bet · GZ01UU4 · 2012-02-15 00:00:00 — Var har vi tacket för det EU-medlemskap som har inneburit stora möjligheter för svenska företag och för svenska anställda att ha bra jobb i ? EU-medlemskapet har tjänat väl. Där röstade nej. Har du tackat svenska folket för att de röstade ja till EU och därmed också gav möjlighet till tillväxt, investeringar, företagande, öppenhet och inflytande i ? Det vi varnade för när vi hade omröstningen om EU 1994 var att fackliga rättigheter skulle attackeras, att vi skulle se en period av nedskärningar, att vi skulle se försämrade sociala rättigheter och att vi skulle riskera att få en högre arbetslöshet i än vad vi hade haft historiskt. Tyvärr besannades allt det.Vi är nu fast i en massarbetslöshet i , och vi har historiskt sett oerhört höga arbetslöshetstal. Det har i sin tur lett till ökade orättvisor, klasskillnader och ojämställdhet. Det här är naturligtvis inte enbart beroende på det svenska EU-medlemskapet. Men att EU-medlemskapet i sig har inneburit en positiv utveckling för svenska löntagare och för människor som bor och lever i tror jag är lite svårt att leda i bevis.Problemet för och för är att de är fast vid centrala lösningar på problem. Det är en centralisering där demokratin tappar i kraft och inflytande, en centralisering som innebär att de största länderna bestämmer takten och utvecklingen. De andra länderna får hänga på, oavsett om de gynnas av det eller inte.Det vi ser i , i , i och i och som vi har sett på är just hur den politiken är förödande för människors möjligheter till rättvisa villkor, jämställdhet och jämlikhet i samhällen och en god ekonomisk utveckling. Därför tror jag nog att min fråga om ett tack till svenska folket från och är något mer relevant. I dagens ekonomiska och politiska situation tror jag att det är uppenbart för de allra flesta.Vi är tacksamma för att vi röstade nej till euron. Det är av svenskarna som tror på euron . Det är som tror på spöken. Det säger något om eurons styrka i den svenska opinionen. Jag tycker att lyssnade lite dåligt på det jag sade, för var det någonting jag verkligen ville understryka i mitt anförande så var det detta: Ska vi möta den här utmaningen och de problem som finns i ligger huvudansvaret inte i , utan det ligger hos de nationella parlamenten och de nationella regeringarna, som behöver göra saker för att öppna upp sin ekonomi och få den att fungera bättre.Det är väl ingen slump att det är så stor skillnad i fråga om hur de här EU-länderna till exempel bedöms vad det gäller ekonomisk utveckling och öppenhet? Det är ingen centralstyrning som säger att allting är likadant. Detta visar tvärtom på vilka enorma skillnader det är mellan länder som har valt en linje som jag känner igen ganska mycket från vänsterargumentationen hemma - det handlar om att skydda, ha skråväsen, att reglera och att göra det svårt för människor att investera och att driva företag - och länder som har varit mer öppna, som och , som också har klarat krisen bättre.Det här är någonting vi måste göra på hemmaplan. Sedan finns det viktiga saker vi kan göra gemensamt i , och det ska vi göra. Det handlar om att få till stånd ett bra regelverk för den inre marknaden. Det handlar också om att ha en budget som vi förhoppningsvis kan få på plats, som just motverkar att vi stänger oss mot omvärlden och som stärker vår egen konkurrenskraft genom satsningar på forskning och infrastruktur.Där har vi mycket att göra gemensamt i EU, men den stora hemläxan måste vi göra på nationell nivå. Det är de tuffa utmaningar som länderna nu brottas med. Jag tror att vi ska vara rätt imponerade av vad en del länder gör och också hoppas på mer av andra.Den här debatten tycker jag att vi ska fortsätta att ha i denna kammare men också runt om i . Hur får vi tillbaka sysselsättning, och hur får vi en ökad konkurrenskraft? Det här är inget nytt problem. Vi har brottats med det . är det att vi på allvar tar tag i det. Vi har att diskutera utrikesutskottets utlåtande över arbetsprogram , alltså 2012. Det borde egentligen inte vara så mycket att orda om eftersom programmet redan är antaget, inte i går eller utan . Men det är ändå bra att det här tillfället ges att diskutera vikten av det europeiska samarbetet, och vi ser också en del ganska tydliga skiljelinjer.Europa står inför mycket stora utmaningar på både kort och . Vår kontinent befinner sig i en mycket svår kris. Det är en ekonomisk kris, och det är också en politisk kris. Enligt studie Global Economic är eurozonen den enda region i världen som förutspås få negativ tillväxt , -0,, att jämföra med som förutspås växa med i år.Flera stater i Europeiska unionen befinner sig i en djup finansiell kris, en kris som i grund och botten beror på att länder har belånat sig till den grad att man nu inte klarar av att betala sina skulder. Vi i har, som vi alla vet, själva befunnit oss i en liknande situation . Det krävdes mycket mödosamma ansträngningar för att vårt land skulle resa sig ur krisen.Vi ser nu hur stater med en betydligt svagare industriell bas, lägre produktivitet och svagare skattekraft har drabbats ännu mer än vad vi gjorde. Utmaningarna för är därmed betydligt större än de hinder vi själva hade att ta oss över i i början av 1990-talet.Men denna ekonomiska kris är också en politisk kris. När ekonomier går på tomgång minskar attraktionskraften för den europeiska modellen. EU:s så kallade "mjuka makt" förlorar i betydelse. Det blir svårare för oss att påverka i världen, inte minst i vårt omedelbara närområde i det södra grannskapet. Att Europeiska unionen är i kris försvagar hela den fria världen och förstärker den trend världen har sett , där alltmer makt förflyttas österut.Fru talman! Det är lätt att flytta ett huvudkontor från , men det är betydligt svårare att flytta , eller Skanderna. Vi befinner oss där vi befinner oss i . Våra öden, utmaningar och möjligheter tvinnas samman av det faktum att vi är grannar och lever sida vid sida. I årtusenden har folken i slagit ihjäl varandra. Demokratin är en förhållandevis ung företeelse och definitivt inte ett styrelseskick som vi kan ta för givet.Vi måste därför stå upp för centrala principer om demokrati och mänskliga rättigheter, och vi måste värna det europeiska samarbetet som ett sätt att lösa centrala frågor för vid förhandlingsbordet i stället för på slagfältet.I det perspektivet, fru talman, är utvecklingen i mycket oroväckande. Den grundlag har antagit och den medielag som antogs stärker det sittande regeringspartiet . Det skapar en rädsla hos fria medier, och vi har redan sett konkreta exempel på hur människor har drabbats av dessa lagändringar. Det är därför mycket bra att Europeiska kommissionen nu granskar Ungern.Inget samarbete är starkare än dess svagaste länk. När en medlemsstat i Europeiska unionen börjar tumma på grundläggande principer undermineras i förlängningen trovärdigheten inte bara för självt utan för hela , hela EU.Jag noterade att den ungerska utrikesministern sade så här: Ni behöver inte vara oroliga, därför att av medierna i är i privat ägo, och i huvudsak kommer kritiken från vänsterorienterade medier.Det där är nästan exakt vad regeringen i sade när man införde liknande inskränkningar i mediefriheten där, fast då sade man att kritiken kommer inte bara från vänster utan den kommer bara från höger, och dessutom är de allra flesta medierna privata.I dag, , är situationen i en annan. Yttrandefriheten är betydligt mer inskränkt.Om man börjar tumma på yttrandefrihet och pressfrihet i är risken att man står där . Då kan man inte hävda att kritiken bara kommer från några extremister långt ute till vänster, för det är faktiskt inte sant. Kritiken kommer i högsta grad också från den liberala gruppen i tillsammans med socialdemokrater, de gröna och socialisterna.Fru talman! Låt mig peka på några viktiga liberala utmaningar för EU . Det är nödvändigt att genomföra kraftfulla ekonomiska reformer i medlemsstaterna för att stärka ekonomin och öka sysselsättningen. Det krävs såväl krishantering på kort sikt som strukturreformer på längre sikt.Vi i är övertygade om att detta i slutändan kommer att kräva ett fördjupat samarbete i för att riva fler handelshinder och begränsningar för ekonomisk utveckling, globalisering och frihandel. Dit hör inte skatter på finansiella transaktioner eller andra typer av regleringar, utan snarare reformer för att locka kapital till i stället för att skrämma kapital bort från . Det är också nödvändigt att EU:s budget allokerar resurser till sådant som skapar produktivitet, tillväxt och jobb, inte minst forskning och produktiva näringar.Fru talman! Det är också nödvändigt att Europeiska unionen, trots de svåra ekonomiska tider som råder, förmår att mobilisera kraft för att bidra på ett konstruktivt sätt till utvecklingen i det södra grannskapet. Den arabiska våren är historisk såtillvida att miljoner människor har gått ut med sina bara händer eller möjligen med en megafon och i värsta fall med en planka för att konfrontera djupt diktatoriska och korrupta regimer. Men vi har ingen aning om hur dessa länder kommer att se ut om fem . Vi vet att alla människor som demonstrerar inte nödvändigtvis är progressiva demokrater. Det finns också mörka krafter i dessa samhällen som vädrar morgonluft och som har varit i opposition till regimerna.Det är därför väldigt viktigt att EU ökar sitt stöd till demokraterna i och i och att man ökar trycket på de regimer som sitter kvar vid makten att genomföra demokratiska reformer och på de nya regimer som har tagit över att inleda en demokratisering och fördjupa detta.Fru talman! Europeiska unionen måste försäkra sig om att alla medlemsstater lever upp till de principer som slås fast i och andra internationella relevanta dokument. Vi kan inte utgå ifrån att medlemsstaterna på något sätt skulle vara immuna mot auktoritära tendenser. Tvärtom måste vi vara ännu mer noggranna i att efterfölja att mänskliga rättigheter, tolerans och demokrati garanteras i alla medlemsstater.Fru talman! Vi ser nu hur EU-motståndarna vädrar morgonluft. Det är tories och det är , det är och det är . De var emot detta samarbete i går, de är emot detta europeiska samarbete och de kommer garanterat att vara emot detta samarbete . Men deras lösningar skulle inte hjälpa genom den kris vi går igenom.Vänsterpartiet och har båda sina rötter i de rörelser som skövlade, brände och plågade vår kontinent . Vi andra har mödosamt byggt upp igen efter stöveltramp och satellitstyre. Vi måste klara av denna skuldkris och den politiska förtroendekris som står inför . Det är det som är vårt viktigaste uppdrag för . Låt mig börja med att säga att det fanns mycket som jag instämde med i anförande. Det var till exempel väldigt klargörande och tydligt vad gäller utvecklingen i . Det är något jag skäms över just nu att så lite sägs och så många är så tysta om en utveckling som helt uppenbart kränker demokratin och riskerar att leda till att minoriteters rättigheter ytterligare försämras i ett land som inte är känt för att kunna värna dem särskilt bra.Men på slutet kände jag bättre igen . Synen på demokratin är oerhört viktig. I ett läge när den ekonomiska krisen riskerar att leda till nedskärningar, som jag menar också i sin tur främjar grogrunden för rasism och främlingsfientlighet, är det kanske viktigare än någonsin att främja demokratin och att hävda demokratin.Det vi ser i och som jag försökte framhålla i mitt anförande är snarare att demokratin ses som ett problem. Man sätter demokratin åt sidan och tycker att det är viktigare att tjänstemän som inte kan avsättas får ansvaret för att lösa ekonomiska kriser. Man ökar makten hos en som består av teknokrater och hos en domstol som inte kan avsättas i allmänna val, medan de folkvalda representanterna får mindre inflytande och mindre makt.Därigenom minskar makten hos medborgarna. Därigenom minskar makten hos dem som har rösträtten.Detta är, som jag ser det, det stora problemet just . Vi har en och många länder i som inte ser demokratin som vägen ut ur krisen utan som ser demokratin som ett hinder för att komma ut ur krisen. Jag tycker att det skulle vara klädsamt med lite hårdare kritik från utskottets majoritet likväl som från mot en inriktning som sätter demokratin åt sidan i tider av kris. Det är då, om någonsin, som demokratin behöver värnas och utvecklas, . Det var mycket intressant att lyssna till . Jag kan dela synen i beskrivningen av att det finns ett demokratiskt underskott i Europeiska unionen. Men lösningen på detta är i så fall att öka inflytandet för folkvalda politiker, och det tror jag i praktiken innebär en mer federalistisk utveckling av unionen. Det skulle vara mycket bra med ett ökat inflytande för Europarlamentet, exempelvis. Jag upplever att det är ett problem för Europeiska unionens funktionssätt att oppositionen i de olika medlemsstaterna - i och andra partier i andra länder - har svårare att påverka eftersom det i ministerråd, kommissionstillsättningar och annat i huvudsak är regeringar och majoriteter i medlemsstaterna som påverkar.Jag skulle gärna se en fördjupad demokrati i Europeiska unionen såtillvida att makt förflyttas ytterligare till . Det vore glädjande om också stöder detta. Det skulle vara ett trendbrott från partiets mer historiska EU-skepticism mot en mer federalistisk inriktning. Men det vore förstås positivt.Jag har försökt peka på ytterligare en sak i detta anförande och även i det anförande som jag höll i den utrikespolitiska debatten tidigare, nämligen att om Europeiska unionen försvagas och om krisen i Europeiska unionen innebär att vi inte har kapacitet att agera mer globalt och regionalt så försvagas egentligen hela den fria världen. Vi har sett att det finns andra modeller för att bygga stater och samhällen - inte minst den kinesiska. Signalen från till många auktoritära länder i världen är att den kinesiska modellen är rätt framgångsrik. Jämför den med den grekiska eller den italienska! har haft nolltillväxt . har haft 10 procents tillväxt . Dessutom kan en regim behålla makten i utan att introducera några fria val. Det är oroväckande om den europeiska modellens attraktionskraft minskar till förmån för modeller som den kinesiska. Repliken på mig kunde ha tagits på , som försökte leda i bevis att det är korrupta regimer som saknar öppenhet som har framgång i ekonomiskt hänseende. Det är inte riktigt sant.Vi har uppmärksammat detta som ett problem. Vi tycker att det stora problemet i svensk utrikespolitik är bristen på konsekvens. har lätt att ta avstånd från diktaturer och brott mot mänskliga rättigheter i länder som vi inte har stora handelsförbindelser med. Men den svenska hållningen till har både under socialdemokratiska och borgerliga regeringar tvärtom präglats av ett hänsynstagande som knappast hade varit fallet om inte hade varit en sådan ekonomisk stormakt som det är. Detta tycker jag är en brist på konsekvens som är förödande för vår syn på demokrati och vår möjlighet att hävda demokratin i alla situationer.För att gå tillbaka till grundfrågan tror jag snarare att federalismen skulle göra att möjligheterna för medborgarna att känna sig delaktiga i de beslut som fattas minskar ytterligare. Den svenska demokratin och möjligheterna att påverka de folkvalda som i sin tur fattar besluten är i stor utsträckning uppbyggd på att vi nationellt har format våra demokratiska institutioner. Jag tror att få svenskar känner att man i någon avgörande mening har påverkat sammansättningen av . Det är ganska få svenskar som sitter där, och det är dessutom ganska få svenskar som anser att det är mödan värt att delta i valet.Men den svenska har en demokratisk legitimitet genom ett högt valdeltagande och genom en historisk tradition. Därför tycker jag att det är viktigare att förstärka de nationella demokratiska institutionerna och motverka de teknokratiska bestämmanden som finns hos och och som jag ser alldeles för mycket av i det arbetsprogram som vi just nu diskuterar. Där skulle det vara välkommet om anslöt sig till en kritik mot inriktning. Vad gäller noterar jag att tre partier gick till val på att skulle lämna alla sina militärbaser i bland annat östra . Det hade stärkt , kan jag säga. Det hade stärkt den kinesiska dominansen i världen och skapat en mycket stor oro i det bälte av demokratier som ligger öster om - , , , och andra.Nåväl, det är inte detta som är vårt huvudämne att diskutera här. Givetvis har de folkvalda politikerna i de nationella parlamenten en legitimitet gentemot landets invånare. Denna legitimitet förs också in i EU-maskineriet på en mer central nivå inom ministerråd och annat. Så är det. Men i det långa loppet och i och med den fördjupning av samarbete som kommer att vara nödvändig i och i Europeiska unionen kommer det hela i slutändan att innebära att det måste finnas folkvalda politiker på den europeiska nivån som kommer att få en ökad bestämmanderätt och ökat inflytande. Detta menar jag som liberal.Fru talman! tar upp ytterligare en sak när det handlar om medlemsstaterna och Europeiska unionen. Om vi tittar på hur verkligheten ser ut och om vi är realistiska tror jag att det enda sättet att verkligen stärka de enskilda individernas makt och möjligheter i ett land som är att man får ekonomin i ordning.Vi kommer inte att kunna komma ifrån att om man inte lyckas sanera finanserna i de europeiska stater som har mycket höga skuldberg kommer det i slutändan att slå ännu hårdare mot den grekiska allmänheten och mot vanligt folk i . Någonstans hänger detta med demokrati och möjligheter för ihop med att de europeiska länderna klarar av att genomföra de åtstramningspaket som behövs. Det vore förstås glädjande om var ännu tydligare med vikten av att detta genomförs och av att vi samarbetar om detta. Som har framgått är detta en debatt om ett arbetsprogram som är antaget - arbetsprogrammet för kommissionen 2012. Det är ett arbetsprogram som också har utblickar för kommissionens fortsatta verksamhetstid 2013-2014.Det som är viktigt är att denna kammare och vi som svenska parlamentariker får möjlighet att diskutera vad som är i görningen. För oss, fru talman, och för mig som centerpartist är det givet att hävda ett frihetligt och hållbart EU, ett öppet EU, ett grönt EU och ett fredligt och ekonomiskt starkt EU som ger människor ökade möjligheter - inte färre. Vi vill se EU som en stark internationell stämma för demokrati, för mänskliga rättigheter, för jämlikhet och solidaritet, för respekt för FN:s stadga och för folkrätten.Fru talman! I ekonomiska kristider, som vi upplever i EU , är det oerhört viktigt att minnas denna vision. Det är i kris som vännerna prövas, och det är där vi är . Vi står inför stora utmaningar - att bygga om och reformera EU, att reformera våra länder och att satsa på forskning, innovationer och på det gröna, framtidsinriktade nyföretagandet.Fru talman! Låt mig dela en bild. Den avgående finska presidenten var i när jag var där. Hon fick då frågan: Om du tittar på EU och utifrån - vad ser du för bild? Hon sade: Jag ser en gammal och trött kontinent.Fru talman! Det är detta som är så viktigt att se. Vi står inför stora utmaningar när det gäller att förändra och förnya. Vi måste hålla fast vid det som är EU:s 2020-program - tillväxtagendan - för företag, företagsamhet och nya jobb, för hållbarhetsfrågor och för en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi. + 20 finns med i arbetsprogrammet, och det är viktigt.Jag tyckte att det var bra att många kunde höra att EU går före när det gäller att minska koldioxidutsläppen från flygtrafiken. samlas man i för att försöka hitta metoder för att komma till rätta med EU:s frontlinjearbete för att bringa ned koldioxidutsläppen från flygtrafiken med den koldioxidskatt som införs. Så ska EU fortsatt jobba. Likaså är kvinnors deltagande på arbetsmarknaden bra och viktigt. fick vi, fru talman, från en rapport som visar hur avgörande det är för att klara tillväxten att kvinnor är delaktiga på arbetsmarknaden. Det är klart att det är ett hot mot en framgångsrik nationell ekonomi och mot tillväxt och välstånd om , eller mer, mer eller mindre står utanför arbetsmarknaden. Därför är det bra att också det finns med i arbetsprogrammet.Vi välkomnar att det danska ordförandeskapet lyft fram respekten för arbetsmarknadens parter och de avtal som träffas mellan dessa som en prioriterad åtgärd.Fru talman! När vi här diskuterar går det inte att tänka bort att diskussioner pågår också i det grekiska parlamentet. För mig blir bilden av en tidigare statsminister ganska tydlig när vi talar om det grekiska exemplet. Det var ju en statsminister som sade: Den som är satt i skuld är inte fri. Nog kan vi på något sätt tänka på de orden nu när vi ser vad som händer i . Det här visar på vikten av att varje land gör sin hemläxa, har ordning i sin ekonomi och inte blundar vare sig för världen utanför eller för de värden som byggts upp i landet. , fru talman, visar vi i EU att vi gemensamt tar ansvar och att vi är beroende av varandra och måste ställa upp. Det handlar om praktisk solidaritet, om en sammanhållningspolitik som prövas. Klarar vi inte sammanhållningspolitiken inom EU riskerar det i längden hela projektet.Det handlar, fru talman, om mänskliga rättigheter. Klarar vi inte att bygga ett EU baserat på mänskliga rättigheter har vi tappat ett grundvärde på vilket vi formerat hela projektet.Även om det inte finns upptaget här hoppas jag att vi får se en framgång när det gäller EU:s anslutning till för mänskliga rättigheter eftersom det är en viktig signal i dessa ekonomiska kristider att vi har MR-frågorna i högsätet.Fru talman! Jag måste också beröra det som varit uppe här i debatten gällande . Jag är glad över att EU och i det här läget hänvisar till eftersom EU i sitt eget traktat, i det Lissabonfördrag som vi beslutat om, inte har tillräckligt med muskler och en tillräcklig juridisk grund för att hantera frågor av den sort som vi nu diskuterar när det gäller Ungern.Jag råkar, fru talman, ha fått uppdraget att särskilt granska så jag ska inte djupare gå in på detta. Men det är naturligtvis oerhört viktigt att EU inte underminerar utan i stället stärker det gemensamma uppdrag vi har: att hävda de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten.Fru talman! Jag är ödmjuk inför alla de utmaningar som enskilda människor ute i möter. Det är en oerhört tuff situation. Det här kräver mod och en vilja till reformer men även en insikt om att det inte blir lättare eller bättre om vi sticker huvudet i sanden, tänker bort problemen och tror att det löser sig. Det finns personer i den här debatten som gått i den riktningen, som vill stänga dörrar och fönster, riva broar och tro att framtiden då blir god. Men, fru talman, det är inte en frihetlig, inte en grön och inte en hållbar utveckling för vårt !Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i utlåtandet. EU står inför sin största prövning . Misskötsel av finanspolitiken har placerat många medlemsstater på ruinens brant, i ett läge med underskott i statsfinanser, hög statsskuld och hög arbetslöshet. Den Europapakt som ställt sig bakom börjar ta form. Men det återstår åratal av arbete för att hjälpa de länder som behöver ekonomiskt stöd och för att lyfta dem ur deras hopplösa situation.De europeiska länder som har ekonomiska problem påverkar hela Europeiska unionen och kräver därför hela Europeiska unionens hjälp.Fru talman! arbetsprogram innehåller en rad viktiga initiativ när det gäller att vända dagens kris till tillväxt. Skuldkrisen ska hanteras, och tillväxttakten och sysselsättningsgraden ska ökas. Sysselsättning skapar inte bara ekonomisk stabilitet utan också en möjlighet för människor att känna social delaktighet. En viktig uppgift för den ekonomiska politiken handlar om att det sker en utveckling så att resurser skapas för att åstadkomma en bättre livssituation för alla människor, över alla gränser.Kristdemokraterna anser att solidaritet med krisdrabbade länder ska visas.