bet · GZ01SoU14 · 2012-03-28 00:00:00 — Sammantaget innebär utredningens bedömningar att man ser ett behov av en genomgripande översyn av statens sätt att styra och stödja vård- och omsorgssystemet, bl.a. att myndighetsstrukturen behöver omprövas, ansvarsfördelningen förtydligas, arbetssätten moderniseras och ledar- och medarbetarskapet vidareutvecklas. Utredningen ska lämna en slutrapport till regeringen . (S 2011:08) lämnade sitt betänkande Framtidens högkostnadsskydd i vården (SOU 2012:2) till regeringen. I enlighet med direktiven (dir. 2011:61) har utredningen gjort en översyn av avgiftsstrukturen för hälso- och sjukvård, läkemedel, äldre- och handikappomsorg m.m. Utredningen anser att det finns starka principiella skäl som talar för ett gemensamt högkostnadsskydd. Mot bakgrund av att det finns en rad praktiska problem med en sådan lösning, föreslår utredningen emellertid att de nu gällande separata högkostnadsskydden för öppenvård respektive läkemedel tills vidare behålls. Av utredningens betänkande framgår bl.a. när det gäller öppenvård av barn och ungdomar att denna vård i de flesta landsting är avgiftsbefriad (bet. s. 30). Inom tillämpas patientavgifter fr.o.m. med undantag av besök inom barn- och ungdomspsykiatrin och barnhabiliteringen som är avgiftsfritt. tillämpar halv avgift för barn . tar ut halv avgift för barn och ungdom med undantag av besök inom primärvården där avgiften är . I betalade barn t.o.m. , liksom vuxna, för besök på jourtid och 2011. Utöver detta är akutbesöken i vissa landsting avgiftsbelagda även för barn. När det gäller slutenvård är denna avgiftsfri för barn och ungdomar inom alla landsting. Åldersgränsen för avgiftsfrihet varierar dock från till (s. 33). och Europeiska unionens råd antog direktivet 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet). Bakgrunden till direktivet var ett antal domar i som slagit fast att sjukvård, oavsett hur den är finansierad och organiserad, träffas av fördraget om Europeiska unionens funktionssätts (EUF-fördraget) regler om fri rörlighet för tjänster. Patienter har därför rätt till ersättning från sitt hemland för vård utförd i andra EU-länder på samma villkor som gäller för vård i hemlandet. rättspraxis har dock skapat behov av en rättslig reglering inom unionen. Syftet med direktivet är därför att åstadkomma en mer allmän och effektiv tillämpning av de principer som har utarbetat och på så sätt utveckla den inre marknaden. Enligt direktivets bestämmelser ska medlemsstaterna genomföra nödvändiga ändringar i nationell lagstiftning i överensstämmelse med vad som föreskrivs i direktivet. Direktivet medför en översyn av de svenska myndigheternas och landstingens hantering av den gränsöverskridande vården. Inom ramen för arbetet med att genomföra direktivet arbetar man inom med att ta fram en departementspromemoria. När det gäller förbättrad tillgänglighet för patienten anför regeringen bl.a. följande i budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 60): Som patient ska man få vård snabbt och få information om vilka tidsramar vården är skyldig att erbjuda vid besök och behandling. Regeringens insatser för att öka tillgängligheten för patienten har bidragit till att nio av tio får vård inom angiven tid. Regeringen har för avsikt att under nuvarande mandatperiod utöka satsningarna på förbättrad tillgänglighet för patienten. Mot bakgrund av att nästan alla landsting uppnår vårdgarantins lagstadgade tidsgränser finns behov av att ta ytterligare steg och skärpa dessa gränser. Regeringens ambition är att vårdgarantin även ska omfatta en ökad andel av patientens kontakter med vården. Som ett led i arbetet har regeringen initierat ett samverkansprojekt med SKL som syftar till att följa patientens väg i vården. Målet är att ha ett nationellt mätsystem på plats . I arbetet ingår även att analysera möjligheterna att systematiskt följa återbesöksfrekvensen för olika patientgrupper. Genom att sprida erfarenheter och kunskaper om hur väntetiderna kan kortas kan vårdens samlade kvalitet och resultat förbättras. Social-styrelsen kommer på uppdrag av regeringen att utreda hur myndigheten kan inrätta ett system för att följa väntetider på sjukhusbundna akutmottagningar på nationell nivå. I uppdraget ingår dels att fastställa vilken väntetidsstatistik som ska samlas in, dels att påbörja insamlandet av sådan statistik. I uppdraget ingår vidare att föreslå kompletterande kvalitetsindikatorer för akutsjukvården utöver de väntetidsdata som myndigheten ska arbeta fram. För att stimulera landstingen i arbetet med att uppfylla vårdgarantin slöt staten och SKL , , en överenskommelse som bygger på en prestationsbaserad ersättningsmodell för att minska vårdköerna. (kömiljarden) avsattes i statens budget för detta ändamål. Sedan införandet av kömiljarden har regeringen och SKL slutit ytterligare två separata överenskommelser. I överenskommelserna har kraven för att få ta del av medlen stegvis höjts. En tydlig skillnad mellan de tre överenskommelserna är att det enbart genomfördes en avstämning som låg till grund för fördelningen av medlen. hade antalet avstämningar utökats till sju (och ), och överenskommelse räknas resultaten för . Avsikten med att mäta resultaten är att förtydliga att sjukvårdshuvudmännen kontinuerligt måste bedriva ett arbete för att upprätthålla eller korta väntetiderna. Landstingen måste således prestera goda resultat under årets alla månader för att få ta del av medlen. Av budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 33) framgår att regeringen har för avsikt att löpande utveckla kömiljarden för att på så sätt stimulera tillgänglighetsarbetet. För 20092010 fördelades medlen inom ramen för kömiljarden till landsting där mellan klarade av att ge vård (besök eller behandling) inom vårdgarantins gräns . För att få pengar från kömiljarden måste landstingen kunna visa att av patienterna fått vård inom de tidsramar som fastslagits i överenskommelsen. kömiljard har landstingen varit tvungna att klara av att erbjuda patienterna besök i den specialiserade vården och behandling . Klarar landstingen att ge vård i rätt tid till av patienterna får de ta del av ytterligare medel. Av ett pressmeddelande från framgår att samtliga landsting klarat att uppfylla något av kriterierna och därmed får del av kömiljard. enades regeringen och SKL om kriterierna kömiljard (S2011/11007/FS). Mot bakgrund av att vårdgarantin numera är författningsreglerad ska den nationella tillgänglighetssatsningen, som omfattar sammanlagt 1 , och överenskommelsen främst ses som en stimulansåtgärd för att få landstingen att uppnå en ytterligare förbättrad tillgänglighet. För att få ta del av medlen ska landstingen uppfylla vissa grundläggande krav. Regeringen har i propositionen Stärkt ställning för patienten vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning (prop. 2009/10:67) framhållit att man ser det som viktigt att följa upp den lagreglerade vårdgarantins effekter. En fråga som enligt regeringen är särskilt relevant att följa berör eventuell förekomst av undanträngningseffekter, dvs. situationer när lägre prioriterade patienter ges vård före patienter som har högre prioritet (dvs. ett större medicinskt behov). fick ett tilläggsuppdrag inom ramen för myndighetens pågående uppdrag att följa hur landstingen arbetar för att uppnå målen i den nationella vårdgarantin och för att få del av kömiljarden. Tilläggsuppdraget behandlar frågan om undanträngning. ska lämna en slutredovisning av uppdraget . I sin ambition att fortsätta genomföra åtgärder i syfte att stärka patientens ställning tillsatte regeringen en utredning som ska lämna förslag på hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården ytterligare kan stärkas (S 2011:03, dir. 2011:25). Utredningen, som antagit namnet , ska ta ställning till hur en samlad patientlagstiftning bör utformas och vilka bestämmelser med betydelse för patientens ställning som den bör innehålla. När det gäller frågan om hur patientens valmöjligheter i vården ytterligare kan stärkas ska utredaren enligt direktiven bl.a. föreslå en reglering av ett fritt vårdval över hela föreslå en reglering som underlättar möjligheten att utnyttja privata vårdgivare i ett annat landsting än patientens hemlandsting föreslå hur information kring bestämmelser om bl.a. vårdgarantin ska kunna göras mer tillgänglig för patienten föreslå hur kännedomen kan öka om skillnaderna mellan vårdgarantin och det fria vårdvalet ta ställning till om landstingens informationsansvar ska utökas till att även omfatta information om vård inom EU/EES-området. När det gäller frågan om hur berörda myndigheter bör arbeta för att stärka patientens ställning ska utredningen enligt direktiven (s. 8) föreslå hur berörda myndigheter kan tillhandahålla information och vägledning i frågor kopplade till patientens ställning på ett enkelt och lättillgängligt sätt, anpassat till olika kategorier av patienter, t.ex. barn, äldre kvinnor och män, personer med funktionshinder och personer som talar ett annat språk föreslå hur berörda myndigheter ska återrapportera till regeringen om de åtgärder som vidtagits för att stärka patientens ställning. Utredaren ska även föreslå hur regionala skillnader i vårdinnehåll och vårdresultat kan uppmärksammas och hanteras så att kvinnor och män i alla åldrar i hela befolkningen erbjuds en likvärdig och jämlik tillgång till vård av god kvalitet. För att kunna utveckla hälso- och sjukvården är det viktigt att patienters upplevelser och synpunkter samlas in och sammanställs. Utredaren ska föreslå en modell för systematisk insamling och bearbetning av patientberättelser i klagomåls- och anmälningsärenden, samt föreslå en modell för webbaserad inrapportering av patientupplevd kvalitet. Ett delbetänkande ska lämnas och en slutredovisning i början på 2013. Myndigheten för vårdanalys, som inrättades , har till uppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp, analysera och effektivitetsgranska verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård och tandvård samt verksamheter i gränssnittet mellan vård och omsorg. En central målsättning med myndigheten är enligt budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 64) att stärka patienternas och medborgarnas ställning och inflytande. Det är enligt regeringen viktigt att stärka deras insyn i och förtroende för hälso- och sjukvårdens verksamhet, och tillgång till relevant information är en förutsättning för detta. Myndigheten har i uppdrag att kontinuerligt utvärdera sådan information om vården och omsorgen som lämnas till den enskilde, i fråga om informationens innehåll, kvalitet, ändamålsenlighet och tillgänglighet. Av myndighetens granskningsplan för framgår att följande områden kommer att bli föremål för granskning: Hur patientfokuserad är svensk hälso- och sjukvård? Har patienter, brukare och medborgare tillgång till den information de behöver? Myndigheten kommer att granska i vilken utsträckning patienter, brukare och medborgare har tillgång till information som möjliggör bl.a. delaktighet och inflytande i vården och omsorgen. Vilka konsekvenser får valfrihetssystem för olika patient- och brukargrupper? Myndigheten kommer att granska vårdvalets effekter på bl.a. patienternas tillgång till god vård och vård på lika villkor. Hur skapa en patientfokuserad vård för dem som har omfattande och komplexa behov? En ny patientsäkerhetslag (2010:659) trädde i kraft (prop. 2009/10:210, bet. 2009/10:SoU22, rskr. 2009/10:342). Patientsäkerhetslagen innehåller bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Det innebär bl.a. att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. Av budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 51) framgår att en omfattande, tidsbegränsad patientsäkerhetssatsning genomförs under 20112014 och att regeringen satsar . Utgångspunkten för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara vårdskador, och målet är att gradvis minska antalet vårdskador. Huvuddelen av satsningen utgörs av prestationsbaserade stimulansbidrag för patientsäkerhetsarbete i landstingen, vilka regleras i en överenskommelse mellan staten och SKL. Regeringen godkände överenskommelsen om förbättrad patientsäkerhet 2012 mellan staten och SKL (regeringsbeslut S2011/11008/FS). Överenskommelsen består av en prestationsbaserad patientsäkerhetssatsning som omfattar sammanlagt . Satsningen handlar om att stödja genomförandet av den nya patientsäkerhetsreformen, att med patientens behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera patientsäkerhetsarbetet i landstingen samt att skapa en säkrare vård. Utgångspunken för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara skador, s.k. vårdskador, och målet är att gradvis minska antalet sådana skador. Följande fyra grundkrav måste vara uppfyllda för att ska kunna ha möjlighet att ta del av den prestationsbaserade ersättningen: Samtliga vårdgivare i har upprättat en patientsäkerhetsberättelse i enlighet med patientsäkerhetslagen (2010:659). Respektive landsting ska ha tagit följande steg för införande och användning av Nationell patientöversikt (NPÖ): har infört och använder tjänsterna Säker it i hälso- och sjukvård (SITHS), NPÖ:s säkerhetstjänster samt den nationella katalogtjänsten HSA, har anslutit sig till NPÖ samt kan visa på en bred användning av tjänsten i sin verksamhet. Respektive landsting ska påbörja arbetet med att införa it-stödet Infektionsverktyget genom att ha tagit väsentliga steg till en organisation för införandet på samtliga sjukhus. Respektive landsting ska ha arbetat systematiskt med strukturerad journalgranskning vid alla sjukhus. Regeringen har gett i uppdrag att utforma och ansvara för den samlade uppföljningen av överenskommelsen mellan staten och SKL om patientsäkerhet 2012 (S2011/11229/VS, delvis). Uppdraget är en fortsättning på motsvarande uppdrag . ska sammanställa en samlad bedömning av hur samtliga krav och indikatorer i överenskommelsen har uppfyllts efter landstingens genomförande. Vid behov ska göra stickprovskontroller hos landstingen för att säkerställa att kraven på kvalitet och innehåll är uppfyllda. Den samlade bedömningen kommer att ligga till grund för fördelningen av den prestationsbaserade ersättningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen . När det gäller förbättrad kvalitet och säkerhet för patienten anför regeringen följande i budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 61): Regeringen arbetar kontinuerligt för att vårdens resultat ständigt ska förbättras. Ett av de främsta redskapen för att driva kvalitetsutvecklingen framåt är öppna jämförelser. Genom att lyfta fram hälso- och sjukvårdens resultat uppmuntras vårdenheter och landsting till kontinuerlig kvalitets- och effektivitetsutveckling. Ett annat verktyg är de nationella riktlinjerna för god vård, som utarbetas för de stora folksjukdomarna och för patienter med andra allvarliga sjukdomar där vården tar stora resurser i anspråk. Riktlinjerna ska vara ett stöd vid prioriteringar och ge vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på. Målsättningen med det fortsatta arbetet med nationella riktlinjer inom hälso- och sjukvården är att få till stånd en mer jämlik och effektiv vård av bättre kvalitet. Satsningen på ökad patientsäkerhet ska sammantaget leda till en säkrare vård för patienten och ett mer aktivt patientsäkerhetsarbete, viket i sin tur leder till minskat lidande samt färre omoperationer, vårddygn och sjukskrivningar. Regeringen har under den gångna mandatperioden initierat en genomgripande patientsäkerhetsreform. I budgetpropositionen föreslogs en särskild satsning på patientsäkerhet. Huvuddelen av satsningen utgörs av de prestationsbaserade stimulansbidrag som regleras inom ramen för en överenskommelse mellan staten och SKL . Regeringen fortsätter att nära följa implementeringen av den nya patientsäkerhetslagen (2010:659) som trädde i kraft . Särskild vikt kommer att fästas vid att patienters och anhörigas klagomål på hälso- och sjukvården och dess personal hanteras på ett rättssäkert sätt och inom tydliga tidsramar. Likaså är det ur ett patientsäkerhetsperspektiv viktigt att följa hanteringen av möjligheten att ålägga en legitimerad yrkesutövare prövotid på grund av oskicklighet. En effektiv och väl fungerande tillsyn såväl av verksamhet som av personal, är ett fundament i styrningen av hälso- och sjukvården och avgörande för förtroendet för vården. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera den nya ordningen för hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården, som ansvarar för från (S2011/3868/FS, delvis). En utvärdering ska göras i förhållande till den nya patientsäkerhetslagens intentioner om att uppnå en säkrare vård (prop. 2009/10:210). En slutrapport ska lämnas till regeringen . I syfte att öka tilltron till patientsäkerhetsarbetet har regeringen tagit fram departementspromemorian Överklagande av beslut om kritik enligt patientsäkerhetslagen (Ds 2011:36). Promemorian är föremål för beredning inom . Enligt regeringens s.k. propositionsförteckning kommer en proposition att lämnas till . Socialminister besvarade en skriftlig fråga om insatser för ökad patientsäkerhet. Socialministern anförde följande: har frågat mig om jag är beredd att se över regelverket för att se om det skulle kunna vara möjligt att i registret över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal vid misstanke om brott eller överträdelser över en viss nivå göra en tillfällig markering om att utredning pågår. Av över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP) framgår behörighetsinskränkningar för hälso- och sjukvårdspersonal. Det stämmer att det däremot inte framgår av registret om en person är under utredning för detta. Skälet är skyddet för den personliga integriteten hos dem som är under utredning. Det är ju fler som utreds än som slutligen får sin behörighet indragen. I frågor om tillgång till personuppgifter måste man alltid noga överväga hur syftet med tillgången till uppgifterna kan uppnås med minsta möjliga intrång i den personliga integriteten. Det är dock mycket viktigt att arbetsgivaren får information så snart ett beslut om behörighetsinskränkning har fattats som rör någon av de anställda. Det är en fråga som kan lösas på flera sätt. finns , och register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal tillgängliga på webben. För att genomföra motsvarande i krävs ändring i den förordning som reglerar registret. har lämnat in en skrivelse till med en hemställan om en sådan ändring, bland annat av det skälet att det skulle underlätta arbetsgivarens tillgång till informationen i registret. planerar att tillsätta en utredning som ska få till uppdrag att utreda hur förutsättningarna för en säker informationshantering inom hälso- och sjukvården och kan förbättras. Jag har för avsikt att låta den utredningen få i uppdrag att utreda om och i så fall hur begäran kan genomföras på bästa sätt. Socialminister besvarade en skriftlig fråga från (S) om patientens felanmälningar inom vården (fr. 2011/12:50) och anförde följande: har frågat mig hur jag avser att lösa frågan med den långa väntetiden avseende anmälningar av fel i vården. Den nya patientsäkerhetslagen (2010:659) som trädde i kraft öppnar för helt nya förutsättningar att bedriva en säker hälso- och sjukvård. Vårdgivarens ansvar att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete blir större och tydligare och det blir större fokus på förebyggande arbete. Lagen innebar också en förändring i hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården. Som ett led i detta överfördes ansvaret för klagomålshanteringen från () till . Den nya reformen innebär att det är enklare för den enskilde att anmäla en skada eller felbehandling. Det är en fördel för patienten, eftersom han eller hon endast behöver anmäla en händelse utan att veta exakt vem som gjort fel. har en skyldighet att ta emot och förutsättningslöst utreda klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal. I samband med att övertog ansvaret för klagomålen tillförde regeringen en årlig förstärkning om till . beslutade regeringen om ytterligare en förstärkning, , för hantering av de balanser som övertogs från . Att brister i vården anmäls är en förutsättning för att rutiner ska kunna rättas till och att vården ska bli säkrare. En fungerande klagomålshantering är viktig för att upprätthålla en hög patientsäkerhet. Därför är det viktigt att kommer till rätta med balanserna. Jag följer noga utvecklingen och kan konstatera att nu gör en kraftsamling för att minska ärendemängden och komma till rätta med de långa handläggningstiderna. Mot bakgrund av det arbete som pågår vid kommer jag att avvakta med att vidta några åtgärder . I syfte att få vården att tillämpa evidensbaserade åtgärder har SKL tillsammans med experter tagit fram ett antal s.k. åtgärdspaket (tidigare kunskapsunderlag), baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Åtgärdspaket finns numera på områdena vårdrelaterade urinvägsinfektioner, infektioner vid centrala venösa infarter, postoperativa sårinfektioner, läkemedelsfel i vårdens övergångar, läkemedelsrelaterade problem, fall och fallskador, trycksår och undernäring (SKL:s publikation Minska vårdskadorna, 2011). trädde föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete i kraft. Tillämpningsområdet för föreskrifterna är verksamhet som omfattas av bl.a. HSL och socialtjänstlagen (SoL). I föreskrifterna ingår grunderna för systematiskt kvalitetsarbete, t.ex. ledningssystemets ändamål och användning. Ett ledningssystem ska leda till att man systematiskt och fortlöpande utvecklar och säkrar verksamheten så att den uppfyller ställda kvalitetskrav och ska anpassas till verksamhetens inriktning och omfattning. arbetar på uppdrag av regeringen med att ta fram ett förslag till en nationell strategi för patientsäkerhet. Strategin ska utgöra en plattform i det långsiktiga patientsäkerhetsarbetet och innehålla ett antal uppföljningsbara mål. har också tagit fram en guide till en säkrare vård, som vänder sig till patienter. Guiden lanserades och syftar till att patienten bättre ska kunna förbereda sig inför kontakten med vården och därmed kunna medverka till att förebygga och minska risken att något blir fel. SKL håller på att ta fram modeller för bättre patientmedverkan, ett arbete som bedrivs tillsammans med såväl patientföreträdare som sjukvårdshuvudmän. har också regeringens uppdrag att öka tillgängligheten till patienthandboken till säker vård. Den ökade tillgängligheten ska enligt regeringsbeslutet åstadkommas genom att översätter handboken till andra vanligt förekommande språk än svenska och anpassar guiden för personer med olika funktionsnedsättningar. Den ska också göras tillgänglig i olika elektroniska medier. Uppdraget ska redovisas i sin helhet (S2009/9126/FS, delvis). fick i uppdrag att genomföra en granskning av i hur stor utsträckning respektive landsting arbetar med att systematiskt förhindra uppkomsten av vårdskador med hjälp av strukturerade journalgranskningar (S2010/9220/FS, delvis). Uppdraget redovisades till regeringen , och enligt har flera landsting börjat använda strukturerad journalgranskning i arbetet med att systematiskt förhindra uppkomsten av vårdskador sedan metoden introducerades (dnr 5.2-39265/2010). Det s.k. Infektionsverktyget, ett it-verktyg som beställts av Cehis (i samverkan), arbetar för att skapa ett nationellt enhetligt it-stöd som ska användas i lokalt förbättringsarbete. Syftet är att förebygga vårdrelaterade infektioner och förbättra kvaliteten i användningen av antibiotika. Vårdgivarna i och har deltagit som piloter under utvecklingsfasen av verktyget.