bet · GZ01SoU14 · 2012-03-28 00:00:00 — 2011/12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor I betänkandet behandlas 127 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet samt tandvårdsområdet från den allmänna motionstiden . Vissa motioner tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Motionsyrkanden om assisterad befruktning, surrogatmoderskap m.m. behandlas av utskottet i ett separat betänkande, SoU26 Assisterad befruktning. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på olika områden. I betänkandet finns 16 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården 2011/12:So268 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2011/12:So311 av (M), 2011/12:So336 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2011/12:So358 av (KD), 2011/12:So359 av (KD), 2011/12:So426 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkandena 6, 7, 10, 13 och 15, 2011/12:So570 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2011/12:So577 av Finn m.fl. (M), 2011/12:So582 av Finn (M), 2011/12:So583 av Finn m.fl. (M), 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2011/12:So288 av (M), 2011/12:So386 av (FP), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 25. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP, V) 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 9, 2011/12:So544 av (S), 2011/12:So610 av och (båda SD) och 2011/12:So632 av och (båda SD). Reservation 7 (S, MP, V) Reservation 8 (SD) Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården 2011/12:So292 av (FP) och 2011/12:So348 av m.fl. (S). Reservation 9 (MP) Prioriteringar inom hälso- och sjukvården 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 15, 2011/12:So388 av (M), 2011/12:So433 av (FP), 2011/12:So474 av m.fl. (S), 2011/12:So476 av m.fl. (S), 2011/12:So495 av (V), 2011/12:So540 av och (båda S), 2011/12:So579 av Finn och (båda M) och 2011/12:So636 av Per Ramhorn och (båda SD). Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Kompetens och kunskap i vården 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 14, 2011/12:So205 av (S), 2011/12:So275 av (M) och 2011/12:So470 av Per och (båda S). Reservation 12 (MP) Reservation 13 (V) 2011/12:So532 av m.fl. (FP, MP, C). Abort och abortförebyggande arbete 2011/12:So428 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So437 av (KD), 2011/12:So557 av Skånberg (KD), 2011/12:So559 av Skånberg (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So643 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 2011/12:So644 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 2011/12:So647 av m.fl. (SD). Reservation 14 (SD) Abort för utländska kvinnor 2011/12:So415 av och (båda MP) yrkande 2 och 2011/12:So418 av och (båda C). Reservation 15 (MP, V) 2011/12:So291 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 16 (SD) 2011/12:So404 av (C). 2011/12:So302 av (KD), 2011/12:So315 av (M), 2011/12:So547 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:So586 av och (båda C) och 2011/12:So591 av m.fl. (S). Hälso- och sjukvård samt tandvård förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet 127 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , varav 11 yrkanden rör tandvård och resterande yrkanden hälso- och sjukvård. 62 motionsyrkanden bereds förenklat eftersom de rör frågor som tidigare behandlats av utskottet . Vid utskottets sammanträde informerade särskilde utredaren , Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01), om utredningens delbetänkande Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem (SOU 2011:65). Vid utskottets sammanträde informerade myndighetschefen , Myndigheten för vårdanalys, om myndighetens arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården, patienträttigheter, patientsäkerhet och behörighetsfrågor. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V), 5 (S), 6 (MP, V), 7 (S, MP, V), 8 (SD) och 9 (MP). Allmänna utgångspunkter m.m. för hälso- och sjukvården I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om nationell kvalitetscertifiering. För att säkerställa att alla offentligt finansierade vårdgivare erbjuder vård av hög kvalitet föreslår motionärerna att ett system med nationell kvalitetscertifiering införs. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att vården ska vara baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet också när det gäller att fördela vårdresurser. Den som besöker den allmänna sjukvården ska enligt motionärerna vara tryggt förvissad om att behandlingsmetoderna vilar säkert på vetenskap och beprövad erfarenhet, och att tillförsäkra detta borde vara en självklar del av de nationella riktlinjerna. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om handlingsprogrammet Tid för vård. Motionärerna föreslår att staten och sjukvårdshuvudmännen gemensamt utarbetar ett handlingsprogram för att minska den tid vårdpersonalen måste ägna åt uppgifter som inte är till direkt nytta för patienterna. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om ersättningssystemen i vården. Motionärerna föreslår att hälso- och sjukvårdslagen förtydligas så att ersättningssystemen i vården utformas så att de premierar hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser, med ett jämlikhetsperspektiv. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att inte tillåta fri etablering i specialistsjukvården. Motionärerna anför att fri etablering i specialistsjukvården slår sönder fungerande vårdkedjor och gör det helt omöjligt för landstingen att planera, lokalisera och bygga upp en effektiv specialistsjukvård. I motion N303 av m.fl. (V) yrkande 10 delvis begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till vård. Motionärerna anför att kommunernas roll inom hälso- och sjukvården måste stärkas och att hela hemsjukvården, även den i ordinärt boende, bör vara ett obligatorisk kommunalt ansvar. I motion So570 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att se över dels hur skattemedlen ska stanna inom hälso- och sjukvården, dels vilka icke vinstdrivande driftsformer som passar hälso- och sjukvården. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvårdslagen bör kompletteras med en ny paragraf med följande lydelse: ansvarar för att all hälso- och sjukvård inom erbjuds på lika villkor i fråga om tillgänglighet och kvalitet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en ny hälso- och sjukvårdslag bör tas fram. En sådan lag skulle enligt motionärerna tydliggöra att hälso- och sjukvårdspolitiska mål och lagar är överordnade kommersiella mål och lagar inom den offentligt finansierade vården. I motion So336 av m.fl. (MP) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur landstingen kan tillhandahålla ett antal akutplatser för dementa för att ta emot patienter i akuta kriser. I motion So658 av m.fl. (MP) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om avgifter för barn inom landstingen. Motionärerna föreslår att eller någon annan lämplig aktör får i uppdrag att se över hur avgiftssystemen inom sjukvården för barn skiftar mellan landstingen. I motion So311 av (M) begärs ett tillkännagivande om patientgodkännande vid debitering av ersättning från landsting eller försäkringskassa för lämnad undersökning, vård och behandling. Motionären anför att ett sådant godkännande skulle fylla en viktig funktion för dels att öka patienternas kostnadsmedvetande, dels kontrollen av att den debiterade ersättningen är korrekt. I motion So577 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om utvidgade rättigheter för patienter och vårdgivare. Motionärerna föreslår att det fria vårdvalet för patienter utvidgas till att också gälla specialistsjukvård och att etableringsfrihet införs även för utbildade specialister inom vården (läkare, sjuksköterskor m.fl. kategorier där specialisering på viss typ av vård förekommer). I motion So582 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om den framtida organisationen och finansieringen av hälso- och sjukvården. I motion So583 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om en politik för en hållbar solidarisk sjukdomsbekämpning. Motionärerna anför att de av regeringen tillsatta utredningarna, Statens vård- och omsorgsutredning samt , bör kompletteras med en analys av hur den sjukdomsbekämpande politiken kan samordnas bättre. I motion So268 av m.fl. (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om inrättande av barnhospis. I motion So358 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att förbättra övergången från barn- till vuxenvård. I motion So359 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att införa hälsopass för personer som har eller har haft svåra sjukdomar med särskilda behov av medicinering eller behandling. I motion So426 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en uppföljning av tillämpningen av den paragraf i hälso- och sjukvårdslagen som talar om barns rätt till information och stöd vid förälders sjukdom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utöka den paragraf i hälso- och sjukvårdslagen som talar om barns rätt till information och stöd vid förälders sjukdom till att tydligt omfatta svåra sjukdomstillstånd generellt. I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om patientkontrakt som ska omfatta alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen och remisser. I kontraktet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar, och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort. I motion MJ382 av m.fl. (S) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att särskilt beakta de nya rönen kring de hormonstörande kemikaliernas effekt på när rådgivning för gravida kvinnor utformas. I motion So288 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen i syfte att trygga kvinnors situation vid förlossningar och stärka deras, eller närståendes, rätt till information och samtycke i samband med förlossningar. I motion So386 av (FP) begärs ett tillkännagivande om en statlig funktion för lotsning och kvalitetssäkring av vård i syfte att en vårdtagare ska få de vårdinsatser och den information som han eller hon har rätt till från vårdinstanser och tjänstemän. I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om patientsäkerhet och föreslås att det genomförs regelbundna vårdskadeundersökningar med åtföljande särskilda åtgärdsprogram inom hälso- och sjukvården samt att regeringen noga följer frågan om klagomålshanteringen vid och vid behov vidtar ytterligare åtgärder. I motion So632 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa en nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation. I motion So544 av (S) begärs ett tillkännagivande om registerkontroll för anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg, psykiatri och särskilt boende för funktionshindrade. I motion So610 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ till en förstärkning av lagstiftningen som gäller utdrag ur belastningsregistret. I motion So348 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Ett liknande yrkande finns i motion So292 av (FP). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, är en målinriktad ramlag som lägger ansvar på landsting och landstingsfria kommuner att erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom eller kommunen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (2 §). Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom (3 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. upphävdes inskränkningarna i landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionkliniker och övriga sjukhus till någon annan. Det innebär att landstingen kan sluta avtal om driften av sjukhus utan krav på att avtalen innehåller villkor om att verksamheten ska drivas utan syfte att ge vinst åt ägaren eller motsvarande intressent. Avtalen behöver inte innehålla villkor om att vården ska bedrivas uteslutande med offentlig finansiering och vårdavgifter. Vidare kan landstingen överlämna driften av regionsjukhus och regionkliniker till någon annan (3 §). Den nationella vårdgarantin regleras i §. Enligt denna bestämmelse ska erbjuda dem som är bosatta inom en vårdgaranti, som ska innehålla en försäkran om att den enskilde får kontakt med primärvården (tillgänglighetsgaranti) besöka läkare inom primärvården (besöksgaranti) besöka den specialiserade vården (besöksgaranti) planerad vård (behandlingsgaranti). Vårdgarantin gäller vid kontakt med och vid läkarbesök i primärvården samt vid första besök och behandling i all planerad specialiserad vård på ett sjukhus eller en mottagning oavsett om det är hos en läkare, sjukgymnast, arbetsterapeut, specialistsjuksköterska, logoped eller psykolog. Vårdgarantin gäller inte bl.a. återbesök, medicinsk service (exempelvis laboratorie- och röntgenundersökning), utredningar, undersökningar eller hjälpmedelsförsörjning. eller beslutar om lokala vårdgarantier. Det finns inte något som hindrar landstingen att besluta om kortare tidsgränser än vad som följer av den nationella vårdgarantin. Patienten ska ges individuellt anpassad information om vårdgarantin och dess innehåll, men även om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade vården (2 b §). Hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa (2 c §). Den som vänder sig till hälso- och sjukvården ska, när det är lämpligt, ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Av § framgår att hälso- och sjukvården särskilt ska beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med 1. har en psykisk störning eller en psykisk funktionsnedsättning 2. har en allvarlig fysisk sjukdom eller skada eller 3. är missbrukare av alkohol eller något annat beroendeframkallande medel. ska enligt 5 § organisera primärvården så att alla som är bosatta inom kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas. Enligt 26 § får bl.a. vårdavgifter tas ut av patienter enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Avgiften tas ut av patientens förmyndare om patienten är när vården ges. Om det finns särskilda skäl får avgiften tas ut av den underårige. Lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn och lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder innehåller regler om att den som bedriver en sådan verksamhet som avses i lagarna inte får anställa någon utan att först kontrollera uppgifter om vederbörande i belastningsregistret. Bakgrund och pågående arbete Allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården Enligt vad som framgår av budgetpropositionen fortsätter regeringen arbetet med att skapa förutsättningar för en god hälso- och sjukvård som tar sin utgångspunkt i patientens behov och önskemål (prop. 2011/12:1 utg. omr. 9 s. 59 f.). Regeringens insatser syftar till att verka för bibehållen samt ökad hälsa och livskvalitet för patienten och för medborgaren i allmänhet. Regeringen anser att särskild vikt ska fästas vid att förbättra tillgängligheten och säkerheten för patienten samt att öka patientens valmöjligheter i vården. Patienten ska vara delaktig i beslutsfattandet och ha god tillgång till information om vården och dess resultat. Landstingen är skyldiga att införa vårdval inom primärvården genom LOV. När det gäller vårdval framgår följande av budgetpropositionen (s. 60): Vårdval har skapat goda förutsättningar för entreprenörskap i vården. Ett ökat nyföretagande inom vården är önskvärt av flera skäl men främst för att nya vårdgivare stärker medborgarnas möjlighet att välja och välja bort. Det är viktigt att reglerna utformas så att de skapar konkurrensneutralitet och inte missgynnar småföretagande. Genom vårdval flyttas makt till patienterna. Avgörande för att det ska lyckas är att patienten får en reell valmöjlighet. Det framgår vidare av budgetpropositionen (s. 60) att regeringens ambition är att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Ett tidsbegränsat bidrag om för att stimulera en fortsatt utveckling har därför införts för 20122014. En nationell vårdvalssamordnare har enligt uppgift regeringens uppdrag att stödja detta. Får inte patienterna via denna satsning utökade valmöjligheter inom den specialiserade vården kommer regeringen att överväga behovet av lagstiftning, för att uppnå samma situation som råder när det gäller LOV och primärvården. Utöver en ökad mångfald av vårdgivare ska det skapas ökat utrymme för innovation av nya tjänster inom ramen för valfrihetssystemen. Det kan t.ex. handla om att innovationen inriktas mot att öppenvården blir mer sammanhållen i syfte att skapa kontinuitet för den enskilde. En annan vinst av ett innovationsdrivet system kan vara en öppenvård som i ökad utsträckning fokuserar på de hälsofrämjande insatserna. fick ett förnyat uppdrag att fortsätta att följa upp landstingens arbete med vårdvalssystem i primärvården ur konkurrenssynpunkt (S2009/5070/FS, delvis). I uppdraget har det ingått att kartlägga landstingens användning av valfrihetssystem enligt LOV inom den specialiserade öppenvården. I den kartläggning som myndigheten gjort för denna del av uppdraget framgår att omkring hälften av landstingen har infört eller utreder möjligheten att införa vårdval inom fler områden än inom sådan allmänläkarverksamhet vid vårdcentraler eller liknande där vårdvalet är obligatoriskt. Hur många och vilka områden som omfattas varierar mellan landstingen, och i flera fall avses verksamheter som inom andra landsting ingår i uppdraget för det obligatoriska vårdvalet inom primärvården. Flest vårdvalssystem finns i där vårdval har införts inom 15 områden och beslut om vårdval har fattats om ytterligare 8 områden. lämnade sin slutrapport av vårdcentral Förutsättningar för kvalitetskonkurrens i vårdvalssystemen till regeringen . Myndigheten konstaterar bl.a. i rapporten att allt fler kan välja vårdcentral och att tre av fyra patienter använder denna möjlighet. Ett led i regeringens satsningar på en stärkt mångfald i hälso- och sjukvården är de lagändringar som trädde i kraft och som ger möjlighet till ersättningsetablering när det gäller sjukgymnaster och läkare inom specialiserad öppenvård, som har en etablering med ersättning enligt den s.k. nationella taxan (prop. 2008/09:64, bet. 2008/09:SoU6, rskr. 2008/09:168). De nämnda yrkesgrupperna kan överlåta verksamheten och därmed skapa en möjlighet för etableringarna att finnas kvar, vilket även bidrar till att tillgodose patienternas behov av kontinuitet i vården. Regeringen kommer även att analysera, utreda och bereda de förslag som lämnats i Regler för etablering av vårdgivare (2009:84). Betänkandet har varit ute på remiss. gav regeringen i uppdrag att utarbeta och genomföra en pilotsatsning med utvecklingscheckar för att främja tillkomsten av innovationer inom vård och omsorg (S2010/9050/HS). Det kan röra sig om att skapa nya, eller utveckla befintliga, tjänster, processer, produkter m.m. inom den nämnda sektorn. Utvecklingscheckarna ska kunna användas av mottagaren för finansiering av externa kostnader för utveckling, rådgivning eller kommersialisering av innovativa idéer eller lösningar. Uppdraget ska stimulera innovationskraften hos individer eller företag inom vård och omsorg och bidra till att öka andelen innovativa entreprenörer inom vård och omsorg. Mottagaren ska själva kunna välja vilken utförare han eller hon vill använda sig av. En delrapport ska lämnas till och , och en slutrapport med redovisning av hur medlen använts ska lämnas . Regeringen beslutade om en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Strategin är en del av regeringens arbete med att skapa en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Syftet är att genom jämförelser stimulera utvecklingen av en jämlik, säker och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Visionen för strategin lyder: aktuell kunskap när du vill ha den och som du vill ha den. För att nå visionen anger strategin fyra utvecklingsområden: fånga jämförbara och aktuella data, genomföra öppna jämförelser, stimulera nationella och lokala analyser samt stärka det lokala förbättringsarbetet baserat på analyser och tillgänglig kunskap. Genom strategin befästs även att öppna jämförelser i hälso- och sjukvården ska genomföras återkommande och att åtagandet är långsiktigt. Av budgetpropositionen (utg. omr. 9 s. 48) framgår det att det har utarbetats en handlingsplan för det fortsatta genomförandet av strategin. Handlingsplanen sätter fokus på behovet av att förstärkta insatser avseende underlag för patienters val, nationellt koordinerat stöd till strukturer för regionala analyser och förbättring, förbättrad tillgång och aktualitet på data samt en process för att tydliggöra vilka öppna jämförelser som regeringen står bakom. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m., s. 588 och 596) en utökad satsning på inom hälso- och sjukvården. Registren spelar enligt regeringen en viktig roll för den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling och är ett ovärderligt verktyg för forskningen. Satsningen avsåg en utökad basfinansiering och utveckling av kvalitetsregistren. Staten och Kommuner och Landsting (SKL) har tecknat en överenskommelse om utvecklingen och finansieringen av de nationella kvalitetsregistren för vård och omsorg (S2011/8471/FS). Överenskommelsen inbegriper dels nationell finansiering av kvalitetsregistren, dels organisation och ansvarsfördelning för registren på nationell nivå. tillsatte regeringen en särskild utredare som bl.a. ska se över den kunskapsstyrning, forskningsfinansiering och kunskapsgenerering som berörda myndigheter bedriver och vid behov lämna förslag som samordnar myndigheternas arbete inom området (dir. 2011:4). Utredningen, som antagit namnet Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01), lämnade delbetänkandet Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem en kartläggning (SOU 2011:65) till regeringen. Fokus i delbetänkandet är de frågor som vården och omsorgen behöver kunna hantera och vilken roll staten bör ta i dessa frågor.