bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Vi behöver engagera oss på annorlunda sätt i EU-politiken och driva de internationella frågorna framåt. För mig är det positivt att man höjer tonen och twittrar i miljödebatten.Anita sade från talarstolen att man inte bara kan titta på en pott utan man måste se till helheten. Det håller jag med om. Det går inte att se till bara en pott. Det går inte att tänka i stuprör. Man måste se till helheten.Jag lyfte fram helheten i mitt huvudanförande. Jag hänvisade tillbaka till den debatt trafikutskottet har haft i kammaren , där vi socialdemokrater har ett tydligt klimat- och miljöfokus också i vår infrastruktur och trafikpolitik. Jag känner att Socialdemokraterna klarar att ha det här engagemanget tack vare vår politik på många olika områden. Ni har inte nämnt alla här. Vi har också satsningar på forskningen, på solenergi, på vindkraft och så vidare. Men vi klarar också av att höja miljöbudgeten. Det gör inte regeringen.Kan och berätta och motivera vad det är som gör att ni tycker att vi kan ta oss an framtiden med en minskad miljöbudget? Jag nyttjar de stenciler jag har med mig. Jag ska läsa uppgifterna där så att de kommer i ett sammanhang.År 2000/01 var miljöanslaget för utgiftsområde 20 1,7 miljarder. Året efter 2,2 miljarder. Därefter höjdes det rejält till 3,1 miljarder. Sedan kom vi upp i 3,3 miljarder. Därefter 2003/04 var det 3,7 miljarder. Sedan är vi /05, och då är vi uppe i 3,9 miljarder. /06 är det 4,5 miljarder.Det här är intressant. Jag fortsätter, fru talman, och kommer jag in på 2006/07. Där är det 4,6 miljarder. Sedan är det 4,7 miljarder. Därefter är det 5,3 miljarder. Därefter 5,2 miljarder. Slutligen är det 5,025 miljarder. Sedan är det den budget som ligger i dag.Med denna jämförelse hade jag förväntat mig en viss ödmjukhet. Jag förstår att det sker uppräkningar , men om er budget hade legat på 10 miljarder hade jag verkligen förstått. tycker jag att budgeten är rimlig.Låt oss bortse från kronor och ören och se till helheten. Det är det jag har försökt att göra. Vi kan se på allt som görs i de olika sektorerna. Det sammantaget leder framåt, framför allt när vi har ett gemensamt miljötänk i olika sektorer. Jag ger ytterligare minuter att svara på min fråga. Hur menar att vi tar oss an framtiden bäst med en minskad miljöbudget? I sitt svar går . Det är enormt tillbaka. Min son var knappt född . Det är ett extremt fattigdomsbevis från sida att hämta engagemang och energi . Jag står för den socialdemokratiska politiken och . Vi har lagt fram en oppositionsbudget där vi ökar miljöbudgeten med 1 till skillnad från regeringens partier som minskar miljöbudgeten. Om vi ska tala om siffror kan vi också titta på miljöbudgeten som andel av budgeten. Då blir det inte riktigt lika rolig läsning, väljer att inte använda min talartid fullt ut och låter svara på frågan. Hur kan motivera att vi ska ta oss an framtiden med en minskad miljöbudget - här och och framåt, ? Jag har läst årets budget. Jag tycker att det är viktigt att jämföra er regeringsperiod med den som är . har vi varit i regeringsställning , och därför var jag tvungen att gå i tiden. Vi måste kunna göra jämförelser.När jag läser årets budget kan jag se att för många anslag är vi överens. Det är några där det skiljer. Det skiljer betydligt mer för och , men inte för Socialdemokraterna. Det är egentligen fantastiskt att regeringen har skött ekonomin så bra att vi har lyckats klara oss genom en långkonjunktur. Det är positivt. Det kopplar vi in på arbete och det som var inne på tidigare.Vad var din konkreta fråga, ? ((S): Hur motiverar att vi ska ta oss an framtiden med en minskad miljöbudget? )Då vill jag bara ta ett konkret exempel. Det är smarta lösningar där vi förvaltar kronor och ören på ett klokt sätt, bland annat genom Sveaskogslösningen. Jag tar den som ett exempel.Genom att använda som utbytesskog lyckades vi få igenom det här. Det är inte färdigt , utan det återstår fortfarande en del. Det är jag djupt kritisk till, men vi ska jobba vidare med det. Genom att användes som utbytesskog och fick 200 eller 225 miljoner blev det så att vi använde oss av det. Om vi hade köpt på öppna marknaden i stället hade det kostat mellan 8 och 10 miljarder. Det är ett smart exempel. Det är inga på läktaren, men det kanske är några som följer detta på avstånd.Klimatförändringarna är tillsammans med bevarande av biologisk mångfald, havsmiljöfrågor och giftfri miljö och alliansregeringens prioriterade miljöfrågor. Dessa frågor förutsätter, och ställer krav på oss att driva, en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i andra internationella sammanhang.Miljöarbetet går framåt på flera områden, och det har tagits steg mot hållbarhet under den senaste mandatperioden. är jag den förste att understryka att det återstår mycket arbete både på nationell nivå och på internationell nivå för att ska nå miljökvalitetsmål nationellt och klimatmål internationellt. Jag tror att Miljömålsberedningen, där jag är ledamot liksom flera här i salen, spelar och kommer att spela en väldigt viktig roll i inte minst miljömålsarbetets uppfyllande.Centerpartiet och alliansregeringen vill driva en aktiv och framtidsinriktad miljöpolitik, som hittar lösningar på både internationella utmaningar och miljöproblem i människors vardag. En nyckelfaktor i detta är utvecklingen mot en grön ekonomi, att miljö och ekonomi spelar tillsammans. Det innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, som därigenom minskar miljöpåverkan nationellt och globalt men också skapar möjligheter till gröna jobb här i Sverige.Fru talman! Om man tittar konkret i budgeten inom de här prioriterade områdena kan man se att havs- och vattenarbetet är en prioriterad fråga för och alliansregeringen. presenterade regeringen en rad åtgärder genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik och skrivelsen Åtgärder för levande hav. I havsmiljöanslaget lägger vi nu för de kommande fyra åren för att klara våra nationella och internationella åtaganden. Om man jämför med de tidigare fyra åren är det alltså 200 miljoner mer än 2009-2012. Går man ännu längre tillbaka, innan alliansregeringen tillträdde, fanns det inget särskilt havsmiljöanslag.Fru talman! På kemikalieområdet avsätts 1,8 miljarder för sanering av förorenade områden. Precis som nämnts tidigare höjs anslaget till Kemikalieinspektionen. Regeringen ger fortsatt hög prioritet till att fasa ut kemikalier som människor kommer i kontakt med i sin vardag, med särskilt fokus på åtgärder för att minska exponering av hormonstörande ämnen som bisfenol A och parabener i konsumentprodukter.Vi vill också arbeta för en mer öppen och transparent hantering inom ramen för miljötillståndsprocesser. Ny teknik och nya investeringar är ren teknik och mer klimatsmarta investeringar. Mark- och miljödomstolarna får ökade anslag med 35 miljoner 2013 och 25 miljoner . I realiteten innebär det en förstärkning och en effektivare hantering av tillståndsärenden, bland annat för utbyggnad av förnybar energi, som har ett stort investeringstryck på sig, och för hantering av mineral- och gruvärenden.Fru talman! Klimatfrågan, som jag nämnde i början, är alltid aktuell och inte minst . Dels har vi en budgetdebatt, dels får vi årliga redovisningar från om statistiken och dels har vi haft ett klimatmöte, som brukar ligga varje år.Tittar man på senaste statistik ser man att vi följer trenden med minskade utsläpp. Den statistik som kom och som gällde 2010 redovisade av avvikelser. är vi tillbaka på en tydligt minskande trend. Regeringens mål om att minska utsläppen till 2020 ligger definitivt inom räckhåll.Tittar man på det långsiktiga målet att vi ska ha nettonollutsläpp av växthusgaser till 2050 ser man att mycket återstår att göra. kom för det arbetet, och vi kommer att analysera det noga och ha en diskussion här i kammaren, hoppas jag, och runt om i samhället. Jag önskar att detta arbete kan bli liknande Agenda 21-arbetet, ett riktigt underifrånarbete där många kommuner och andra involveras. Det är en väldigt stor omställning vi står inför om vi ska ha nettonollutsläpp av växthusgaser till 2050.Ett exempel på en åtgärd som tar upp, och som har tagits upp i diskussionen här i kammaren, är bonus-malus, ett system med avgifter och för att minska utsläppen från bilar, att få mer klimatsmarta bilar.Om man tittar på s. 24 i det betänkande som vi debatterar benämns det inte som bonus-malus, men det står att det arbete som pågår i regeringen "omfattar också frågan om en ökad differentiering i fordonsbeskattningen för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan". Det är precis det som har efterfrågats av oppositionen och som just nu bereder.Utgångspunkten för svensk del när det gäller klimatarbetet är inte fråga om antingen-eller, utan vi måste jobba internationellt för att komplettera den omställning som vi behöver göra av det svenska samhället. Tittar vi på EU behöver EU:s politik bli tydligare och mer ambitiös för att EU:s mål om att minska växthusgaserna till 2050 ska kunna nås. Vi ser att EU skulle behöva sätta upp mål för både 2030 och 2040 på vägen mot målet för 2050.Det har refererats tidigare att EU inte hade mandatet. Det var inte fel. blockerade det för att under klimatmötet kunna gå upp från 20 till 30. är det land som ska ha hand om nästa års klimatmöte. Jag tror att miljö- och jordbruksutskottet här i riksdag och många i regeringen har ett mycket viktigt fotarbete att göra för att det ska vara möjligt för EU att ha ett mer ambitiöst åtagande vid nästa klimatmöte. Som delegat i den svenska delegationen på plats kunde jag se att en högre ambition från EU skulle ha förändrat förhandlingsklimatet påtagligt.Fru talman! En annan viktig del för att nå framgång i internationella klimatförhandlingar är finansiering av klimatinsatser i utvecklingsländer. Det har också tagits upp här tidigare.Jag kan referera att miljöminister i sitt anförande i kunde redovisa dels att gott och väl infriat sina löften om den så kallade snabbstartsfinansieringen för 2010-2012 på totalt 8 miljarder, dels att avsätter en halv miljard för särskilda klimatsatsningar via multilaterala fonder och program och dels att kommer att lägga 2 miljarder på klimatinsatser som en del av vårt reguljära bilaterala utvecklingsbistånd.Fru talman! Jag tycker att miljöministern lämnade väldigt tydliga besked, som var uppskattade där på plats i . Det kändes tydligt i korridorerna. Ryggdunkningarna fanns där, och det skapade förtroende under klimatförhandlingarna. Från hemmaplan kunde man höra kritik från till exempel och . Hon påstod att besked skulle ha blockerat förhandlingarna. I praktiken var det precis tvärtom. Det togs emot väldigt positivt. passade också på att hylla besked om klimatfinansiering, ett besked från där man avsåg att använda redan avsatta pengar inom sin biståndsram . Värt att notera i sammanhanget är att har en biståndsram på av bni och når alltså inte ens upp till skamgränsen som satts upp i internationella sammanhang.Jag tycker att alla utvecklade länder måste bli bättre på att avsätta resurser för klimatfinansiering, men jag tycker också att vi ska mätas med samma måttstock. Jag vill därför ställa en rak fråga till om hon fortfarande ser klimatfinansiering som en förebild och ett föredöme.Fru talman! Miljöfrågornas utveckling avgörs i hög grad och i allt större utsträckning inom en betydligt vidare domän än vad vi kan kalla den traditionellt miljöpolitiska. Det har pratats om miljöbudgetar och anslagen. Att det är en vidare domän ställer helt nya krav på miljöpolitikens metoder och effektivitet både i och internationellt. Man kan inte se på miljöfrågan enskilt, utan det handlar om en del i ett ekonomiskt och socialt sammanhang. Samma sak gäller för statsbudgeten. Det är inte enbart inom utgiftsområde 20 som miljöåtgärderna ska rymmas. Den rekordstora satsning på järnväg som har diskuterats tidigare här är ett sådant exempel. Den finns med i infrastrukturpropositionen. Höjning av anslaget till energiforskning och forskning, 1,3 miljarder, är en annan viktig del i miljöpolitiken i sin breda bemärkelse. Ökade anslag till Formas, satsningen på forskning om hållbart samhällsbyggande - allt detta, fru talman, leder till framsteg och förbättringar för miljön.Mycket i miljöpolitiken handlar om att finna drivkrafter för utveckling och förändring. Vi politiker måste formulera mål och gränser. Men vi måste också ägna energi åt uppgiften att stimulera åtgärder och hitta de rätta styrmedlen för att skapa den dynamik som leder till en hållbar utveckling. Det handlar för mig om att skapa drivkrafter hos industriföretag, hos småföretagare, hos innovatörer och hos lantbrukare för att, precis som som nation, kunna visa att tillväxt och jobb inte hämmas av klimat- och miljöåtgärder. Snarare sporrar de utvecklingen och leder den framåt.Jag är helt övertygad om att det är både nödvändigt och möjligt att skapa konkurrenskraft ur den gröna omställningen. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Tack för frågan, ! Får jag börja med några småsaker som jag kommer att glömma bort annars. Jag måste bara fråga om bonus-malus-modellen, där nu sätter likhetstecken mellan den och en differentierad fordonsbeskattning, eller snarare en ökad differentiering av fordonsskatten, för vi har redan en koldioxiddifferentiering i fordonsskatten. När andra länder pratar om bonus-malus handlar det inte om den fordonsskatt som betalas oavsett om det är en ny eller en gammal bil, utan det handlar om en särskild registreringsskatt och en särskild bonus när man köper bilen. Det blir en mycket starkare signal om man vill påverka nybilsförsäljningen.Innebär det att bonus-malus nu är någonting annat, eller försöker man lyfta fram den lilla seger man fått när det gäller fordonsbeskattningen?En annan liten parentesanmärkning om havsmiljön: Det är mycket riktigt att det tidigare inte hette åtgärder för havs- och vattenmiljö utan typ åtgärder för värdefull natur, eller något sådant. Jag vet inte om det är en enorm framgång för havs- och vattenmiljön att man flyttar pengarna från ett anslag till ett annat och säger: Tjohoo, vi har en samlad havs- och vattenpolitik!Sedan till fråga, där jag är glad att än en gång i kammaren få be om ursäkt. Jag gjorde det redan skamfylld i en interpellationsdebatt om klimatfinansiering. Jag hade fel om . Det är jag ledsen för, inte bara för att det var pinsamt för mig utan också för att det är sorgligt för världen. Det var många länder som var glada när sade: ökar vi vårt klimatbistånd , och det är inte biståndspengar. Alla kände: Yes, nu blir det drag i förhandlingarna, nu blir det inte sådana låsningar som det varit . Men när man började granska det närmare visade det sig att det var gamla biståndspengar från . Jag tror att det är det som skapar så mycket frustration hos utvecklingsländerna. Rika länder som och lovar komma med nya pengar som inte är gammalt bistånd. Sedan är det ändå gamla biståndsprojekt, som är jättebra som biståndsprojekt men som inte är de nya klimatpengar som man har lovat. Jag var på plats i , så jag har inte tagit del av att backar och erkänner sitt fel, men det hedrar en politiker som att erkänna ett fel. Det kändes väldigt konstigt där på plats att inte mätas med samma måttstock när de facto återanvände pengarna. De pengarna avsatte de under en fond som skulle användas . Sedan var de oerhört skickliga och kanske lite mer sliriga i sitt uttryck. var tydlig och fick därmed kritik direkt. Britterna var otydliga och sade att de ska använda pengarna för nya program, men det var inga nya pengar. En spade är en spade - det är viktigt.När det gäller bonus-malus kan läsa på s. 24 om differentierad fordonsbeskattning "för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan". Man måste läsa hela meningen. Det gäller differentiering av fordonsbeskattningen vid nyförsäljning. Vi kanske inte kommer att kalla det bonus-malus, det kanske är en no-no-ord, jag vet inte. Det viktiga är att miljöbilspremien var framgångsrik. Den låg som en utgift under anslaget utgiftsområde 20, nu ligger den på skattesidan. Jag tycker inte att det har varit en stor uppoffring att minska miljöbudgeten på det sättet och lägga det på skattesidan. Det kommer att vara en bra utveckling att ha både en premie och en avgift, precis vad en bonus-malus-modell innebär. Om det är jobbigt för alliansregeringen att prata om bonus-malus är det okej för mig, bara vi pratar om samma sak, att det handlar om en liten särskild skatt eller avgift vid nybilsköp respektive en bonus så att vi verkligen får en omställning. Den differentiering av fordonsskatten som vi har har kanske inte ensam bidragit till någon omställning. Men bara vi är överens om vad vi pratar om är jag glad och nöjd.För att återgå till klimatfinansieringen är jag åter ledsen att det blev fel. Den grundläggande kritiken av , att vi inte lever upp till vårt åtagande, kvarstår. åker till och skriver debattartiklar som en oppositionspolitiker om att hon skulle önska att regeringen i skulle driva att EU skulle öka sitt mål. Det är ganska många led där innan det börjar bli någonting. Tror att ni kommer att ha någon framgång inom regeringen att åtminstone få hela enat driva kravet att EU ska öka sin ambition till ? Det skulle göra saken lättare om EU kunde öka sin ambition och vi kunde komma loss med klimatfinansieringen. När det gäller klimatfinansieringen är det uppenbarligen ganska låst från regeringens sida att få någonting som inte är biståndspengar från den egna statsbudgeten. Jag tänkte fråga hur han ser på möjligheten att utveckla fler nya finansieringskällor som diskuteras runt om i världen. Det kan handla om skatter på finansiella transaktioner, på flyg och sjöfart. Där har finansministern tyvärr varit väldigt passiv, för att inte säga bromsande, i många fall. Är det där någonting där vi skulle kunna nå större framgång när det inte går att få loss pengar ur den svenska statsbudgeten som inte är gamla biståndspengar?Jag antar att upplevde ungefär det som rapporterades hem till från , att det fanns en stark misstro mellan utvecklingsländer och utvecklade länder. Och jag tror att vi behöver göra mycket mer. säger att vi i inte har infriat våra löften. Det är precis det vi har gjort.Snabbstartspengarna, 8 miljarder , har vi infriat med råge. Jag vet inte riktigt hur man räknar på , men de har fått fram att det är 8 miljarder , vilket alltså inte är sant, utan det är 8 miljarder i snabbstartspengar.Det var en stor diskussion om hur den gröna fonden skulle riggas. Och det är precis samma sak som i biståndssammanhang, att mottagarländer vill ha icke öronmärkta pengar - skicka pengarna så gör vi ! Det är inte bra. Det har funnits exempel i andra sammanhang som visar att det gäller att pengarna används så att de verkligen leder till anpassning och minskade utsläpp. Det är just det som man har jobbat med.När den gröna fonden är på plats kommer också att kunna börja stoppa in pengar i den. Och det som var tydligt viktigt i var att det är en kontinuitet - continuity talade man om - i finansieringen. och redovisning i debatten togs emot väldigt bra.Något som är viktigt är att tack vare att flyget plockas in i handelssystemet börjar man nu i det internationella flygorganet tala om att man kanske kan titta på en beskattning av internationell flygfart och i den andra delen internationell sjöfart. Jag är den förste att bejaka det. Det var en del av Marshallplanen efter , och vi borde ha kommit ur detta postkrigstrauma och kunna beskatta internationell flygfart och internationell sjöfart. Kan det bidra till klimatfinansiering är jag väldigt glad. Apropå internationell sjöfart och flyg vill jag påminna om att det är utsläpp som har ökat för del, från ungefär 3 till nästan , så det finns extremt mycket att göra här.Jag skulle vilja börja med att tala om klimatfinansiering. Jag känner inte igen mig i att världen i var så entusiastisk över anförande. Man var väl ungefär lika besviken över hennes anförande som de flesta andra annex 1-länder, nämligen att pengar tas från biståndet och görs till klimatpengar.Det är klart och tydligt att det ska vara nya additionella medel. Då kan man inte ta pengar från ett område, biståndet, och sedan kalla det för klimatbistånd. Det håller inte.Jag har ett konkret förslag till och regeringen, och det är att man ska göra som . De öronmärker intäkter från utsläppshandeln som går direkt till klimatfinansiering i syd. Det är också så EU-direktivet är formulerat, att minst hälften av intäkterna bör gå till någon form av klimatåtgärder. Man radar upp flera olika exempel, och klimatbistånd är ett av dem. Varför gör ni inte så, ? Det skulle jag vilja veta.Det är också intressant med , därför att deras klimatminister var den som tydligast krävde att EU skulle skala upp till minskningar på . Han sade det i sitt anförande i , någonting som inte sade. Där känner jag mig lite lurad av , för när hon kan säger hon till oss att, jo, ska driva kravet att EU ska minska sina utsläpp . Men när hon har chansen att berätta för hela världen vad vi vill göra i EU säger hon inte det, utan då får man lyssna på ministrar från andra länder i stället. hade tre minuters talartid, och det var väl den tid som alla hade, men det var inte alla som respekterade den. Hon fokuserade då på att redovisa just åtaganden, både vad vi har levererat när det gäller snabbstartspengar och vad vi har i prognosen framåt. Engelsmännen valde att göra det på en presskonferens och lurade då världen lite grann, och inte minst och jag som var med vet att det var som blockerade. Det är som är en utmaning för oss alla inom EU när det gäller att skala upp från . har vi till stor del löst AAU-frågorna om överblivna utsläppsrätter, men där var det också som var det stora problemet.Jens var skicklig på att spela upp förväntningar om att skulle kunna komma med nya besked om finansiering. Vi är väl medvetna om att inte är så noga med budgetregler. Men grejen är att inte skulle ha kunnat komma med någonting nytt där som inte finns i statsbudgeten. Hon hade blivit KU-anmäld så det bara skrikit om det om hon hade gömt undan någon miljard för för att sedan kunna komma med en nyhet vid klimatmötet i . Men som sagt har ju ett lite annat förhållande till budgetregler, så det kanske ligger inom ram för vad som är möjligt.Jag tror att det är viktigt att tydligt redovisa vad man gör. Och framåt ser jag gärna att man öronmärker intäkter från auktionering, precis som CDM, som i andra sammanhang är väldigt kritisk mot, har en avgift som ger intäkter till anpassning. Jag ser gärna att vi i utvecklar den modellen. Det här var väldigt intressant, . Vi börjar med CDM-avgiften som ligger på . Utvecklingsländerna föreslog att man skulle höja avgiften, men det var någonting som gick emot. ville inte att man skulle höja avgiften. Så länge vi har CDM ska vi självklart se till att vi tar pengar från systemet och att de oavkortat går till anpassningsfonden. Varför motarbetar ni det förslaget?Det är intressant när du berättar om , för problemet är just att är helt vingklippt vad gäller finansieringsfrågan. Ni har förlorat där. Det är helt uppenbart att det är och som bestämmer i frågan. Sedan kan man gå ut i debattartiklar och så vidare, men det är ett stort problem att ni inom regeringen inte kan fixa nya additionella klimatmedel. Det är det som vi försöker driva på. Vi lägger fram konkreta förslag, till exempel att man ska kunna öronmärka intäkterna från utsläppshandeln. säger du att du gärna vill göra det. Ja, men varför driver ni inte det i budgeten? Varför ser vi inte sådana förslag i budgeten?Jag skulle vilja avsluta med att ställa en helt annan fråga. Den gäller färdplanen till 2050, som du nämnde i ditt anförande och som jag tycker är intressant. Men det är en sak som vi måste få klarhet i här, och det är vad det är för slags utsläpp som ska försvinna egentligen.