiften på hade tillförts inkomstpensionssystemet från början skulle minskningen av pensionerna ha kunnat undvikas. (SD) begär i motion 2012/13:Sf318 ett tillkännagivande om att risksäkra AP7 Såfa. Pensionssparare som avstått att välja premiepensionsfonder får sina pengar förvaltade i fonden AP7 Såfa. I denna fond placeras en del av pengarna i högriskaktiefonder. Sådana fonder bör undvikas för grupper som avstår från att göra aktiva placeringar. Enligt motion 2012/13:Sf269 av m.fl. (FP) bör möjligheten att placera premiepensionsmedel direkt i onoterade företag utredas. finns hundratals olika fonder att välja mellan men ingen möjlighet att placera dem i just ett specifikt företag som personen tror på. Om en sådan möjlighet skapas kan medlen användas som riskvilligt kapital, t.ex. vid företagsstart. I motionen begärs ett tillkännagivande om detta. I motion 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 8 anför motionären att det finns möjlighet att överföra premiepension mellan makar, efter en aktiv begäran. Syftet är att de på detta sätt ska kunna utjämna pensionerna mellan sig, genom att den som har en högre intjänad pension kan överföra intjänad premiepension till den som har en lägre intjänad pension. Alltför få känner emellertid till eller utnyttjar denna möjlighet. Jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemensamma barn bör vara den omvända, dvs. att makarnas totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte fyllt . De som önskar frångå denna regel bör aktivt begära detta. I motionen begärs ett tillkännagivande om detta. Pensionsreformen bygger på en bred politisk överenskommelse mellan fem av partier (S, M, FP, C, KD). Reformen har genomförts och vårdats av Genomförandegruppen som består av ledamöter från dessa partier. Genomförandegruppen ersattes av Pensionsgruppen med företrädare för de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Det är viktigt att pensionssystemet är tryggt, förutsägbart och långsiktigt. Det är också av stort värde för de försäkrade att pensionssystemet vilar på en bred politisk överenskommelse så att spelreglerna inte ändras om det blir regeringsskifte. Därutöver krävs att allmänheten känner sig övertygad om såväl den politiska som den finansiella stabiliteten och agerar utifrån detta. Eftersom pensionssystemet regleras i lag kommer samtliga riksdagspartier att få ta ställning till eventuella förslag till förändringar av systemet. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att den finansiella oron har lett till att inkomstpensionssystemets finanser försvagats och att den framtida pensionsskulden har överstigit tillgångarna. För att undvika en skuld för framtida generationer har den automatiska balanseringen trätt i kraft och utgifterna anpassats till tillgångarna, dvs. pensionerna sänktes såväl 2010 som 2011. Det bidrog till en bättre finansiell ställning och pensionerna höjdes därefter realt 2012. kommer den inkomstgrundande pensionen att höjas vilket är utöver förändringen av prisbasbeloppet. Den nedskrivning som skett genom den automatiska balanseringen är inte återtagen, men ökningen 2013 gör att pensionsnivåerna 2013 är något högre än om pensionerna hade följt prisbasbeloppet sedan starten av pensionssystemet 2001. Pensionsgruppen har initierat en serie uppdrag och utredningar i syfte att analysera problem och möjligheter till förändringar: Den pågående (S 2011:05) har i uppdrag att göra en översyn av de pensionsrelaterade åldrarna samt lämna förslag till åtgärder i arbetsmiljön som ger förbättrade förutsättningar att arbeta längre upp i åldrarna. Det övergripande syftet är att förlänga den genomsnittliga tiden i arbete. lämnade utredningen ett delbetänkande (SOU 2012:28) där hinder och möjligheter för ett längre arbetsliv analyseras. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . (Fi 2011:11) har haft i uppdrag att se över regelverket för FörstaFjärde samt Sjätte i syfte att förbättra en kostnadseffektiv förvaltning av buffertfonderna. Utredningen lämnade betänkandet AP-fonderna i pensionssystemet effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Utredningen föreslår bl.a. att en ny myndighet inrättas, Pensionsreservstyrelsen, med uppdraget att förvalta och administrera pensionsreserven. Inom myndigheten föreslås tre oberoende fondstyrelser etableras för att förvalta kapitalet. Vid den offentliga utfrågningen om AP-fondernas framtid som finans- och socialförsäkringsutskotten anordnade diskuterades förslaget. Utredningsförslaget remissbehandlas och beredningen sker därefter i samråd med Pensionsgruppen. Systemet med balanseringar fungerar som avsett, men graden av balansering är förhållandevis kraftig jämfört med tidigare analyser. Mot bakgrund av detta pågår inom en fördjupad analys av pensionssystemets finansiella ställning. har på regeringens uppdrag analyserat de nuvarande beräkningsreglerna för inkomstindex och balanstalet. Resultatet redovisas i rapporten av vissa beräkningsregler i ålderspensionssystemet. har därefter fått i uppdrag att göra en fördjupad analys. Utskottet anser mot bakgrund av Pensionsgruppens uppdrag och utredningar och de åtgärder som regeringen har vidtagit att det sammantaget innebär en omfattande genomlysning av pensionssystemet och vad som kan utvecklas. Det pågående arbetet bör avvaktas och utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2012/13:Sf371 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf213 (V) yrkande 3 och 2012/13:Sf293 (M). Premiepensionen infördes i det reformerade pensionssystemet för att stimulera till fonderat pensionssparande i individuella och försäkringsmässiga former, ett sparande som inte fanns i ATP-systemet. Bland andra motiv skulle det öka den enskildes inflytande över pensionen genom enskilt val av förvaltning och placeringsinriktning. Det enskilda pensionssparandet skulle med ökat risktagande också bidra till näringslivets riskkapitalförsörjning. Pensionsgruppen har beslutat om en översyn av premiepensionen. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilken spridning i avkastning som premiepensionssystemet skapar , att analysera sambanden mellan spararnas antal fondbyten och nivå på avkastningen, att analysera om det finns samband mellan olika grupper (med t.ex. samma kön, ålder, utbildningsnivå, yrkestillhörighet och inkomstnivå) och sparbeteende samt förväntad slutlig premiepension, att analysera på vilket sätt och i vilken utsträckning som premiepensionssystemet bidrar till att sprida risken i den allmänna pensionen, samt att föreslå möjliga förbättringar av premiepensionssystemet. Översynen ska vara färdig . Utskottet välkomnar översynen av premiepensionssystemet. Utskottet noterar också att granskar Sjunde AP-fondens placeringspolicy, riskhantering och kommunikation med spararna. Det pågående arbetet bör avvaktas och utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Sf318 (SD), 2012/13:Sf 213 (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf269 (FP), och 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 8. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: Generella bidrag: Allmänna barnbidrag och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Försäkring: Föräldraförsäkring, barnpension, efterlevandestöd till barn och pensionsrätt för barnår. Behovsprövade bidrag: Bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn. har på förslag av finansutskottet i betänkande 2012/13:FiU1, och i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 12 till (rskr. 2012/13:37). Mål för familjepolitiken m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om ändrat mål för utgiftsområde 12 och om en nationell handlingsplan för barnfattigdom. Jämför reservationerna 24 (S), 25 (MP), 26 (S, MP, V) och 27 (V). Regeringens mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I målet betonas förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Den ekonomiska familjepolitiken bör utformas så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard samt familjer med sjuka eller funktionshindrade barn får stöd. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Vidare har familjer med unga föräldrar lägre ekonomisk standard än andra familjer. Även barnhushåll med utländsk bakgrund har oftare en låg ekonomisk standard. I propositionen anges att den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. Politiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med sjuka barn eller barn med funktionsnedsättning. De behovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. En nackdel med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter, vilket kan ge lägre drivkrafter till att öka arbetsinkomsten. Barnbidraget är däremot ett generellt bidrag som utjämnar de ekonomiska förutsättningarna mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv. Detta uppnås genom att förbättra möjligheten för båda föräldrarna att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen medan de är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen kompenserar en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för föräldrar att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för hushåll med låg ekonomisk standard. En vanlig orsak till ekonomisk utsatthet för barn är att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. Åtgärder inom dessa områden är därför av stor betydelse för att motverka att barn lever i ekonomisk utsatthet. Regeringens samlade insatser, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett nytt politiskt mål för den ekonomiska familjepolitiken. Det nya målet bör vara att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska inom ramen för den generella välfärden. Motionärerna framhåller att en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn är en viktig del i den generella välfärden. På motsvarande sätt är en solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan den som har ett arbete och den som för tillfället är utan, mellan sjuka och friska och mellan kvinnor och män, viktiga inslag i trygghetsmodellen. I kommittémotion 2012/13:Sf388 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en ny målformulering för utgiftsområde 12. Motionärerna framhåller att ett centralt syfte med trygghetssystemen bör vara en solidarisk omfördelning mellan barnfamiljer och andra grupper samt över individens livscykel. Den ekonomiska familjepolitiken ska motverka ekonomiska orättvisor men också verka för jämställdhet. Målsättningen för den ekonomiska familjepolitiken ska vara att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Ekonomisk utsatthet bland barnhushållen I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om goda uppväxtvillkor för alla barn. Inget barn ska behöva växa upp i fattigdom. För att alla barn ska få samma chanser krävs insatser på en mängd områden. Bland de barn som är mest utsatta för fattigdom är de som har ensamstående föräldrar. I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) begärs i yrkande 55 ett tillkännagivande om barnfattigdom. Motionärerna framhåller att arbete är avgörande för att minska barnfattigdomen. Det behövs fler jobb, men också utbildning, stöd och barnomsorg på obekväm arbetstid. Den generella välfärdspolitiken med försäkringssystem är viktig, men fler än behöver omfattas och ersättningsnivåerna behöver bli rimliga. I motion 2012/13:Sf351 av (S) begärs ett tillkännagivande om ekonomiskt bistånd. Motionären anför att en stor andel av dem som uppbär ekonomiskt bistånd är ensamstående kvinnor med barn. Barnfattigdomen är bl.a. en följd av den höga arbetslösheten. Stöd till omställning samt en aktiv näringspolitik behövs för att minska barnfattigdomen och andelen som får ekonomiskt bistånd. I motion 2012/13:Sf361 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en handlingsplan mot barnfattigdom. Motionärerna framhåller att alla barn har rätt till en god uppväxt. För att lyckas med detta och få en tydlig bild av hur barnfattigdomen ser ut i och vad som behöver göras för att motverka och förebygga den behövs en nationell handlingsplan. Även i motionerna 2012/13:Sf353 av (S), 2012/13:Sf356 av (S), 2012/13:Sf358 av m.fl. (S), 2012/13:Sf368 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:So550 av (S) yrkande 1 begärs tillkännagivanden om en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. I motion 2012/13:Sf354 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ska se över hur samhällets stöd till ensamstående föräldrar kan förbättras. I motion 2012/13:Sf357 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka mot barnfattigdom. Motionären framhåller att för barnens framtid är arbetsmarknadsfrågor och socialpolitiska frågor lika viktiga som traditionella barnfrågor. Generella stöd och system som alla har tillgång till skapar välfärd och har legitimitet. I motion 2012/13:Sf359 av och (båda S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att minska barnfattigdomen i . I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn som garanterar att barnen alltid ska vara i fokus när politiska beslut fattas. I motion 2012/13:Sf360 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning av lämpliga åtgärder för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken bekämpa den växande fattigdomen bland ensamstående föräldrar med barn. Motionären anför att det är synnerligen angeläget att vända trenden mot en växande relativ fattigdom bland ensamhushåll med barn. är det angeläget att de åtgärder som vidtas så långt som möjligt stärker ensamstående föräldrars ställning inom ramen för den generella välfärdspolitiken. I motion 2012/13:Sf366 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av insatser mot barnfattigdom. Motionären framhåller bl.a. att samhället på alla sätt behöver arbeta för att utjämna klyftorna i samhället och utplåna barnfattigdomen. I kommittémotion 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att lägga fram förslag till en handlingsplan mot barnfattigdom. Motionärerna framhåller att lösningen på problemet med den ökande barnfattigdomen är dels generella satsningar på arbete åt alla, rätt till arbete på heltid, bättre generella socialförsäkringar m.m., dels specifika satsningar på ekonomiskt utsatta barnfamiljer som höjt underhållsstöd, förbättrat bostadsbidrag m.m. I motionens yrkande 2 begärs att regeringen tillsätter en utredning som ser över samtliga bidrag som riktas till barnfamiljer samt återkommer med förslag till ändringar som syftar till att förbättra situationen för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Motionärerna anser att det är problematiskt att vissa bidrag räknas som inkomst och att de avräknas mot varandra, t.ex. att barnbidraget avräknas mot försörjningsstödet. Den ekonomiska familjepolitiken bör skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och uppmuntra till jämställda familjer. Alla barn ska ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Det är enligt utskottets mening också centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. Utskottet anser i likhet med regeringen att utmaningarna för familjepolitiken handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både kvinnor och män och att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället i första hand stöttar och hjälper, inte styr och hindrar. När det gäller frågan om mål för utgiftsområde 12 anser utskottet att det nuvarande målet väl fyller sitt syfte att dels ge barn rimliga uppväxtvillkor och föräldrar möjlighet att förena arbete och familjeliv, dels öka valfriheten för familjerna. Målet godkändes av . Något skäl att nu föreslå ett ändrat mål för utgiftsområdet kan utskottet inte se.