bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Inom ramen för analysen belystes särskilt regeringens redovisning av uppgifter om lärarutbildningen och lärarlegitimationen. I budgetbetänkandet konstaterade utskottet att det fanns en mängd uppgifter i budgetpropositionen om uppnådda resultat inom utgiftsområdet men att kopplingen till målen kunde utvecklas. Vidare betonade utskottet att diskussionen om mål och resultat bör ses ur ett långsiktigt perspektiv. Utskottets överväganden skulle ses som iakttagelser som regeringen hade att beakta i budgetarbetet. Områden som utskottet kommenterade rörde bl.a. målstrukturen, kopplingen mellan mål och redovisade resultat, mätning av måluppfyllelse, hur regeringens politik har bidragit till att uppfylla de fastställda målen, kopplingen mellan utgiftsområdena 15 och 16, identifiering av centrala indikatorer samt resultatredovisningens struktur och innehåll.5[ . 2011/12:UbU1.] beslutade utskottet att genomföra en uppföljning av resultatredovisningen i budgetpropositionen för 2013.6[ Protokoll utskottssammanträde /12:22, utbildningsutskottet .] I sammanhanget underströks att det även i fortsättningen är viktigt att särskilt kunna följa utvecklingen av lärares behörighet och utbildning. 2 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser om resultatredovisningen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen välkomnar () arbete med att se över mål- och resultatredovisningen med anledning av de iakttagelser som utskottet förde fram i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UbU1). Gruppen noterar också med intresse det arbete med att utveckla resultatredovisningen som bedrivs inom med stöd av . Enligt utskottets önskemål om en bättre överblick när det gäller målstrukturen och resultatuppföljningen för utgiftsområde 16 redovisas en sammanställning över mål för utgiftsområdet, mål för verksamhetsområdena och indikatorer i en tabell. Det övergripande målet för utgiftsområdet som beslutat gäller som mål för respektive verksamhetsområde. Gruppen konstaterar med tillfredsställelse att tabellen ger en bra överblick över utgiftsområdet och en god förståelse för målstrukturen inom utgiftsområdet. Gruppen välkomnar vidare regeringens precisering av vilka indikatorer som bedöms vara centrala för att följa måluppfyllelsen för varje verksamhetsområde. Regeringen har även för avsikt att ta fram en indikator som mäter sysselsättningen (arbete, studier, etc.) efter avslutad gymnasieutbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringen avser att återkomma i fråga om indikatorer när det gäller att följa utvecklingen av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och nyttiggörandet av forskningsresultat. I samband med genomgången av regeringens indikatorer har gruppen även studerat vilka indikatorer som (och utveckling) publicerar i sina kvantitativa, jämförande studier inom utbildningsområdet (t.ex. Education at a Glance 2011 indicators) och vilka indikatorer som publiceras av Kommuner och Landsting (SKL) i den årliga rapport som jämför resultat- och resursindikatorer för på kommunnivå (t.ex. Öppna jämförelser Grundskola 2012). Gruppen konstaterar att SKL bl.a. redovisar en indikator för likvärdighet.7[ Den indikator som används är likvärdig betygssättning mätt som andel elever som fått ett högre eller lägre kursbetyg än sitt provbetyg för ämnesproven matematik, engelska och svenska.] Utöver de indikatorer som är centrala för att följa måluppfyllelsen redovisas indikatorer som beskriver tillståndet eller utvecklingen inom utgiftsområdet. Det är enligt gruppens mening i grunden bra med en bred resultatredovisning som ger en god helhetsbild av hur området utvecklas. Det förutsätter dock att de indikatorer som är centrala för att man ska kunna följa måluppfyllelsen lyfts fram så tydligt som regeringen gör i sin redovisning. Enligt regeringen bör bedömningen av måluppfyllelse göras för respektive verksamhetsområde och inte samlat för hela utgiftsområdet på grund av verksamhetsområdenas olika karaktär. Gruppen har förståelse för att resultatredovisningen behöver anpassas efter de olika verksamhetsområdena inom utgiftsområdet. Det vore ändå önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition konsekvent redovisade sin bedömning av måluppfyllelsen för de olika verksamhetsområdena. Redovisningen av statistik för de indikatorer som regeringen anser vara centrala för att följa måluppfyllelsen omfattar utvecklingen , i vissa fall en tioårsperiod. Det underlättar, menar gruppen, en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen. Gruppen vill understryka vikten av statistikredovisning för längre perioder för att se trender i utvecklingen inom utgiftsområdet. Regeringen konstaterar i propositionen att verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom flera andra utgiftsområden, t.ex. utgiftsområde 13, 15, 17 och 25. Vidare delas huvudmannaskapet mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän för vissa verksamheter. Gruppen inser att dessa komplexa förhållanden gör det svårt att urskilja vilka statliga insatser eller vilka anslag som har bidragit till de resultat som redovisas men tycker ändå att det vore intressant att få ta del av regeringens analys av dessa förhållanden. Gruppen värdesätter en fortsatt dialog om hur regeringens resultatredovisning till kan förbättras ytterligare ur ändamåls- och läsbarhetssynpunkt och gör därför ovanstående iakttagelser inför det fortsatta utvecklingsarbetet med resultatredovisningen. Lärares behörighet och utbildning I propositionen framhålls att lärares behörighet är en viktig kvalitetsfaktor i samtliga verksamheter och att flera av åtgärderna inom utbildningsområdet berör detta område. Under verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning redovisas indikatorer samt övrig resultatredovisning som avser lärares kompetens och behörighet samlat i ett avsnitt. I avsnittet redovisas följande indikatorer: andel av personalen i förskolor och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning, andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklasser som har pedagogisk högskoleexamen samt andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen. Under verksamhetsområde kommunernas vuxenutbildning redovisas andel av lärarna i vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och utbildning i svenskundervisning för vuxna som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. I propositionen påpekas att det med anledning av reformer som är under genomförande inte kommer att vara möjligt att ha en indikator för behörighet som är jämförbar . Utvecklingsarbete pågår avseende lärarstatistik, och det är regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare när legitimationssystemet införts fullt ut. Tills dessa uppgifter är tillgängliga kommer regeringen att redovisa lärarbehörighet enligt tidigare modell. kan man behöva använda båda sätten att redovisa. Gruppen välkomnar denna särredovisning av lärares behörighet och utbildning och betonar vikten av att särskilt kunna följa utvecklingen i kommande års budgetpropositioner. Inom ramen för fördjupningsstudien om lärarutbildningen har gruppen identifierat några områden där det vore värdefullt med kompletterande statistik och uppgifter. Sammantaget anser gruppen att följande uppgifter vore av intresse att kunna följa för att få en samlad bild av lärares behörighet och utbildning: andel legitimerade och behöriga lärare andel av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet antal sökande, söktryck och de antagnas medelbetyg till lärarutbildningen antal lärare och lärarstudenter som deltar i internationellt utbyte antal citeringar i internationell jämförelse när det gäller utbildningsvetenskaplig forskning. Vidare vore det enligt gruppen intressant att kunna följa utvecklingen när det gäller fortbildning av den pedagogiska personalen och kopplingen mellan aktuell praktiknära skolforskning och lärarutbildningen. 3 Fördjupningsstudie om lärarutbildningen För att kunna följa upp resultaten av reformer som rör lärarutbildningen anser uppföljnings- och utvärderingsgruppen att det vore värdefullt om följande frågeställningar besvarades: Vilka lärosäten har medgivits rätt att utfärda examenstillstånd för lärarutbildningen? Vilka lärosäten saknar möjlighet att utfärda examenstillstånd? Vilket söktryck är det till lärarutbildningen och vilket är de sökandes medelbetyg? Hur många examineras från lärarutbildningen? Är lärarna behöriga att undervisa i det ämne och för den skolform som de är anställda för? Vilka praktikskolor finns? Vilken forskningsanknytning finns på lärosäten med lärarutbildning? I vilken utsträckning sker det studentutbyte inom ramen för lärarutbildningen? I vilken utsträckning förekommer det engelskspråkiga kurser eller kurslitteratur i lärarutbildningen? Den regionala aspekten och den tidsmässiga utvecklingen är därutöver viktiga delar i beskrivningen. I kapitel 3 sammanfattas studiens huvudsakliga resultat. I avsnitt 3.1 redovisas frågan om examenstillstånd, i avsnitt 3.2 behandlas frågorna om söktryck, de sökandes medelbetyg och antal examinerade, i avsnitt 3.3 besvaras frågorna om lärares behörighet, frågan om praktikskolor gås igenom i avsnitt 3.4, forskningsanknytningen av lärarutbildningen presenteras i avsnitt 3.5 och frågor som rör lärarutbildningens internationalisering (studentutbyte och inslag på engelska) behandlas i avsnitt 3.6. Motsvarande avsnitt i kapitel 4 innehåller tabeller och mer utförliga kommentarer av uppgifterna för respektive frågeställning. 3.1 Lärosäten med tillstånd att utfärda examenstillstånd för lärarutbildningarna infördes den nya lärarutbildningen som bl.a. innebar att den tidigare lärarexamen ersattes av fyra nya examina. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en prövning av lärosätenas förutsättningar för att ge studenterna det de behöver för att uppnå examensmålen enligt examensbeskrivningen i högskoleförordningen. Samtliga 25 lärosäten som tidigare anordnade lärarutbildning samt fyra nya sökte tillstånd att utfärda en eller flera examina. Resultatet efter två prövningsomgångar visade att det hade skett en minskning av antalet lärosäten som fått tillstånd för flertalet inriktningar samt ämnen i ämneslärarexamen (se avsnitt 4, tabell 1). Utbildningen till lärare inom förskola, fritidshem, grundskola och gymnasieskola skedde inom en sammanhållen utbildning. 3.2 Sökande och antagna till pedagogik och lärarutbildning Av totalt 329 500 behöriga försthandssökande till program och kurser sökte 140 700 till något utbildningsprogram. Antalet behöriga förstahandssökande till utbildningsprogram inom pedagogik och lärarutbildning uppgick till 12 300 (kvinnor och män). Av dessa antogs 10 300 (kvinnor och män), vilket innebär att det var 1,2 sökande per antagen (kvinnor 1,2 och män 1,1). Lärarexamen ersattes med fyra nya yrkesexamina: förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Det totala antalet behöriga förstahandssökande till dessa fyra utbildningar var 9 700 . Relativt små skillnader i antal förstahandssökande per antagen kan observeras mellan olika examensinriktningar. Förskollärarexamen hade högst kvot (1,5) medan de övriga inriktningarna låg något lägre. har antalet behöriga förstahandssökande till yrkesexamensprogram med undervisningsinriktning minskat från 12 465 till 11 792 (5,). Antalet antagna till utbildningarna har emellertid förändrats på ett liknande sätt. Antalet antagna till utbildningarna minskade , medan minskningen uppgick till . Detta innebär att söktrycket inte har förändrats . Antalet förstahandssökande per antagen var 1,2 både 2007 och 2011. menar att minskningen av antalet sökande sannolikt beror på den osäkerhet som har uppstått i och med förändringen i den nya lärarutbildningen tillsammans med den mediala och politiska diskussionen om lärarutbildningarna och läraryrket.8[ , Statistisk analys: Lärarutbildningen nybörjare och examinerade, 2012/2.] Statistik från Verket för högskoleservice (VHS) visar att medelbetygen för dem som antogs vid det andra urvalet vid någon av landets lärarutbildningar har ökat från 14,71 poäng till 16,39 poäng . Detta motsvarar en ökning av poängmedelsnittet . ökade medelvärdet av de lägsta antagningspoängen från 9,75 till 12,33. Denna utveckling ligger i nivå med den utveckling som gäller för övriga utbildningsprogram. Medelbetygen för dem som antogs vid det första urvalet vid alla övriga program ökade . Antal examinerade inom pedagogik och lärarutbildning Det totala antalet examina har ökat från ca 10 700 till 13 200 mellan åren 2006/07 och 2010/11, vilket motsvarar en ökning på . Mer specifikt har antalet lärarexamina ökat från knappt 9 000 till lite över 11 000 . Detta motsvarar en ökning på . 3.3 Lärares ämneskompetens och undervisningsämnen I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla registret över pedagogisk personal (det s.k. lärarregistret) med syfte att få ett mer detaljerat underlag för prognoser när det gäller tillgång och behov av förskollärare och lärare fördelat på olika verksamhets- och skolformer, årskurser samt undervisningsämnen. En målsättning är att det ska gå att utläsa i lärarregistret hur stor del av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet. Återrapportering av hur detta arbete fortskrider ska göras i årsredovisningen. har beställt en registerbearbetning av SCB där registret över pedagogisk personal kompletteras med uppgifter om ämnesspecifik utbildning baserade på registren över examina, avklarade poäng, befolkningens utbildning respektive kursdeltagare i lärarfortbildning. Statistiken som baseras på det bearbetade registret kommer att ge en indikation på överensstämmelsen mellan lärarnas undervisningsämne och ämneskompetensen. Till skillnad från vårdutbildningarna där praktiken görs upp mellan landsting och utbildningen, dvs. högskolan, och ersättningen till klinikerna, dvs. handledarna, är fastställd görs motsvarande överenskommelser för lärarstudenterna genom avtal mellan kommun och skola med olika ersättningsprinciper. Det verkar vara önskvärt att praktik/verksamhetsförlagd utbildning (VFU) kan genomföras geografiskt nära. Flera kommuner har dock inte alla skolformer och måste samarbeta med varandra. Där lärarutbildningen bedrivs i distansform finns avtal med upp till drygt 100 kommuner. Ersättningen till skolornas handledare varierar. Högskoleutbildningarna erbjuder utbildning för skollärarna, dvs. handledarna, men det är verksamhetschefen, dvs. rektor, som bestämmer vem som ska få i uppdrag att handleda kommande lärarstudenter. Detta innebär att inte alla handledare är utbildade för uppgiften. utvärdering /05 visade att alltför många studenter fick felaktiga VFU-placeringar, t.ex. placerades blivande gymnasielärare i förskolan.9[ , Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor Del 1: Reformuppföljning och kvalitetsbedömning, Del 2: Lärosätesbeskrivningar och bedömningar, Del 3: Särskilda studier, 2005.] Utvärderingen 2008 av den verksamhetsförlagda utbildningen visade en kraftig förbättring i detta avseende.10[ , Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen, Rapport 2008:8 R.] Ett kvarstående problem är det faktum att uppgifter med övningsundervisning från den examinerande läraren vid högskolan ibland kan vara tämligen okänsliga för den kontext som verksamheten utgör, dvs. uppgifterna är inte relevanta för den undervisning som studenten ska göra inom ramen för sin VFU. Avtalen med skolorna omfattade i huvudsak de kommunala skolorna. Detta förhållande gäller även i de geografiska områden där friskolor är viktiga aktörer. Uppföljningen visar dessutom att många av de blivande lärarna, inte minst i storstäderna, i praktiken aldrig genomgår VFU i skolor med en hög andel elever med utländsk bakgrund. 3.5 Forskningsanknytning vid lärosäten med lärarutbildning () vid genomför regelbundet sammanställningar över hur forskningen inom det utbildningsvetenskapliga området utvecklas.11[ I begreppet utbildningsvetenskaplig forskning inkluderas forskning om bildning, utbildning, undervisning, fostran och lärande.] Rapporten av svensk utbildningsvetenskaplig forskning, som gjorts på uppdrag av utbildningsvetenskapliga kommitté, kartlägger i huvudsak externfinansierad forskning så som den presenteras i finansiärernas databaser.12[ , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning, rapportserie 2:2011.] Externfinansierad forskning betraktas i rapporten som en indikator på en stark forskningsmiljö då medlen har tilldelats i stor konkurrens. Sammanställningen visar att sammanlagt 345 projekt och program kunde identifieras för perioden 20052010. Det totala bidragsbeloppet uppgick till ca . Bidragen beviljades av UVK (), (), ämnesråd för Humaniora och Samhällsvetenskap () och för arbetsliv och socialvetenskap (). I rapporten har det gjorts ett urval av de sammanlagt 345 projekten när de frågor som rapporten belyser diskuteras. Kartläggningen ger en bild av vid vilka universitet och högskolor som det finns stora forskningsmiljöer inom utbildningsvetenskap och vilken inriktning dessa miljöer har. I rapporten identifieras följande tyngdpunkter vad gäller olika forskningsinriktningar, enligt Utbildningsvetenskapliga kommitténs kategorier: studier av utbildningssystem, effektstudier, professioner, grupprocesser och individens lärande vid individens lärande och didaktik vid utbildningshistoria och utbildningssystem samt didaktik och värdefrågor vid utbildningshistoria, utbildningssystem och värdefrågor vid grupprocesser, individens lärande och professioner vid didaktik och utbildningssystem vid didaktik och individens lärande vid de mindre högskolorna. De s.k. äldre universiteten (, , , , och ) fick mest externa medel och beviljades sammanlagt 255 av de beviljade ansökningarna, medan de yngre universiteten (, , och ) beviljades 35 ansökningar. Nästan lika många bidrag, nämligen 32 stycken, beviljades till högskolor. Enligt statistik från ligger andelen som studerat utomlands väsentligt lägre för lärarprogrammet än för de flesta andra större utbildningsprogrammen för /11. Antalet studenter i svensk högskoleutbildning som tog examen uppgick till drygt 43 000 /11. Andelen studenter som studerade utomlands under de senaste tolv terminerna var , att jämföra för studenter som tog en lärarexamen.13[ och , Universitet och högskolor: Studenter och examina på grundnivå och avancerad nivå 2010/2011, UF 20 , 2012.] Inom ramen för detta arbete uppkom frågan i vilken utsträckning engelskspråkig litteratur förekommer inom ramen för lärarutbildningen. Följande preliminära slutsatser rörande användningen av engelskspråkig litteratur kan dras, dock bör poängteras att det förekommer skillnader mellan enskilda lärosäten och att någon jämförelse inte har gjorts med några andra utbildningar: Engelskspråkig litteratur förefaller användas mer frekvent inom rena ämnesstudier än inom mer didaktiska kurser. Användningen av engelsk kurslitteratur skiljer sig i hög utsträckning åt mellan olika fördjupningsämnen. Användning av engelsk litteratur förefaller vara mer vanligt förekommande för de studenter som läser till ämneslärare i gymnasieskolan än för andra lärarinriktningar. 4 Tabellbilaga med kommentarer 4.1 Lärosäten med examenstillstånd för lärarutbildningarna Utbildningen till lärare inom förskola, fritidshem, grundskola och gymnasieskola skedde inom en sammanhållen utbildning. infördes den nya lärarutbildningen, som innebär att studenterna söker till någon av de fyra nya lärarutbildningarna. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en prövning av lärosätenas förutsättningar för att ge studenterna det de behöver för att uppnå examensmålen enligt examensbeskrivningen i högskoleförordningen. Samtliga 25 lärosäten som tidigare anordnade lärarutbildning samt fyra nya sökte tillstånd att utfärda en eller flera examina. Tabellen nedan visar resultatet efter två prövningsomgångar. Tabell 1 Ansökningar och tilldelade tillstånd /12 för fyra nya lärarexamina, inklusive inriktningar samt ett urval ämnen i ämneslärarexamen Källa: , (Rapport 2012:10 R). Som framgår av tabellen har det skett en minskning av antalet lärosäten som fått tillstånd för flertalet inriktningar samt ämnen i ämneslärarexamen. Flertalet av de ansökningar om tillstånd för ämneslärarexamen som inte beviljades av avslogs med hänvisning till brister i ämnesdidaktik. Detta är ett område som betonas i de nya examensbeskrivningarna. 4.2 Sökande och antagna till pedagogik och lärarutbildning Av totalt 329 500 behöriga förstahandssökande till program och kurser sökte vid svenska universitet och högskolor 140 700 till något utbildningsprogram. Tabell 2 nedan ger en detaljerad bild av antalet behöriga förstahandssökande och antagna till program med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning. I tabellen redovisas också söktrycket i form av antal förstahandssökande per antagen student. Antalet behöriga förstahandssökande till utbildningsprogram inom pedagogik och lärarutbildning uppgick till 12 300 (kvinnor och män). Av dessa antogs 10 300 (kvinnor och män), vilket innebär att det var 1,2 sökande per antagen (kvinnor 1,2 och män 1,1). Lärarexamen ersattes med fyra nya yrkesexamina: förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Det totala antalet behöriga förstahandssökande till dessa fyra utbildningar var 9 700 . Relativt små skillnader i antal förstahandssökande per antagen kan observeras mellan olika examensinriktningar. Förskollärarexamen hade högst kvot (1,5) medan de övriga inriktningarna låg något lägre. Hur har söktrycket förändrats ? Antalet behöriga förstahandssökande till yrkesexamensprogram med inriktning mot undervisning minskade kraftigt jämfört med föregående hösttermin. var antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen 11 792 jämfört med 14 343 , en minskning med . har antalet behöriga förstahandssökande till yrkesexamensprogram med undervisningsinriktning minskat från 12 465 till 11 792 (5,). Antalet antagna till utbildningarna har emellertid förändrats på ett liknande sätt. Antalet antagna till utbildningarna minskade , medan minskningen uppgick till . Detta innebär att söktrycket inte har förändrats . Antalet förstahandssökande per antagen var 1,2 både 2007 och 2011.14[ och , Universitet och högskolor: Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå , UF 46 , 2011.] menar att minskningen av antalet sökande sannolikt beror på den osäkerhet som har uppstått i och med förändringen i den nya lärarutbildningen tillsammans med den mediala och politiska diskussionen om lärarutbildningarna och läraryrket.15[ , Statistisk analys: Lärarutbildningen nybörjare och examinerade, 2012/2.] Tabell 2 Antal behöriga förstahandssökande och antagna till program med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning * * I tabellen ingår både sökande till lärarutbildning och sökande till andra program med inriktning mot pedagogik. Av speciellt intresse för denna studie är framför allt den statistik som rör antal sökande och antagna till yrkesexamensprogram. ** Lärarexamen ersattes 2011 av fyra nya yrkesexamina. Trots detta antogs studenter till det gamla lärarprogrammet. Enligt uppgift från kan en förklaring till detta vara att det t.ex. finns lärare som har behov av att komplettera sin utbildning enligt den gamla lärarexamen. Källa: och , Universitet och högskolor: Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå (UF 46 ). Statistik från Verket för högskoleservice (VHS) visar att medelbetygen för de sökande som antogs vid det andra urvalet vid någon av landets lärarutbildningar har ökat från 14,71 poäng till 16,39 poäng höstterminen 2012.16[ I urval 1 placeras du i en eller flera urvalsgrupper. Om du antas till en utbildning stryks du från de alternativ du har prioriterat lägre, men du får stå kvar i reservkö till dem som du har prioriterat högre.