bet · GZ01SkU16 · 2012-03-19 00:00:00 — 2011/12:SkU16 Allmänna motioner om punktskatter Allmänna motioner om punktskatter Vid höstens behandling av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om sådana skatteförändringar, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av oppositionspartiernas förslag till finansiering av deras alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väcktes av ledamöter från både oppositionen och regeringspartierna under den allmänna motionstiden och som tar upp frågor på punktskatteområdet. Det är yrkanden om skatt på drivmedel för motordrivna fordon, jordbrukets och växthusodlingens bränslebeskattning, skatt på handelsgödsel, skatt på fartygsbränsle och miljöskatt på flyg, fordonsskatt, skatt på elektrisk kraft samt på alkohol och tobak. Det är vidare yrkanden som rör privatinförsel av alkohol och tobak, försäljning i exportbutiker och trängselskatt. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på animaliska livsmedel, reklam, avfallsförbränning, naturgrus, lotterier och slutligen på socker respektive frukt och grönt. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall likalydande förslag behandlats i samband med budgetbehandlingen eller under det förra , och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i samma frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen med hänvisning till att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . Till betänkandet har lämnats 17 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sk208 av (FP), 2011/12:Sk213 av (S), 2011/12:Sk221 av (S), 2011/12:Sk277 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 18, 2011/12:Sk384 av och (båda C), 2011/12:Sk395 av och i (C, M), 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) Jordbrukets och växthusnäringens bränslebeskattning 2011/12:Sk243 av (M), 2011/12:Sk339 av (M), 2011/12:Sk396 av (C) och 2011/12:Sk412 av och (båda SD). Reservation 4 (SD) 2011/12:Sk241 av m.fl. (MP), 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:Sk255 av (S) och 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 4 i denna del. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP, V) 2011/12:Sk304 av och (båda S) och 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 4 i denna del och 5. Reservation 8 (MP) 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del och 2011/12:T469 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 9 (V) Reservation 10 (SD) 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 4, 2011/12:T340 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 11 (S, MP, V) 2011/12:Sk254 av (S), 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Sk432 av Per Lodenius och (båda C) och 2011/12:T425 av m.fl. (S) yrkandena 810. Reservation 12 (S, MP, V) Skatt på elektrisk kraft 2011/12:Sk268 av (FP) och 2011/12:Sk307 av (KD). 2011/12:Sk210 av och (båda FP) yrkande 2, 2011/12:Sk293 av och (båda M) och 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 25. Reservation 13 (S, V) 2011/12:Sk276 av (M), 2011/12:Sk295 av (M) och 2011/12:Ju241 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 14 (SD) Privatinförsel av alkohol och tobak och försäljning i exportbutiker 2011/12:Sk210 av och (båda FP) yrkande 1, 2011/12:Sk217 av (S), 2011/12:Sk263 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 26 och 27 samt 2011/12:Sk417 av (KD). Reservation 15 (S) Skatt på animaliska livsmedel 2011/12:MJ258 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 16 (V) 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 17 (MP, V) 2011/12:Sk402 av (M) yrkande 2. 2011/12:Sk366 av (C). 2011/12:Sk400 av och (båda M). Skatt på socker respektive frukt och grönt 2011/12:Sk420 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S), (FP) och (V). beslutade om förändrade energi- och koldioxidskattesatser för åren 20102015 för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås. Ändringarna börjar tillämpas stegvis för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för att planera sin verksamhet. De beslutade förändringarna av energi- och koldioxidskatterna på bränslen , 2013 och 2015 tog hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex . , 2014 och 2016 och fortsättningsvis ska skattebeloppen indexomräknas på sedvanligt sätt baserat på de faktiska förändringarna i konsumentprisindex (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (prop. 2010/11:1, bet 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Vid behandlingen av regeringens budgetförslag ställde sig bakom regeringens bedömning av hur energi- och koldioxidskattesatserna på bränslen och energiskattesatserna på el ska räknas om motsvarande förändringarna i konsumentprisindex. Vid budgetbehandlingen tog ställning till motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll en lång rad förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som måste prövas tillsammans med beslutet om att fastställa den inkomstberäkning som regeringen föreslagit. Motionerna innehöll förslag om bl.a. höjd koldioxidskatt, höjda skatter på bensin och diesel, lägre drivmedelsskatt för bussar, sänkt energiskatt på hushållsel, höjd återbetalning av koldioxidskatt på diesel för arbetsmaskiner, skattebefrielse för en högre låginblandning av biodrivmedel, höjd skatt på alkohol, införande av kilometerskatt för tunga fordon, sänkt fordonsskatt i glesbygden och för bussar, registreringsskatt för motorfordon, miljöbilsbonus, flygskatt och återinförda skatter på handelsgödsel och avfallsförbränning. fattade beslut med anledning av budgetpropositionen och motionsyrkandena (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med förslag som bl.a. rör skatt på drivmedel och andra bränslen, fordon, elektrisk kraft, alkohol och tobak, handelsgödsel, avfallsförbränning, naturgrus, animaliska livsmedel, reklam, lotterier och socker respektive frukt och grönsaker. Några motioner rör privatinförsel av alkohol och tobak och försäljningen i exportbutiker. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i en bilaga. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att beskattningen av syntetiska drivmedel ska omprövas, om fortsatt skattebefrielse för etanol vid låg- och höginblandning, om höjd koldioxidskatt på fossila drivmedel, om rättvisa drivmedelsskatter, om skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3, om klargörande av miljözonsreglerna i trafikförordningen och om slopande av skattefriheten för bränslen i enlitersförpackningar. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (S). Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Enligt energiskattedirektivet är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. är energi- och koldioxidskatten på bensin (miljöklass 1) per liter, på diesel (omärkt miljöklass 1) motsvarande per liter och på diesel (omärkt miljöklass 3) motsvarande per liter. Energiskatten på naturgas som används som drivmedel är motsvarande per liter. beslutade (bet. 2009/10:SkU21) om förändrade energi- och koldioxidskatter på bränslen för åren 20102015. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). har regeringen aviserat att koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen ska räknas om motsvarande förändringen av konsumentprisindex. Detta gjordes i en förordning (2011:1134). ställde sig vid höstens behandling av budgetpropositionen bakom regeringens bedömning om behovet av att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Skattebefrielsen för låginblandning ska även fortsättningsvis gälla upp t.o.m. 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i diesel. Skattebefrielse åstadkoms genom särskilda dispensbeslut av regeringen som gäller fr.o.m. . Fortsatt skattebefrielse ska även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel helt utan fossilt innehåll. För låginblandning över 6,5 volymprocent i bensin och 5 volymprocent i diesel men inom ramen för vad som är möjligt enligt bränslespecifikationerna enligt drivmedelslagen (2011:319) innebär gällande regler enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi att koldioxid och energiskatt tas ut för dessa biodrivmedel med belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Europeiska kommissionen har godkänt den svenska skattebefrielsen för biodrivmedel . Enligt artikel 2.3 i rådets direktiv /96/EG och 2 kap. 4 § energiskattelagen gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle. Likvärdigt bränsle är det bränsle som produkten ersätter och för syntetisk diesel är likvärdigt bränsle diesel miljöklass 1. Detta gäller oavsett det syntetiska drivmedlets ursprung. Syntetisk diesel med förnybart ursprung befrias från skatt om tillverkaren ansöker och får dispens från energi- och koldioxidskatt. En sådan möjlighet finns inte för tillverkare av fossilbaserad syntetisk diesel. Enligt 2 kap. 12 § energiskattelagen har regeringen i särskilda fall haft möjlighet att medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybara källor. Enligt kommissionens statsstödsgodkännande (N 187/2004) fick sådana dispensbeslut fattas fram t.o.m. . Regeringen kan alltså inte längre besluta om nedsättning av skatten via dispens för fossilbaserade bränslen. De dispensbeslut som kan lämnas omfattar bara förnybara bränslen och baseras på statsstödsgodkännande (N 592/2006). Med stöd av artikel 5 i rådets direktiv /96/EG skulle det vara möjligt att i vissa fall som anges i direktivet ge syntetisk diesel en egen skattesats ned till den minimiskattesats för diesel som direktivet föreskriver. Det skulle innebära en skatt på ca per liter (= ), vilket ska jämföras med den aktuella skattesatsen enligt energiskattelagen på diesel på per liter. Enligt artikel 5 i direktivet kan en differentierad skattesats tillämpas bl.a. om skattesatsen är direkt kopplad till produktens kvalitet (som t.ex. för alkylatbensin) eller för vissa angivna användningsområden. Av energiskattedirektivet följer att energiprodukter och andra bränslen ska beskattas oavsett förpackningsstorlek. Produkter som tillhandahålls i små förpackningar om högst en liter och som kan användas både som lösningsmedel och som bränsle kan undantas från beskattning eftersom de produkterna inte antas användas som bränsle. De energiprodukter som räknas upp särskilt i energiskattelagen är skattepliktiga om de förbrukas som bränsle för uppvärmning eller som motorbränsle. Bränsle som säljs i förpackningar om högst en liter är undantaget från skatteplikt. Undantaget har tillkommit för att underlätta den praktiska hanteringen vid beskattningen. Det finns ett antal produkter som tillhandahålls i småförpackningar som rymmer högst en liter och som kan användas både som lösningsmedel och som bränsle. För att inte behöva ta ställning till om dessa produkter ska beskattas eller inte har de undantagits från skatt. Enligt trafikförordningen (1998:1276) gäller att dieseldrivna tunga bussar och tunga lastbilar bara får köra i en miljözon om det gjorts en första registrering . Förordningen innehåller undantag beträffande fordon som uppfyller utsläppskraven i vissa angivna EU-direktiv. Vid färd i en miljözon måste föraren medföra handlingar som visar att den berörda bussen eller lastbilen är utrustad med den föreskrivna tekniken. Att ett område ska vara miljözon får meddelas genom lokala trafikföreskrifter inom tättbebyggda, särskilt miljökänsliga områden. , , , och har infört miljözoner. I motion 2011/12:Sk208 av (FP) anförs att klarhet behöver skapas när det gäller den framtida beskattningen av syntetiska drivmedel som framställs ur naturgas och fackelgas. Drivmedel bör beskattas utifrån samma principer. Fortsatt avgasforskning utvecklar framtida miljöföretag och kan medverka till miljömässiga förbättringar inom transportsektorn. Ett klargörande behövs också av tolkningen av miljözonsreglerna i trafikförordningen när det gäller fordon som drivs med alternativa drivmedel, anser motionären. I motion 2011/12:Sk213 av (S) föreslås att undantaget för koldioxidskatt på enlitersförpackningar ska slopas. Tändvätska, eller n-parrafin som det heter egentligen, är ett bränsle som tillverkas från olja, dvs. ett fossilt bränsle precis som bensin eller diesel. I såldes tändvätska 2009, vilket orsakade utsläpp på fossil koldioxid. Det finns, enligt motionen, alternativ baserade på etanol eller rapsolja som fungerar lika bra men som har svårt att konkurrera eftersom enlitersförpackningar av fossilt bränsle är undantagna från koldioxidskatt. I motion 2011/12:Sk221 av (S) anförs att reglerna för beskattning av syntetiska drivmedel bör ändras så att det blir lönsamt att ta vara på restgaser som facklas bort. Gaser som görs om till syntetiska drivmedel för dieselfordon belastas med dieseloljeskatt, framhåller motionären. Även i motion 2011/12:Sk277 av (M) anförs att skattesatserna för syntetiska drivmedel bör ses över i syfte att reducera förekomsten av fackling, dvs. avsiktlig förbränning av gasformiga överskottsbränslen. I kommittémotion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 18 anförs att skattebefrielsen för etanol bör finnas kvar även efter 2013 för att inte etanolförsäljningen helt ska upphöra i . EU har höjt den tillåtna låginblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel men skattebefrielsen i gäller inte fullt ut. Det har gjort att intresset bland drivmedelsbolagen att öka låginblandningen är mycket svagt, förklarar motionärerna. I samma motion sägs att skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 är motiverad. Miljöklass 1 ger lägre halter av aromatiska kolväten och polycykliska aromatiska kolväten som vid förbränningen ger upphov till hälsovådliga partikelutsläpp. Fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar står, enligt motionen, för en betydande del av fordonsparken av tunga fordon och mobila maskiner. Även i motion 2011/12:Sk384 av och (C) föreslås att man bör överväga att ändra reglerna för punktbeskattning av syntetiska drivmedel så att det blir mer lönsamt att ta vara på restgaser och därmed minska utsläppen av växthusgaser. Det är skattefritt att fackla gaser, men om gaserna omvandlas till flytande syntetiska drivmedel för dieselfordon belastas bränslet med dieseloljeskatt, framhåller motionärerna. I motion 2011/12:Sk395 av och i (C, M) föreslås likaledes att beskattningen av syntetiska drivmedel ses över. Ecopar är ett syntetiskt ultrarent drivmedel för dieselmotorer. Det framställs syntetiskt ur naturgas och inte från råolja via oljeraffinering. Skatten på syntetiska drivmedel som framställs av naturgas bör enligt motionärerna anpassas till beskattningen av naturgas. I kommittémotion 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 föreslås ett tillkännagivande om att det åtgärdspaket som lyfts fram i motionen bör genomföras för att skapa rättvisa drivmedelsskatter. Inledningsvis betonas att skattesystemet ska vara rättvist mot miljön, mot kommande generationer och fördelningsmässigt. Skatten på bensin och diesel bör höjas . Bensinen blir ca dyrare och diesel per liter . Personer med låga inkomster och de som bor i glesbygd bör kompenseras. Satsningar bör göras på kollektivtrafik och järnväg och specifikt i landsbygden. Fordonsskatten bör sänkas ytterligare i de kommuner där fordonsskatten är nedsatt. Utvecklingen av efterkonvertering av äldre bilar bör stödjas. Beskattningen av bilismen bör ytterligare differentieras utifrån regionala skillnader. Utbyggnaden av förnybara bränslen påskyndas genom ett investeringsprogram. Motionärerna vill också ha ett tillkännagivande om att genomföra de åtgärder som lyfts fram i motionen för att skapa hållbara drivmedel. Bland annat sägs att etanol, biogas, el och andra hållbarare drivmedel bör skattebefrias till 2015. Regeringen bör ge signal om skattebefrielsen ska fortsätta eller inte och låginblandning ska vara skattebefriad i bensin och i diesel. Ett system med biodrivmedelscertifikat införs . Motionärerna vill slutligen att tullavgiften på importerad etanol ska avskaffas. I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 11 efterfrågas åtgärder för att skattebefria etanol även efter 2013 för att inte de resurser som lagts på att introducera E85 som fordonsbränsle i ska förloras. I motion 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 5 förespråkas en höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen eftersom ovissheten om prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel är den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. En höjning av koldioxidskatten är en bra början som enligt motionärerna behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga. I ett antal motioner föreslås att beskattningen av syntetiska drivmedel omprövas. I motionerna talas om att syntetiska drivmedel för dieselfordon som framställs ur naturgas och fackelgas belastas med dieseloljeskatt. Syntetisk diesel med biologiskt ursprung befrias från skatt om tillverkaren ansöker och får dispens från energi- och koldioxidskatt. Utskottet konstaterar att regelverket ger utrymme för att skattemässigt gynna fossilbaserad syntetisk diesel, om än inte ned till noll. Att helt skattebefria syntetisk diesel skulle innebära att minimiskattesatsen för diesel skulle underskridas, vilket inte är tillåtet. Utskottet anser att eventuella skattebefrielser för drivmedel i första hand ska styras av vilka effekter bränslet ger på utsläppen av koldioxid. Syntetisk diesel som baseras på naturgas minskar inte utsläppen av växthusgaser. Finansministern framhöll i ett frågesvar i (fr. 2010/11:118) att frågan om lägre beskattning av fossilbaserad syntetisk diesel samt den skattemässiga hanteringen av restgaser är något som kan aktualiseras i regeringens fortsatta arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Utskottet konstaterar att frågan om beskattningen av syntetiska drivmedel är uppmärksammad inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsättningsvis följer frågan och att något initiativ från därför inte behövs. Utskottet noterar vidare att EU försöker att främja olika former av energiåtervinning och minskade utsläpp av växthusgaser och att gasfackling omfattas av EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser sedan medlemsstaterna enats om en gemensam bred tolkning av begreppet förbränningsanläggning. kommer även norska olje- och gasplattformar att ingå i utsläppshandelssystemet. Utskottet bedömer att även Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling (CDM) kan spela en viktig roll för att skapa ekonomiska incitament att vidta åtgärder. Det första för gasåtervinning och minskad gasfackling vid oljeutvinning godkändes av . I tre motioner förordas en fortsatt skattebefrielse för etanol vid låg- och höginblandning. Socialdemokraterna föreslår att skattebefrielsen ska gälla även efter 2013 för att stimulera efterfrågan på och för att behålla de resurser som lagts ut på att skapa en marknad för E85. föreslår en rad åtgärder för att åstadkomma hållbara drivmedel, bl.a. att etanol skattebefrias till 2015 samt att låginblandning av biodrivmedel skattebefrias i bensin och i diesel. föreslår att skattebefrielsen för biodrivmedel ersätts av ett system med biodrivmedelscertifikat som införs och slutligen att tullavgiften på importerad etanol avskaffas. och vill höja koldioxidskatten på bensin och diesel. lägger även fram flera förslag med målsättningen att skapa rättvisa drivmedelsskatter. beslutade (bet. 2009/10:SkU21) om förändrade energi- och koldioxidskatter på bl.a. drivmedel för åren 20102015. Vid behandlingen av budgetpropositionen ansåg att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). har i dessa och andra sammanhang avvisat och förslag om höjda drivmedelsskatter och andra förslag av om drivmedelsskatterna som utgör en del av partiets budgetalternativ. Arbetet med att minska utsläppen från transporterna fortsätter med det långsiktiga målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Utvecklingen av nya och hållbara drivmedel prioriteras. strävar efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen. pågår ett arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. ställde sig vid höstens behandling av budgetpropositionen bakom regeringens bedömning om behovet av att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Grundregeln i lagen om skatt på energi och i energiskattedirektivet är att bränslen ska beskattas. Att skattebefria biodrivmedel är att frångå regeln om beskattning enligt likvärdigt fossilt bränsle och är därför att betrakta som ett statsstöd. För att bidra till att nå målet om förnybar energi i transportsektorn 2020 stimuleras en ökad användning av biodrivmedel genom att regeringen utfärdar särskilda dispensbeslut för att skattebefria bränslen som framställts av biomassa. Möjligheten att låginblanda skattebefriade mängder biodrivmedel har ökats genom att de dispensbeslut som utfärdas och medger full skattebefrielse för låginblandning upp t.o.m. 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och 5 volymprocent biodrivmedel i diesel. Full skattebefrielse medges dessutom till den biobaserade andelen i E85. har godkänt denna skattebefrielse t.o.m. utgången av 2013. Utskottet utgår från att regeringen innan statsstödsgodkännandet för den nuvarande skattebefrielsen löper ut klargör den fortsatta skattemässiga hanteringen av biodrivmedel. Vid motionsbehandlingen (bet.