bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — I många städer runt om i satsas offensivt på spårvagnar, vilket har lett till stora framgångar både i ökat kollektivtrafikresande och i minskad klimatpåverkan. anser att det även i finns stora möjligheter för den lokala spårtrafiken att utvecklas i städer och vi menar att staten bör ta ett större ansvar för att möjliggöra sådana satsningar. Vi föreslår följaktligen en statlig delfinansiering av investeringar i spårväg och tunnelbana på . Vi vill även att statsbidraget till inköp av spårfordon återinförs och utvidgas till att också gälla för reinvesteringar i befintliga tåg. En lämplig åtgärd skulle kunna vara att stödja installationen av det nya signalsystemet ERMTS som tidigare beslutat om och som innebär stora merkostnader för tågoperatörerna. Det finns ett behov av robusta vägar runt om i hela landet, inte minst på landsbygden. Vi föreslår att av den ekonomiska ramen ska avsättas till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till medfinansiering av enskilda vägar. Den stora potentialen att minska klimatpåverkan från transporterna finns i städer och tätorter och det är framför allt där som bilanvändningen kan och ska minska. Enligt vår mening bör därför också en större del av vägunderhållet gå till det mer perifiera vägnätet på landsbygden. Den planerade sexfiliga motorvägen som regeringen driver kommer att leda till att bilberoendet ökar och att andelen resande med kollektivtrafik minskar i regionen. Projektet måste avbrytas och regeringen måste söka en lösning där uppsatta klimat- och miljömål nås. Vi anser att det i dagens infrastrukturplanering finns alltför stort fokus på framkomlighet för person- och lastbilar, vilket är till nackdel för kollektivtrafiken. bör därför ges i uppdrag att i den kommande åtgärdsplaneringen föreslå åtgärder som stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft gentemot koldioxidintensiva transportslag. Vi vill även se en omprioritering inom budget till förmån för cykelåtgärder och för detta ändamål öronmärka under den nya planeringsperioden ur de som vi föreslår ska avsättas för investeringar i vägar. förslag till ram för infrastrukturplaneringen 20142025 i förhållande till regeringens förslag sammanfattas i nedanstående tabell. ram för infrastrukturplaneringen 20142025 (118*) bidrag till byggande av spårvägar (0*) (128*) (*) Enligt bedömning i motion 2012/13:T11. Klimatförändringarna medför konsekvenser i form av ökade risker för ras och skred i samband med häftiga skyfall och översvämningar. Behovet av olika typer av bärighetsåtgärder för vägar och banvallar kommer därför att öka framöver. Vi anser att bör få i uppdrag att klimatsäkra infrastrukturen som en del av det kontinuerliga arbetet med drift och underhåll, både för järnväg och väg. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Planeringsramar för perioden 20142025, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) beslutar att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till , b) godkänner vad regeringen föreslår om 1. att den ekonomiska ram som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet för perioden 20142025 får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån, 2. att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden 20102025, c) bemyndigar regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner, d) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:25 punkterna 2, 4 och 5 samt motionerna 2012/13:T6 av och (båda SD) yrkande 2, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2012/13:T291 av (S) i denna del och 2012/13:T416 av och (båda SD), bifaller delvis proposition 2012/13:25 punkt 3 och motionerna 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2012/13:T5 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4, 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkande 7 och avslår proposition 2012/13:25 punkt 1 och motionerna 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkandena 8, 9, 1113, 14 i denna del, 15 och 16, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena 2, 4, 20 och 2224, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 8, 12, 14, 15 och 1720, 2012/13:T375 av m.fl. (S), 2012/13:T422 av och (båda S), 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 6. Efter många års försummelser från nuvarande och tidigare regeringar finns det allvarliga kapacitetsbrister i vårt transportsystem, främst inom järnvägen. redovisar i rapporten av kapacitetshöjande åtgärder förslag till lösningar och utblick mot (2012:100) förslag till åtgärder på fyra olika ambitionsnivåer för att komma till rätta med dessa brister. Regeringen nöjer sig i den nu framlagda infrastrukturpropositionen med att föreslå åtgärder som kan återställa systemet till den nivå det ursprungligen designats för, vilket motsvarar ambitionsnivå 2 i förslag. Detta är otillräckligt. Trafiken i har ökat och vi menar därför att det är avgörande att kapaciteten i det befintliga systemet utökas. Regeringen bör följaktligen anslå tillräckliga medel för att komma upp till den av etablerade högsta ambitionsnivån, vilket motsvarar ett tillskott på ytterligare ca , totalt ca . Bland de satsningar som vi Sverigedemokrater förespråkar kan särskilt nämnas Ostlänken liksom olika initiativ för att tillgodose gruvnäringens transportbehov (se närmare i vår följdmotion 2012/13:T6). För att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur som är anpassad efter marknadens villkor vill vi också låta utreda möjligheten att inrätta en särskild investeringspott för att på så vis kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Planeringsramar för perioden 20142025, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 1. att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till och att av denna ram ska användas till utveckling av transportsystemet, 2. att av den ekonomiska ramen ska avsättas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar inklusive och till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar, 3. att av den ekonomiska ramen ska avsättas för investeringar i spårtrafik, b) godkänner vad regeringen föreslår om 1. att den ekonomiska ram som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet för perioden 20142025 får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån, 2. att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden 20102025, c) bemyndigar regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner, d) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:25 punkterna 2, 4 och 5 samt motionerna 2012/13:T5 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkandena 8, 9, 1113, 14 i denna del, 15 och 16, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 24, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 19 och 20, 2012/13:T291 av (S) i denna del, 2012/13:T422 av och (båda S), 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4 samt 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena 20, 22 och 23, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 18, 2012/13:T375 av m.fl. (S), 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkande 7 och avslår proposition 2012/13:25 punkterna 1 och 3 samt motionerna 2012/13:T6 av och (båda SD) yrkande 2, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 8, 14 och 15, 2012/13:T416 av och (båda SD) och 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 9. anser att ett systemskifte måste genomföras inom transportinfrastrukturen. Åtgärder inom infrastrukturen måste minska vår miljö- och klimatpåverkan, utjämna sociala skillnader samt stärka jämställdhet och tillgänglighet. Regeringens förslag till planeringsram för transportinfrastrukturen under 20142025 är alldeles för låg. Mot bakgrund av miljö- och klimatskäl samt de stora brister i kapacitet och tillgänglighet som resenärer och godstrafik i hela landet ställs inför anser vi i att det behövs en rejäl höjning av ambitionsnivån. Vi bedömer att den totala ramen bör uppgå till , varav 352 miljarder ska användas till utveckling av transportsystemet. Det är en stor brist att regeringen i sin inriktningsproposition inte specificerar hur stor andel av de föreslagna investeringarna som ska gå till vägar respektive järnvägar. Vi konstaterar dock att med regeringens aviserade ökade järnvägsinvesteringar för perioden 20142025 på i genomsnitt ca , jämfört med den nuvarande planeringsperioden, är gapet ändå alltför stort för att investeringarna ska kunna växa i takt med BNP. Vi anser att det krävs en kraftigt höjd nivå på järnvägsinvesteringarna liksom satsningar på lokal spårtrafik för att möta behovet av klimatsmarta transporter i både storstäder och i övriga delar av landet. Följaktligen föreslår vi att det under nästkommande planperiod avsätts till järnvägsinvesteringar och till lokal spårtrafik. Bland de investeringsåtgärder som vi anser bör prioriteras finns högre hastigheter längs Ostkustbanan, Dalabanan och kapacitetshöjande åtgärder på Västra stambanan och , liksom på , , Godsstråket genom Bergslagen och sträckan HallsbergDegerön utbyggnad av kollektivtrafiken i dubbelspårutbyggnad på Ostkustbanan. föreslår regeringen en genomsnittlig ram för banunderhållet på ca . Det är positivt att regeringen på så vis har höjt ambitionerna jämfört med innevarande planeringsperiod. Regeringens förslag är dock otillräckligt. Enligt kapacitetsutredning behövs en årlig ram för underhåll och reinvestering på . Detta bör enligt vår mening betraktas som en absolut miniminivå. Regeringen förutser dessutom att intäkterna från successivt höjda banavgifter ska utgöra ett komplement till de framtida anslagen för banunderhåll vi avvisar å det starkaste en lösning som bygger på höjda banavgifter eftersom det allvarligt skulle försämra järnvägstrafikens konkurrensförutsättningar gentemot andra trafikslag. I stället förordar vi att anslaget för banunderhåll höjs. Vi menar därför att av den ekonomiska ramen bör avsättas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar. Vi vill också framhålla att dessa medel bl.a. ska användas för en angelägen upprustning av lågtrafikerade banor och kapillärspår. Det är viktigt att den infrastruktur vi har vårdas väl. Vi i anser därför att det även finns ett behov av ökade medel till drift och underhåll av vägar. Vi prioriterar dock satsningar på nya vägar i betydligt mindre omfattning än regeringen, vilket innebär lägre drift- och underhållskostnader . Av den ekonomiska ramen föreslår vi att avsätts till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Regeringen väljer i den avlämnade infrastrukturpropositionen att åter lägga huvudfokus på nya vägar och vägtrafik trots rådande klimathot. Detta är fel väg att gå! För att stärka konkurrenskraften för järnvägstrafiken och främja ett ökat resande med kollektivtrafik är det viktigt att inte öka utbudet av vägar. I stället för nya vägar vill vi inom vägtrafiken satsa mer på miljöåtgärder, trafiksäkerhet, kollektivtrafik och cykeltrafik. Vi föreslår därför att det i den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet avsätts för riktade åtgärder för cykelinfrastruktur, t.ex. cykelbanor och cykelparkeringar. Vidare föreslår vi att avsätts för riktade åtgärder för kollektivtrafiken för att därigenom möjliggöra en satsning på snabbussar, s.k. BRT, kollektivtrafik på vatten, åtgärder för att öka tillgängligheten och jämställdheten samt för att anpassa kollektivt resande för funktionsnedsatta. För att möjliggöra satsningar till följd av oförutsedda och snabba händelser i vår omvärld anser vi också att det bör inrättas en flexibel pott för kortsiktiga investeringar i hållbara transportlösningar för näringslivet. Vi föreslår därför att avsätts i ramen för utveckling av transportsystemet för investerings- och trimningsåtgärder på kort sikt. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Höghastighetsbanor, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkandena och 14 i denna del, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 911 och 25 i denna del, 2012/13:T266 av (KD), 2012/13:T270 av m.fl. (S), 2012/13:T457 av m.fl. (S), 2012/13:T464 av m.fl. (S), 2012/13:T502 av m.fl. (MP), 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2012/13:T219 av (KD) och 2012/13:T480 av (S). Det finns en stor kapacitetsbrist i det svenska järnvägsnätet. I takt med att kraven och förväntningarna på kapaciteten i järnvägssystemet ökar blir situationen dessutom allt allvarligare, vilket bl.a. har framhållits med all tydlighet i grundliga kapacitetsutredning. Höghastighetsbanor är enligt vår mening en väsentlig del av lösningen på denna stora kapacitetsbrist. Ett system med höghastighetsbanor skapar en kraftigt utökad kapacitet i det svenska järnvägsnätet och minskar sårbarheten i nätet. En satsning på höghastighetståg är också väsentligt av klimatskäl, bl.a. genom att det skapas klara alternativ till inrikesflyget på berörda sträckor och genom att befintliga spår frigörs för mer regional tågtrafik och mer godstrafik, vilket bidrar till att minska bil- och lastbilstrafiken. Regeringen har i samband med infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) aviserat sin avsikt att inledande byggandet av en ny stambana för snabbtåg mellan dels och , dels den första delen av sträckan GöteborgBorås. Detta är givetvis glädjande och kommer att leda till en avsevärt förbättrad kapacitet på några av landets mest belastade järnvägssträckor. Regeringens förslag är dock omgärdat av ett antal frågetecken. Av propositionen framgår inte vilken typ av snabbtågsbana som regeringen föreslår ska byggas och regeringens olika uttalanden i frågan har bidragit till en betydande förvirring. Det har exempelvis talats om banor för maximalt och det har även pratats om att banorna ska projekteras för tung godstrafik. Vår uppfattning i denna fråga är tydlig; sträckorna ska förberedas så att de kan ingå i ett framtida höghastighetsnät för tåg som går i . Detta överensstämmer med den inriktning som har haft i sin planering av banorna och som framgår av verkets kapacitetsutredning (2012:100) bedöms de utökade byggkostnaderna för en sådan dimensionering bara vara jämfört med en bana projekterad för . Det är enligt vår mening angeläget att ta tillfället i akt att bygga en framtidssäkrad infrastruktur som är kompatibel både med det konventionella nätet och med höghastighetsnäten på kontinenten. I sammanhanget vill vi också kraftfullt motsätta oss att banorna skulle projekteras för tung godstrafik. Detta skulle enligt innebära betydande merkostnader på . Dessutom skulle detta innebära att hastighetsspridningen mellan tågen ökar, vilket drastiskt minskar kapaciteten på banorna. Vi tolkar regeringens förslag att påbörja byggandet av vissa delsträckor som att regeringen har tagit ställning för att bygga hela Götalandsbanan, dvs. Detta är positivt och det är nu angeläget att gå vidare med den konkreta planeringen. Vi anser likaså att planeringen bör fortskrida för Europabanan, dvs. den tänkta sträckningen från ner genom till LundMalmöKöpenhamn. Regeringen bör med andra ord fatta ett strategiskt beslut om att påbörja planeringen av ett sammanhängande höghastighetsnät. Enligt vår mening bör också fler etapper av dessa banor ingå redan i planen för åren 20142025. Det är exempelvis angeläget att den första etappen på Europabanan, LundHässleholm, påbörjas mot bakgrund av de ökade trafikflöden som kan väntas till och från via och i samband med att Fehmarn bält-förbindelsen öppnar 2022. I sammanhanget vill vi understryka vikten av ett samarbete med och även om de väljer att genomföra en höghastighetssatsning. Vi skulle även vilja prova möjligheten att lägga hela den svenska höghastighetssatsningen i ett projektbolag som samordnar de statliga insatserna när det gäller projektering, upphandling och framtida förvaltning, i enlighet med vad som föreslås i betänkande Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74). Detta skulle kunna medföra en snabbare och effektivare byggnation som gör att nyttorna med banorna snabbare kan realiseras. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utbyggnad av tunnelbanan i , punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 16, 2012/13:T385 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:T508 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Befolkningen i har ökat med 40 000 människor och aktuella prognoser pekar på en befolkningsökning på upp till en halv miljon . För att klara denna omfattande befolkningstillväxt krävs satsningar på en kapacitetsstark kollektivtrafik; en utbyggnad av är därför mycket angelägen. Därigenom skapas också möjligheter att kraftigt öka nybyggnationen av bostäder i . Vi anser vidare att en fortsatt utbyggnad av kollektivtrafiken är av nationellt intresse och att staten därför måste vara med och bidra till en sådan strategisk kollektivtrafikinvestering. Särskilda medel bör reserveras för detta ändamål inom ramen för åtgärdsplaneringen. Trots tillväxten i har endast en ny tunnelbanestation öppnats efter 1985; detta är ohållbart. Regeringen aviserar i infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) att en förhandlingsperson ska tillsättas för att i första hand hitta lösningar för en utbyggnad av tunnelbanans blå linje till . Det är positivt att regeringen äntligen har hörsammat de krav som vi socialdemokrater drivit om en utbyggd tunnelbana. Vi vill understryka att tunnelbanan inte är färdigbyggd. Vi vill skapa fler bytesmöjligheter mellan tunnelbana och pendeltåg, tvärbana, spårväg och bussar. Det gör vi genom att bygga ut tunnelbanan på strategiska platser, t.ex. till och , för att knyta ihop tunnelbanan med annan kollektivtrafik men också genom att skapa bättre bytesmöjligheter vid de stationer som redan finns. Vi vill därför att staten och regionen tillsammans utformar en långsiktig strategi för en kraftfull utbyggnad av . Det är angeläget att den fortsatta hanteringen sker skyndsamt. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utbyggnad av tunnelbanan i , punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 16 samt 2012/13:T508 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 18, 2012/13:T385 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 15. Det finns stora möjligheter att skapa ett klimatsmart transportsystem i . finns en väl fungerande kollektivtrafik som används av de flesta stockholmare. Mot bakgrund av den stora befolkningstillväxten i regionen är det dock angeläget med ytterligare satsningar på kollektivtrafiken och regeringens aviserade utbyggnad av tunnelbanenätet är därför efterlängtad. Regeringen presenterar i propositionen ett förslag om en tunnelbana till . Detta är välkommet eftersom det saknas bra kollektiva förbindelser till östra och i . Regeringen meddelar dock att tunnelbanans förlängning bör samordnas med en motorväg under (Österleden). Detta är djupt olyckligt. En sådan lösning riskerar att omöjliggöra en bra sträckning för kollektivtrafikanterna. och skulle t.ex. inte få någon tunnelbanna. Vi finner det också högst anmärkningsvärt att regeringen på detta sätt föregriper och detaljstyr pågående utredningar om den mest samhällsnyttiga dragningen av tunnelbanan. Enligt vår mening är tunnelbanans sträckning främst en regional/lokal fråga. Vi anser det också vara självklart att den tunnelbana till som regeringen ska låta utreda måste utgå från kollektivtrafikresenärernas behov. Idén med Österleden är vidare dålig för att den, precis som Förbifart , leder till att vi låser fast oss ytterligare i ett bilberoende och innebär en ökad klimatpåverkan. Planerna på en utbyggnad av Österleden bör därför avbrytas, vilket också är en av de slutsatser som presenteras i klimatpaketet i kapacitetsutredning. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Medfinansiering, punkt 12 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2011/12:T12 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T13 av m.fl. (S), 2012/13:T6 av och (båda SD) yrkande 5, 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2012/13:T507 av m.fl. (MP) yrkande 4 och lägger skrivelserna 2011/12:139 och 2012/13:15 till handlingarna. Vi vill inledningsvis välkomna granskningarna om medfinansiering (RiR 2011:28 och RiR 2012:8) som ingår i den granskningsstrategi som inledde med fokus på transportområdet. Vi är positiva till denna fokusering. Att säkerställa en effektiv finansiering av transportinfrastrukturen liksom en god användning av avsatta medel är ytterst angeläget, inte minst mot bakgrund av de betydande belopp som anslås inom området. Vi anser att medfinansiering genom bidrag från kommuner, landsting och företag kan vara ett angeläget sätt att öka investeringsvolymen för åtgärder i trafikens infrastruktur. Det är oomtvistat att behoven inom området är mycket stora, trots de senaste årens angelägna ambitionshöjningar från statsmakternas sida. Vi välkomnar därför att regeringen tillvaratar möjligheten att utöka den befintliga planeringsramen genom olika former av alternativ finansiering. Vi noterar med tillfredsställelse att granskning visar att medfinansieringssatsningen har inneburit ett nettobidrag till den statliga investeringsramen. Vidare vill vi liksom regeringen framhålla att en stor fördel med medfinansieringen är den positiva samverkan och samordning av statliga och lokala investeringar som förhandlingarna har lett till. Ett ökat samarbete har på så vis kunnat ge en bättre utformning av åtgärderna som det har skapat utrymme för fler förbättringar av den statliga infrastrukturen.