bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Detta hindrar dock inte att skolor har en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen, välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Det kan dock finnas situationer då det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda utbildningar och för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna ha möjlighet att genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Det finns därför ett bemyndigande i den nya skollagen som ger regeringen rätt att utfärda föreskrifter som gör det möjligt med avvikelser från ämnesindelning och timplan. Det bör även noteras att det är möjligt för en grundskola, oavsett huvudman, att ansöka om att erbjuda ett lokalt tillval som skolans val utöver innehållet i de nationella kursplanerna. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Innehållet i ett lokalt tillval får givetvis inte strida mot målen i skollagen och läroplanen. ska godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. En mål- och resultatstyrd skola ställer krav på hög lärarkompetens, såväl ämneskunnande som didaktisk kunskap, så att läraren kan ge alla elever det stöd och de utmaningar som behövs för att uppnå målen och utvecklas så långt möjligt. Staten har ett ansvar för att tillhandahålla lärarutbildning som ger adekvat kompetens för läraryrket. Utskottet vill påminna om att i den nya lärarutbildningen blir alla lärare för de yngre barnen behöriga att undervisa i matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Utskottet kan vidare konstatera att genom fortbildningssatsningen Lärarlyftet har såväl ämnesfördjupning som ämnesdidaktiska utbildningar underlättat för lärare att få tillgång till kvalificerad och relevant fortbildning. För att öka elevernas måluppfyllelse i matematik beslutade regeringen om insatser för fortbildning av matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. fick i uppdrag att, i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM) vid , svara för genomförandet av fortbildning av matematiklärare i matematikdidaktik och för att ge dem professionellt stöd genom matematikhandledare. ska också svara för utbildning av matematikhandledare och rektorer. Uppdraget avser matematiklärare, inklusive matematikhandledare, och rektorer inom skolväsendet utom förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Uppdraget ska genomföras så att fortbildningen kan pågå fr.o.m. t.o.m. , under förutsättning att beviljar medel för detta ändamål för 20132016. Inom ramen för den särskilda satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) som pågått har genomfört en rad insatser för att stödja och utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik i tidiga åldrar, bl.a. genom att stimulera till förnyelse av och högre kvalitet på matematikundervisningen i genom stöd till skolors lokala utvecklingsarbete. har beslutat om en fortsatt MNT-satsning med (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I budgetpropositionen aviserade regeringen att satsningen ska förlängas till 2015 och beräknade att ska avsättas. Vidare har regeringen i samma proposition aviserat att undervisningstiden i matematik i ska utökas från . För denna satsning har regeringen enligt propositionen beräknat att ska avsättas 2013 och . Syftet med satsningen är att eleverna ska få mer tid till basämnet matematik i . Vad gäller undervisning i matematik på elevers modersmål finns det exempel från som inom ramen för en satsning på språkutveckling har inriktningar mot flerspråkig ämnesundervisning respektive språkutvecklande ämnesundervisning. Tanken är att flerspråkiga elever ska få en möjlighet att utveckla sitt modersmål och svenska parallellt med sina andra ämnesstudier och att all ämnesundervisning, inte bara språkundervisningen, ska vara språkutvecklande. Utskottet kan konstatera att satsningen på entreprenörskap inom utbildningsområdet fortsätter. Entreprenörskap är ett övergripande tema som betonas i läroplaner, examensmål och i ämnes- och kursplaner för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringen aviserar i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 48) sin avsikt att fortsätta stimulera entreprenörskap inom utbildningsområdet med till organisationer och huvudmän som arbetar med entreprenörskap inom skolväsendet. Dessutom kommer organisationen verksamhet enligt propositionen att stöttas med extra under 20132015, utöver de som redan går till organisationen , för att möjliggöra en riksomfattande insats som ska genomföras i samarbete med organisationen . Därutöver har i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det kan t.ex. handla om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel och verksamhetsstöd. ska även sprida relevanta forskningsresultat till skolan samt kartlägga, analysera och sprida erfarenheter av huvudmännens arbete med entreprenörskap. I detta arbete ska ta del av relevanta organisationers erfarenheter, internationella erfarenheter och forskning inom området. ska även samråda med för att främja entreprenörskap i enlighet med regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Uppdraget ska redovisas i årsredovisning. har också i uppdrag att i samverkan med genomföra informations- och kunskapshöjande insatser som främjar entreprenörskap inom vård- och omsorgsutbildningar i gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen och högskolan. Uppdraget ska slutrapporteras . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:K300 yrkande 4, 2011/12:C329 yrkande 8, 2011/12:Ub202, 2011/12:Ub233, 2011/12:Ub241 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub246 yrkande 5, 2011/12:Ub248 yrkande 1, 2011/12:Ub258, 2011/12:Ub271, 2011/12:Ub307, 2011/12:Ub345, 2011/12:Ub365, 2011/12:Ub387, 2011/12:Ub392, 2011/12:Ub399, 2011/12:Ub448, 2011/12:Ub457 yrkande 14, 2011/12:Ub472, 2011/12:N201 yrkande 2 och 2011/12:N252 yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilt stöd i skolan. Jämför reservation 38 (S, V). I den enskilda motionen 2011/12:Ub440 (S) anförs att det behövs kompetensutveckling för lärare och rektorer samt ett förtydligande av skollagen så att elever med funktionsnedsättning får stöd för att nå kunskapsmålen i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub451 (S) anförs att det behövs tidig hjälp vid läs- och skrivsvårigheter. Utskottet har tidigare uttalat att en förutsättning för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå dem (bet. 2010/11:UbU7 s. 42). En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § i den nya skollagen (2010:800). En elev kan emellertid behöva ytterligare stöd, som benämns särskilt stöd och som kan ersätta annan undervisning eller vara ett komplement till den. Det är elevens behov av stöd som ska vara vägledande. Utskottet har tidigare lyft fram att i den nya skollagen har regleringen av den process som leder till ett beslut om särskilt stöd och ett åtgärdsprogram blivit tydligare (bet. 2010/11:UbU7 s. 42). Processen kan beskrivas i fem steg: att uppmärksamma, utreda, dokumentera, åtgärda samt följa upp och utvärdera. Bestämmelserna tydliggör ansvaret för att tidigt upptäcka elever i behov av särskilt stöd. Rektorn har alltid det yttersta ansvaret för att ett åtgärdsprogram upprättas så snart det har framkommit att en elev behöver särskilt stöd. Bestämmelserna ställer krav på att det finns rutiner för hur personalen ska rapportera till rektorn när det blir aktuellt att bedöma om en elev är i behov av särskilt stöd. Ett beslut om att upprätta eller inte upprätta ett åtgärdsprogram får överklagas till . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub440 och 2011/12:Ub451. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om betygsinnehåll och betygsprövning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub254 (KD) föreslås att betyg ska kunna innehålla frivillig information om en elevs ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. I den enskilda motionen 2011/12:Ub363 (KD) föreslås att en rätt att överklaga slutbetyg ska införas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub426 (KD) anförs att elever bör ha rätt att överklaga slutbetyg i och kursbetyg på gymnasiet. I 10 kap. i den nya skollagen (2010:800) finns bestämmelser om bl.a. betygssättning i och vad betyget ska bygga på. Det anges att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Betyg kan ändras av den eller de som har fattat beslut om betyg om beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning. Skyldigheten gäller om ändringen kan ske snabbt och enkelt, vilket innebär att det normalt inte finns någon ändringsskyldighet om det krävs ytterligare utredning i ärendet. Exempel på felaktigheter som kan medföra en sådan ändringsskyldighet är att bedömningsunderlag har förbisetts eller att frånvaro har vägts in på ett sätt som strider mot föreskrifter om felaktigheter. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. I betänkandet Riktiga betyg är bättre än höga betyg Förslag till omprövning av betyg (SOU 2010:96), som överlämnades till regeringen , föreslås att en elev som inte får sitt betyg ändrat av läraren ska kunna få betygen omprövade av rektorn. Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom , enligt budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 46). Utskottet anser att beredningen av ärendet bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub254, 2011/12:Ub363 och 2011/12:Ub426. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärverktyg i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub246 (S) yrkande 4 anförs att olämplig litteratur i skolundervisningen bör tas bort. I den enskilda motionen 2011/12:Ub314 (S) anförs att det är viktigt att undervisningsmaterialet för historieundervisning om ursprungsbefolkning i våra skolor är korrekt. I den enskilda motionen 2011/12:Ub407 (S) anförs att en strategi behövs för en förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. I den enskilda motionen 2011/12:Ub482 (S) anförs i yrkande 2 att läroböcker i skolan måste vara moderna och tidsenliga. I den enskilda motionen 2011/12:Ub424 (KD) anförs att det bör utredas hur ett kvalitetssäkringssystem för läromedel kan utvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub320 (FP) anförs att schackspel bör prövas som ett pedagogiskt verktyg i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:T362 (S) anförs i yrkande 1 att it-kompetensen bör stärkas i samhället och att en central del i detta är elevernas tillgång till it. Den snabba utvecklingen av informationsteknologin under har inneburit stora förändringar för hur undervisningen bedrivs och vilken utrustning som eleverna använder. I den nya skollagen (2010:800) anges att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Begreppet lärverktyg är nytt och handlar om att eleven ska ha tillgång till sådana verktyg som eleven behöver för att ha en tidsenlig utbildning. Läromedlen är ett av lärarens viktiga redskap för att hjälpa eleverna att lära sig och förstå ett ämne. De ska bidra till att eleverna uppnår målen för undervisningen. Den statliga läromedelsgranskningen upphörde i samband med skolreformerna (den avskaffades för naturorienterande ämnen). I den målstyrda skolan har ansvaret för läromedelsval och utvärdering av läromedel överlämnats till skolorna själva, dvs. till rektorer och lärare. Skolor har alltså en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. För att se hur skolor arbetar för att välja läromedel och hur de läromedel som väljs ser ut har Skolinspektionen genomfört en s.k. kvalitetsgranskning av läromedel i ämnet kemi i årskurserna 4 och 5 vid 14 grundskolor runt om i landet (rapport 2011:1). Huvudsyftet med en sådan granskning är att bidra till utveckling genom att bl.a. visa på framgångsfaktorer. Skolinspektionens iakttagelser redovisas dels i form av enskilda beslut till de granskade skolorna och skolhuvudmännen, dels i en övergripande och sammanfattande rapport som ska ge ett utvecklingsstöd även för skolor som inte har granskats. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det ovan anförda motionerna 2011/12:Ub246 yrkande 4, 2011/12:Ub314, 2011/12:Ub320, 2011/12:Ub407, 2011/12:Ub424, 2011/12:Ub482 yrkande 2 och 2011/12:T362 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolbibliotek och skolbibliotekarier. Jämför reservationerna 39 (V) och 40 (MP, V). framhåller i kommittémotion 2011/12:Kr329 yrkande 8 att krav på tillgång till utbildade skolbibliotekarier bör införas i skollagen. framhåller i kommittémotion 2011/12:Kr307 yrkande 13 att skollagens krav på skolbibliotek bör förtydligas. I den enskilda motionen 2011/12:Kr252 (S) anförs i yrkande 6 att alla skolor bör ha tillgång till skolbibliotek. I den enskilda motionen 2011/12:Ub301 (S) anförs vikten av tillgång till skolbibliotek. I den enskilda motionen 2011/12:Ub375 (S) anförs att skollagens krav på att elever ska ha tillgång till skolbibliotek bör förtydligas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub355 (MP) anförs att skolbibliotek bör vara bemannade och välutrustade. I den enskilda motionen 2011/12:Ub334 (KD) anförs att det är viktigt att den nya skollagen följs upp och utvärderas när det gäller alla skolbarns tillgång till bibliotek. Utskottet vill upplysa om att det i 2 kap. 36 § i den nya skollagen (2010:800) har införts en bestämmelse, som saknar motsvarighet skollag, om att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen innebär en skyldighet för alla skolhuvudmän för de uppräknade skolformerna att anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn har tagit fram ett antal krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till skolbibliotek. För det första ska eleverna ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på ett sådant avstånd från skolan att man kontinuerligt kan använda som en del av utbildningen för att bidra till att eleverna når utbildningens mål. För det andra ska omfatta böcker, facklitteratur, skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. Slutligen ska vara anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. I bibliotekslagen (1996:1596) har det införts en hänvisning till att det i den nya skollagen finns bestämmelser om skolbibliotek. Vidare sägs att skolbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade, invandrare och andra minoriteter genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. Skolbiblioteken ska även ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, den s.k. (dir. 2011:24). En del av kommitténs uppdrag är att analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan. Kommittén ska även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skol-/folkbiblioteken och pedagogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i undervisningen, samt pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekens ställning och föreslå relevanta insatser. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inte något skäl att föregripa beredningen av betänkande och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Kr252 yrkande 6, 2011/12:Kr307 yrkande 13, 2011/12:Ub301, 2011/12:Ub334, 2011/12:Ub355 och 2011/12:Ub375 samt 2011/12:Kr329 yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läxläsning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub327 (S) anförs att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub378 (S) anförs i yrkande 1 att mängden läxor bör hållas under kontroll och i yrkande 2 att möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi bör ses över. I den enskilda motionen 2011/12:Ub469 (S) anförs att man bör låta läxor vara en del av skoldagen. Utskottet har tidigare uttalat att hemarbete kan motiveras med att eleverna måste ta mer eget ansvar för sitt lärande och att föräldrarna i ökad utsträckning bör ha insyn i sina barns skolgång (bet. 2010/11:UbU7 s. 41). Ett sådant arbetssätt kan förutsätta att eleverna får stöd från sina föräldrar eller från någon annan vuxen. Utskottet har vidare i samma betänkande ansett att läxor är ett bra komplement till god undervisning. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub327, 2011/12:Ub378 yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub469. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolledare och lärare. Jämför reservationerna 41 (S) och 42 (S). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 5 att skolledarna har en central roll som pedagogiska ledare. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 4 att de är positiva till lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen, att kontinuerlig kompetensutveckling måste vara ett naturligt inslag i lärarrollen, att fler karriärvägar bör finnas för lärare och att skolans organisation bör utvecklas på olika sätt. I den enskilda motionen 2011/12:Kr285 (V) anförs i yrkande 5 att skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. I den enskilda motionen 2011/12:Ub246 (S) anförs i yrkande 2 att det måste finnas tillgång till fortbildning, metodutveckling, handledning och materialstöd när det gäller sexualundervisning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub406 (S) anförs att it-kompetensen bland landets lärare behöver ses över och att lärarnas tillgång till datorer bör förbättras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub482 (S) anförs i yrkande 1 att det är viktigt att lärare får kompetensutveckling i frågor om homo- och bisexuella samt transpersoner. I den enskilda motionen 2011/12:Ub309 (KD) anförs att kunskap om de särbegåvade barnens behov bör ingå i lärarutbildningen och i lärarnas fortbildning. Utskottet anser att skolledares och lärares kompetens och möjlighet till vidareutbildning är av största vikt. En bra rektor utgör ett viktigt stöd för lärarna och är en viktig faktor för skolans resultat. Att få handledning och återkoppling av bra lärare är centralt för elevernas kunskapsutveckling. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringen har vidtagit en rad åtgärder på området. Enligt den nya skollagen (2010:800) ska det pedagogiska arbetet vid en skola ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska också särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Rektorns ansvar beskrivs vidare i de nya läroplanerna. infördes en obligatorisk befattningsutbildning för rektorer. Därefter har det gjorts en satsning med på en frivillig fortbildning i styrnings- och ledarskapsfrågor för de rektorer som har genomgått den obligatoriska utbildningen. Satsningen pågår till 2014. har i uppdrag att svara för denna fortbildning och ska återrapportera uppdraget . Därefter ska uppdraget rapporteras i årsredovisning. Under 20112012 granskade Skolinspektionen för rektorers ledarskap (se rapport 2012:1). I granskningen ingick 30 slumpvis valda grundskolor i 12 kommuner. Av granskningen framkom bl.a. att majoriteten av huvudmännen behöver, i dialog med rektorerna, säkra att det finns goda förutsättningar för rektorernas ledning av den pedagogiska verksamheten. Granskningen visade också att majoriteten av rektorer och huvudmän har arbetat för att skapa en god beredskap inför skolreformerna och att arbetet på många skolor har resulterat i ett engagemang för läroplansarbetet med kärnprocesserna i fokus. Utskottet välkomnar därför de satsningar som pågår och Skolinspektionens granskning av rektorernas ledarskap. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub457 yrkande 5. infördes ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. För att få anställas utan tidsbegränsning, ansvara för undervisningen och självständigt besluta om betyg ska det krävas legitimation. Legitimation utfärdas av för den som har en lärar- eller förskollärarexamen och som också har genomgått en introduktionsperiod med handledning. har, i enlighet med regeringens förslag, beslutat att kravet på legitimation ska gälla från . Regeringen överlämnade dock en remiss till Lagrådet med förslag om att senarelägga tidpunkten för detta ikraftträdande till . utsågs två utredare av . Den ena ska analysera förutsättningarna för ett lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen och ska vara klar . Den andra ska se över hur en karriärutvecklingsreform för läraryrket kan utformas med utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom hela grund- och gymnasieskolan och ska vara klar . Syftet med den sistnämnda reformen är att premiera de bästa lärarna. Utvecklingsstegen med eventuella behörighetskrav ska beskrivas i skollagen. Beslut om vem som ska anställas liksom ansvarsområden och arbetsinnehåll samt anställningsvillkor ska bestämmas av huvudmannen i sedvanlig ordning. För att täcka kostnaderna för reformen ska ett statsbidrag betalas ut om 2012, 2013, 2014 och 2015. Genom möjligheten att delta i en utbildning på forskarnivå som är relevant för verksamheten kan en lärare eller förskollärare bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas kunskapsbas. Utbildning på forskarnivå skapar också nya karriärmöjligheter för lärare och förskollärare, då den som har minst licentiatexamen och under uppvisat pedagogisk skicklighet ska benämnas lektor. har på regeringens uppdrag utlyst medel för s.k. forskarskolor för lärare och förskollärare (dnr U2011/1201/F). Satsningen syftar till att erbjuda dessa yrkesgrupper möjlighet att delta i utbildning på forskarnivå, så att de inom en sammanlagd tid av högst och ska kunna uppnå en licentiatexamen. Statsbidrag betalas ut och motsvarar tre fjärdedelar av huvudmannens kostnader för lön läraren respektive förskolläraren deltar i utbildningen. Totalt omfattar satsningen , varav för utbildningsdelen. Fortbildningssatsningen Lärarlyftet har gett lärare ökade möjligheter att bredda och fördjupa sina ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kunskaper. Som en fortsättning på den satsningen genomförs det s.k. Lärarlyftet II med inriktning på behörighetsgivande kurser för fritidspedagoger och legitimerade lärare. Satsningen på kompetensutveckling för lärare, förskollärare, fritidspedagoger och rektorer omfattar totalt ca 2012 och beräknas omfatta ca 2013 och 2014 och ca 2015. För de lärare som har påbörjat en lärarutbildning men saknar examen pågår en satsning på vidareutbildning av lärare (). Den innebär att verksamma lärare kan komplettera sin tidigare utbildning för att nå en lärarexamen vid ett antal lärosäten. Utgångspunkten är att lärosätena ska tillgodoräkna tidigare erfarenheter som lärare samt erbjuda individualiserade utbildningar för att underlätta och förkorta studietiden för den enskilde studenten. har beslutats för VAL-satsningen, och beräknas avsättas .