bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Som arbetsmarknadsutskottet framhåller skulle det dock vara olämpligt att föregripa parternas arbete och låsa fast formerna för statens insats till en viss förutbestämd och kostsam konstruktion, på det sätt som Socialdemokraterna förordar med sina yrkesintroduktionsavtal. I stället bör parternas autonomi värnas under förhandlingsarbetet. Därefter, när parternas behov är klarlagda inom ett visst avtalsområde, kan statens insats anpassas till vad som ger störst sysselsättningseffekt i de specifika fallen. Vad gäller Socialdemokraternas förslag om utbildningskontrakt delar utskottet arbetsmarknadsutskottets bedömning att förslaget har vissa förtjänster men att det också i allt väsentligt redan är infört eller aviserat av regeringen. Eftersom att situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda generellt sett är sämre än för personer födda i välkomnar utskottet regeringens förslag om förstärkningar av etableringsreformen samt åtgärderna för att motverka försenad etablering på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor. Det är också motiverat att mot bakgrund av det svaga ekonomiska läget och i syfte att motverka långtidsarbetslöshet tillföra fler platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen samt förlänga möjligheterna till arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen av jobb- och utvecklingsgarantin. Utskottet noterar att oppositionspartierna vill ha ännu fler utbildningsplatser och olika former av traineeplatser men framför allt högre skatter på arbete och högre ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet anser att det vore förödande för sysselsättningen att fördubbla arbetsgivaravgiften för att anställa unga, vilket samtliga oppositionspartier föreslår. Vidare skulle den höjning av restaurang- och cateringmomsen som alla oppositionspartier utom föreslår särskilt drabba unga på arbetsmarknaden då de är välrepresenterade i denna bransch. Socialdemokraterna vill avskaffa jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas (s.k. fas 3) och ersätta den med olika typer att tidsbegränsade anställningar med särskilt anställningsstöd. vill slopa garantiprogrammen inklusive fas 3 till förmån för som man uttrycker det mer aktiva åtgärder. I det sammanhanget vill utskottet framhålla att regeringen fortsätter att följa upp sysselsättningsfasen och föreslår olika åtgärder i budgetpropositionen. För att öka utflödet från jobb och utvecklingsgarantin till arbete föreslås en permanent förstärkning av det särskilda anställningsstödet. För att öka utflödet ur jobb- och utvecklingsgarantin för unga föreslår regeringen att subventionen i nystartsjobben för unga fördubblas utöver den nedsättning som den s.k. ungdomsrabatten ger. Vidare föreslås medel för programinsatser i sysselsättningsfasen även 2013. Många av de personer som deltar i sysselsättningsfasen har haft det riktigt svårt på arbetsmarknaden. Det är därför enligt utskottet av betydelse att Arbetsförmedlingen arbetar med en mångfald av åtgärder för att kunna ge individuellt utformade insatser. Enligt utskottet är dessutom sysselsättning hos en seriös anordnare betydligt bättre än sysslolöshet. Utskottet vill vidare, liksom arbetsmarknadsutskottet, understryka att potentiella arbetsgivare kan få betydande subventioner om de vill anställa en person som befinner sig i sysselsättningsfasen genom bl.a. nystartsjobb, särskilt anställningsstöd och lönebidrag. Utskottet noterar att Socialdemokraterna, och vill trappa ned jobbskatteavdraget, om än i olika omfattning. I en grundlig utvärdering av jobbskatteavdraget som regeringen gjort mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319) är slutsatsen att jobbskatteavdraget har haft betydande effekter på arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen, vilket också bekräftades vid den utfrågning om jobbskatteavdraget som finansutskottet höll tillsammans med skatteutskottet. Av budgetpropositionen framgår att den långsiktiga sysselsättningseffekten av jobbskatteavdraget är ca 120 000 årsarbetskrafter. Att som motionärerna föreslår montera ned jobbskatteavdraget skulle enligt utskottet sannolikt få kraftigt negativa effekter på sysselsättningen. Förutom minskad sysselsättning skulle förslagen också leda till ökad marginalskatt i ett land som redan har en av de högsta marginalskatterna i världen. Oppositionspartierna föreslår olika varianter av en reformerad arbetslöshetsförsäkring. Längst går Socialdemokraterna och som lägger närmare 6 respektive ca på bl.a. högre tak och högre ersättningsnivåer samt slopad nedtrappning av ersättning efter arbetslöshet. Utskottet noterar att här går i motsatt riktning och med hänvisning till drivkrafter för arbete föreslår ytterligare ett steg i ersättningstrappan. Som arbetsmarknadsutskottet framhåller har regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen haft stöd i forskning, vilket också varit ett viktigt skäl till att den genomförts. Av budgetpropositionen framgår att den reformering av arbetslöshetsförsäkringen som har genomförts beräknas leda till 40 000 fler arbetstillfällen . Bland annat har understrukit fördelarna med en s.k. fallande ersättningsprofil av det slag som finns i den nuvarande försäkringen. Utskottet anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet att grundprinciperna i regeringens reformer varit de rätta, även om vissa justeringar kan visa sig befogade, bl.a. beroende på vad den parlamentariska kommer fram till. Beträffande Socialdemokraternas sysselsättningsmål anser utskottet att regeringens breda ansats med ett sysselsättningspolitiskt ramverk har betydligt större potential än ett kvantitativt mål för sysselsättningen. Detta inte minst när det gäller att identifiera väsentliga problem på arbetsmarknaden och följa upp om politiken leder till varaktigt högre sysselsättning. En ansvarsfull ekonomisk politik som säkrar jobb och tillväxt är nödvändig för att långsiktigt också säkra välfärden. Sammanhållning och välfärd måste värnas, särskilt i tider av kris och ekonomisk oro. Samhället måste, även i kristider, ha möjlighet att göra något för dem som har de lägsta inkomsterna, för dem som är mest utsatta. Mot detta förslag står de fyra oppositionspartiernas respektive budgetalternativ som skapar minskade incitament att arbeta, bl.a. genom höjda ersättningsnivåer i transfereringssystemen och höjda skatter på arbete. Det faktum att regeringen har prioriterat en ansvarsfull politik med sunda statsfinanser gör att har kunnat och även nu kan prioritera välfärdssatsningar i tider av dämpad ekonomisk tillväxt, utan att tvingas till skattehöjningar. Regeringens välfärdspolitik är inriktad på att upprätthålla en god tillgång till vård och omsorg av hög kvalitet, ett tryggt samhälle för alla samt en jämnare inkomstfördelning. Välfärden ska komma alla till del. och föreslår i sina motioner olika varianter på förbud mot vinstuttag inom privata välfärdsföretag. Utskottet anser att mångfald och valfrihet är ledord i utvecklingen av välfärdssektorn, och därför är det viktigt att utbudet av utförare inte minskar. får kvaliteten aldrig kompromissas. Brukare av tjänster inom välfärdssektorn ska kunna känna sig trygga med att kvaliteten på tjänsterna, oavsett utförare, är god. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att utreda vilka möjliga villkor, utöver befintliga krav, som bör ställas på ägare eller företagsledningar inom välfärdssektorn i samband med att tillstånd beviljas. Som ytterligare ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom välfärdssektorn stöder utskottet regeringens förslag att skapa en renodlad inspektionsmyndighet för vård, omsorg och socialtjänst. Detta kommer ytterligare att stärka patientsäkerheten och öka förtroendet för sektorn. I ett modernt samhälle ska det vara möjligt att förena föräldraskap och arbete. Därför ser utskottet positivt på att regeringen, genom riktade statsbidrag, nu stimulerar kommuner att i ökad omfattning kunna erbjuda förskola på obekväm arbetstid. Därmed tillgodoses också det tillkännagivande har gjort avseende stimulansbidrag för att kommuner i ökad omfattning ska erbjuda omsorg , nätter och (bet. 2011/12:UbU13, rskr. 2011/12:215). Alla fyra oppositionspartier föreslår stora utgiftsökningar inom välfärdssektorn. Utgiftsökningar som finansieras genom ökade skatter på arbete. Ökade transfereringar på bekostnad av incitament till att arbeta innebär att den ekonomiska tillväxten hotas. Mot bakgrund av oppositionspartiernas förslag vill utskottet återigen betona vikten av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna och ifrågasätter de omfattande utgiftsökningar som budgetmotionerna innebär. Det är också värt att framhålla att kommuner och landsting har stor betydelse när det gäller att tillhandahålla välfärdstjänster, och den kommunala sektorns ekonomiska utveckling är beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. Enligt utskottet kan därför vikten av reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även stärker skatteunderlaget och kommunernas ekonomi inte nog understrykas. Socialdemokraterna, och presenterar olika förslag till förändringar i sjukförsäkringen, bl.a. höjda ersättningsnivåer, införandet av en lägsta ersättningsnivå samt höjt inkomsttak i sjukförsäkringen. Oppositionens förslag avvisas då utskottet anser att utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid sjukdom, som det ska finnas tydliga incitament för att arbeta. Sedan alliansregeringen tillträdde har en trend brutits. Människor som tidigare hamnade i utanförskap genom förtidspensioneringar får nu i stället stöd och hjälp för att ges alla möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:SfU1y) att syftet med den genomförda sjukförsäkringsreformen är att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas till vara. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har också minskat kraftigt och förväntas fortsätta ned under 20132016. Det är därför positivt att det fortsatta arbetet med att höja såväl legitimiteten i de beslut som fattar som tilltron till myndigheten är högt prioriterat av regeringen. I tider av ekonomisk oro och dämpad tillväxt är utrymmet för reformer begränsat och utskottet välkomnar därför att regeringen trots det osäkra ekonomiska läget kan genomföra fördelningspolitiska reformer. I sina motioner lämnar samtliga oppositionspartier förslag till skattesänkningar och bidragshöjningar för ålderspensionärer, vilka utskottet avvisar. Regeringens åtgärder riktas mot ålderspensionärer och barnfamiljer med låg ekonomisk standard och små marginaler. Generella skattesänkningar för pensionärer föreslås också. har därmed regeringen genomfört flera åtgärder för att förbättra situationen för de äldre. Bostadstilläggen har förstärkts och satsningar för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen har genomförts. Regeringen har också i flera steg sänkt skatten för pensionärer. Detta har enligt utskottet gett betydande tillskott, inte minst till dem med låga pensioner. Eftersom sammanhållningen ska värnas i svåra tider välkomnar utskottet regeringens förslag om att höja bostadstillägget för ensamstående ålderspensionärer som i allmänhet har en sämre ekonomisk situation än sammanboende par. Utskottet avvisar generella inkomstförstärkningar, som den höjning av barnbidraget och studiestödet som Socialdemokraterna föreslår, till förmån för satsningar riktade mot de ekonomiskt svagaste. Utskottet stöder därmed regeringens förslag om höjd grundnivå i föräldraförsäkringen och en höjning av barntillägget för studerande med barn. Utskottet delar regeringens bedömning av att breda efterfrågestimulerande åtgärder inte är nödvändiga . Svensk ekonomi har visat motståndskraft mot den ekonomiska nedgången och förtroendet för svensk ekonomi är starkt. Hushållens disponibla inkomst förväntas fortsatt öka och därmed också konsumtionstillväxten. Ett väl fungerande rättsväsende är centralt för människors trygghet och därmed en viktig del av välfärdssamhället. Utskottet konstaterar att regeringen har gjort stora satsningar inom området och att arbetet med att genomföra dessa pågår. Det är glädjande att notera att fler brott än tidigare upp och att allmänhetens förtroende för rättsväsendet har stärkts. är det många som fortfarande känner sig otrygga i sin vardag och utskottet välkomnar därför regeringens förslag till åtgärder inom rättsväsendet. Samtliga oppositionspartier lämnar i sina respektive budgetmotioner förslag vad gäller skolan, vilka avvisas av utskottet. Utskottet kan konstatera att regeringen har presenterat åtgärder för att stärka skolan och att arbetet med att genomföra dessa pågår. har regeringen satsat mer på skolan i varje budget och varje elev i har fått mer och mer resurser. Utskottet stöder fortsatt regeringens överenskommelse med om en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Detta stärks ytterligare genom att regeringen avser att föreslå att personer som vistas i utan tillstånd ges utökad tillgång till offentligt subventionerad sjukvård. avfärdar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:SfU1y) förslag om åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen, och utskottet delar denna uppfattning. Det finns en bred uppslutning i riksdag kring att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver och denna politik har starkt stöd i . Energi-, klimat och miljöpolitik Utskottet ställer sig bakom regeringens målsättning om en långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv energi-, klimat- och miljöpolitik som grundas på vetenskapliga bedömningar. Utskottet delar regeringens bedömning att klimatförändringarna tillhör vår tids största utmaningar. En ambitiös och kostnadseffektiv klimatpolitik förutsätter långsiktiga utsläppsminskningar både nationellt och internationellt. Det svenska utsläppsmålet motsvarar en högre ambitionsnivå än EU-målet och innebär att utsläppen av koldioxidekvivalenter 2020 ska vara lägre än 1990 för de branscher som inte ingår i EU:s utsläppshandelssystem (bl.a. transporter, jordbruk och byggnader). Utskottet har noterat att preliminära statistik över utsläpp av växthusgaser visar på en tydlig trend av minskade utsläpp. De största minskningarna av utsläppen har enligt skett främst genom att oljeeldning för uppvärmning av bostäder ersatts med eldning av biobränsle. Forskning och innovation är centrala delar i omställningen till ett hållbart energisystem. Utskottet välkomnar därför regeringens förlängda och förstärkta satsningar på energiforskning. Eftersom stora delar av forskningen och utvecklingen sker i samverkan med näringslivet tillförs också betydande medel utöver statens finansiering. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen föreslår för energieffektivt byggande, samt att regeringen avsätter ytterligare medel till mark- och miljödomstolar i syfte att effektivisera miljötillståndsprocessen. I likhet med regeringen vill utskottet betona vikten av att värna biologisk mångfald. Regeringen föreslår bl.a. en ökning av anslaget för skydd av värdefull natur. Värnandet av biologisk mångfald handlar dock inte bara om att öka enskilda anslag. Viktigt är exempelvis också det etappmål på området som innebär att ska betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Socialdemokraterna, och förordar höjda skatter på energi- och miljöområdet. Särskilt omfattande är skattehöjningarna i förslag där främst koldioxidskatten föreslås användas mer aktivt i miljöstyrande syfte. Utskottet menar att om man kraftigt höjer miljö- och energiskatterna från till ett annat skulle det slå mycket hårt mot tillväxten och sysselsättningen inte minst på landsbygden. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet vill påminna om att beslutade om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). De ändrade reglerna träder i kraft stegvis för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för att planera sin verksamhet . Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras av den fortsatta vägen för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . Arbetet med skatterna på klimat- och energiområdet har därför en central roll i de förberedelser för kontrollstationen som pågår inom . Beträffande förslag om ett klimatpolitiskt ramverk vill utskottet peka på att det redan bedrivs ett systematiskt arbete på detta område genom det s.k. miljömålssystemet. Systemets syfte är att åstadkomma ett strukturerat miljöarbete och en systematisk uppföljning av miljöpolitiken där klimatfrågan ingår som ett prioriterat område. beslutade om en ny struktur för miljöarbetet med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MjU:25, rskr. 2009/10:377). Vidare har den parlamentariska Miljömålsberedningen (dir. 2010:74) i uppdrag att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Utskottet ställer sig bakom regeringens syn på vad som krävs på försvarspolitikens område till följd av det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld. Det handlar bl.a. om en försvarsmakt med förmågan att möta olika typer av utmaningar och inte minst krav på ett förtroendeingivande luftförsvar. Utskottet noterar att regeringen i samband med avser att använda en kombination av taksatta priser och riktpriser för att nå kostnadseffektivitet och begränsa statens risk. Den ekonomiska risken ska även hanteras genom en riskreserv för att undvika att budgetramarna överskrids under livscykeln. Utskottet anser att detta är bra och vill understryka vikten av balans mellan långsiktiga investeringsplaner och långsiktiga investeringsramar. När det gäller oppositionspartiernas riktlinjer på försvarsområdet kan utskottet konstatera att de spretar åt vitt skilda håll. och förordar sänkta utgiftsramar för försvaret medan i stället föreslår kraftigt höjda ramar. Socialdemokraterna har ingen annan uppfattning än regeringen när det gäller omfattningen på utgiftsramen för försvaret men vill se vissa omprioriteringar inom denna ram. Utskottet avvisar dessa alternativa riktlinjer på försvarspolitikens område. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker finansutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas budgetmotioner avstyrks. 3 Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget Utskottets förslag i korthet fastställer utgiftstaket inklusive ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget till 1 095, 1 105 respektive , 2014 och 2015. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag. godkänner också regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen . godkänner regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget . bifaller regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler och antar därmed regeringens lagförslag. godkänner regeringens förslag till beräkningen av inkomsterna på statens budget . Oppositionspartiernas förslag avslås. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP), 7 (SD) och 8 (V). Detta kapitel behandlar det s.k. rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänner en beräkning av inkomsterna på statens budget. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att godkänner ett antal budgetpåverkande poster, såsom beräkning av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår att ta ställning till olika förslag till ändringar i gällande skatte- och avgiftsregler och att beräkna effekterna på inkomsterna av dessa förslag. Kapitlet är disponerat enligt följande. Inledningsvis i avsnitt 3.1 behandlas den samlade nivån för statens utgifter som kommer till uttryck i utgiftstaket. I avsnitt 3.2 behandlas ramarna som ska gälla för respektive utgiftsområde. I avsnitt 3.3 behandlas statsbudgetens övriga utgifter, dvs. förslag om anslagsbehållningar, myndigheternas in- och utlåning i samt kassamässig korrigering. I avsnitt 3.4 behandlas förslagen till ändringar i skatte- och avgiftsregler och i avsnitt 3.5 beräkningen av inkomsterna på statens budget . I avsnitt 3.6 presenteras översiktligt regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten tas upp i avsnitt 3.7. I avsnitt 3.8 redovisas yttranden från andra utskott och i kapitel 3.9 finansutskottets ställningstagande. 3.1 Utgiftstak för staten Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statens budget, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., och utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftstaket utgör ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket ska sättas på ett sådant sätt att det ger förutsättningar att uppnå överskottsmålet om ett genomsnittligt finansiellt sparande i den offentliga sektorn på av BNP över en konjunkturcykel och därmed skapa förutsättningar för långsiktigt uthålliga finanser. Regeringen föreslår i punkt 2 i propositionen att fastställer utgiftstaket till följd av tekniska justeringar till 1 095, 1 105 respektive , 2014 och 2015. Från det att nivån på utgiftstaket fastställts för ett tillkommande år, fram till dess att det specifika året har passerat, ska utgiftstakets begränsande effekt för det året vara densamma. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. Sammantaget innebär detta att de tidigare fastställda nivåerna för 20132015 bör höjas med till följd av tekniska justeringar. Den största delen av de tekniska justeringarna av utgiftstaket beror på att regeringen neutraliserar effekten på kommunsektorns minskade inkomster av propositionens förslag om höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer och ändringar av fastighetsavgiften. Socialdemokraterna föreslår i sin partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. yrkande 2 ett utgiftstak för staten som är högre i förhållande till regeringens förslag samtliga år 20132015. Med det förslag till utgiftsramar som Socialdemokraterna föreslår och som redovisas i tabell 3.1 blir budgeteringsmarginalen 9, 12 respektive för de tre åren. föreslår i sin partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. yrkande 2 ett utgiftstak för staten som är 25, 30 respektive högre för åren 20132015 i förhållande till regeringens förslag. Tillsammans med de ändringar i takbegränsade utgifter som föreslår innebär förslaget till utgiftstak att budgeteringsmarginalen ökar med 20132015. föreslår inget annat utgiftstak än regeringen. Budgeteringsmarginalen är mindre 2013 i förhållande till regeringens förslag. är den respektive mindre. I sin partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. avslår regeringens förslag till utgiftstak. Tabell 3.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 20132015 Regeringens förslag till utgiftstak Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. 3.2 Utgiftsramar per utgiftsområde Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 4 att utgifterna fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av tabell 3.2.