bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Förbifart har en nyckelroll i arbetet med att uppnå ett robust transportsystem och kan bidra till en hållbar tillväxt såväl i som i övriga landet. Därutöver tillkommer att Förbifart endast kommer att stå för av vägtrafikens totala utsläpp i regionen. Det finns enligt utskottets mening lämpligare sätt att uppnå en utsläppsminskning från vägtrafiken, inte minst genom energieffektivare fordon. Härvid vill utskottet återigen hänvisa till det arbete som bedrivs för att uppnå klimatmålen och som redogjorts för i avsnittet ovan. Vidare belyser utskottet att Förbifart bidrar till ökad framkomlighet för bussar och cyklister i innerstan. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att beslutet om Förbifart är förenat med ett flertal villkor, bl.a. vad gäller luftkvalitet. Med anledning av vad som har anförts avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T2 (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:T11 (MP) yrkande 4 och 2012/13:T508 (MP) yrkande 1. Planeringsramar för perioden 20142025 Utskottets förslag i korthet godkänner att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till , varav till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering av enskilda vägar, och till utveckling av transportsystemet i form av investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. godkänner även att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden 20102025. bemyndigar också regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt fördela medel mellan nationell plan och regionala planer. avslår därmed samtliga behandlade motionsyrkanden om alternativa planeringsramar och insatser för drift och underhåll av trafikens infrastruktur. Utskottet anser att regeringens förslag innebär en kraftigt ökad och angelägen satsning på infrastrukturen. Utskottet bedömer att syftet med flera av motionsförslagen om att skapa bättre förutsättningar i olika delar av transportsystemet därmed torde bli tillgodosedda. Jämför reservationerna 7 (S), 8 (MP), 9 (SD) och 10 (V). Förslag till planeringsram för perioden 20142025 Regeringen pekar på att den ökning av trafiken som har pågått har lett till ett mycket högt kapacitetsutnyttjande i delar av transportsystemet, vilket är särskilt tydligt i storstadsregionerna, på de högtrafikerade järnvägsspåren och längs de större vägtransportstråken. Regeringen påminner också om att det finns en rad pågående och planerade investeringar i näringslivet runt om i landet som kommer att skapa ytterligare behov av förstärkt transportkapacitet. Vidare framhålls att problemen i järnvägssystemet har varit påtagliga och visat att resurserna till drift, underhåll och reinvesteringar behöver öka. Regeringen understryker att ett effektivt transportsystem förutsätter att vägar och järnvägar underhålls för att upprätthålla värdet på den gemensamma nyttighet som transportinfrastrukturen utgör och minimera livscykelkostnaderna. påtalas att det är väsentligt att bygga nya vägar, järnvägar och annan transportinfrastruktur för att möta ett ökat behov av person- och godstransporter. Enligt regeringen måste även effektiviteten inom transportsystemet öka, vilket innebär att insatserna för att förbättra transportinfrastrukturen måste öka parallellt med att kraven på effektivitet skärps. De resurser som frigörs genom effektiviseringar kommer enligt regeringen att kunna användas för fler infrastrukturåtgärder. Regeringen anser att den nya planeringsperioden bör vara lika lång som gällande planer, dvs. Planeringsperioden blir därmed 20142025. För föreslår regeringen en ekonomisk ram på (prisnivå 2013) för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. Av medlen föreslås att avsätts för drift, underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar och för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering av enskilda vägar. Regeringen föreslår att den resterande delen av den ekonomiska ramen, , avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet. Regeringen hänvisar också till att ett genomgripande effektiviseringsarbete har bedrivits inom sedan verket bildades . Av propositionen framgår att verkets totala effektivisering bör kunna uppgå till ca . Regeringen pekar följaktligen på att ett utrymme för ytterligare åtgärder motsvarande detta belopp tillkommer utöver de resursförstärkningar som regeringen föreslår för att underhålla och utveckla transportinfrastrukturen . Vidare påminner regeringen om att det i den nationella planen för utveckling av transportsystemet ingår ett antal väg- och järnvägsinvesteringar vars kostnader helt eller delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. De nya väg- och järnvägsinvesteringar där avtal om denna typ av medfinansiering finns är de objekt i som enligt Stockholmsöverenskommelsen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, inklusive Förbifart de objekt i som ingår i Västsvenska paketet och som delvis ska finansieras med trängselskatt, inklusive Marieholmstunneln och Västlänken broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis ska finansieras med vägavgifter. Regeringen bedömer att investeringskostnaden för dessa objekt , för de delar vars kapitalkostnader finansieras med inkomster från trängselskatt eller avgifter, kommer att uppgå till (prisnivå 2013). Regeringen föreslår att godkänner detta belopp som en planeringsram för de ovannämnda projekten. Regeringen anför att bör den totala ekonomiska ramen för länen ligga på motsvarande genomsnittliga årliga nivå som under den nuvarande planeringsperioden. Regeringen anser vidare att fram bör fördelningen mellan länen vara oförändrad. Vad gäller prioriteringarna för perioden 20222025 påminner regeringen om att många olika tänkbara åtgärder behöver vägas mot varandra under åtgärdsplaneringen. De slutliga prioriteringarna bör enligt regeringen baseras på hur väl olika åtgärder bidrar till inriktningen i den framlagda propositionen. Regeringen anser att frågan om hur mycket av den statliga planeringsramen som ska gå till länsplanerna respektive till den nationella planen ska hållas öppen tills åtgärdsplaneringen är genomförd. Genom att hålla denna fråga öppen framhåller regeringen att planeringsansvariga på länsnivå respektive nationell nivå får incitament att noga överväga vilka åtgärder som ska lyftas fram i prioriteringen. Regeringen föreslås följaktligen få ett bemyndigande att efter åtgärdsplaneringen besluta om den slutliga fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner för den nya planeringsperioden 20142025. Drift och underhåll av järnväg och väg I propositionen påminns om att i sin kapacitetsutredning beskriver att det , jämfört med nivån i gällande nationell plan, finns behov av utökade underhålls- och reinvesteringsåtgärder motsvarande ca för järnväg och ca för väg. bedömer att dessa medel leder till att järnvägssystemet återställs till dess ursprungliga funktion och att de eftersläpade reinvesterings- och underhållsbehoven successivt kommer att tillfredsställas. För vägtransportsystemet bedömer att det behövs ökade medel för att bl.a. motverka de nuvarande och förväntade bristerna för hela vägnätet. Regeringen delar verkets bedömning av behoven för att återställa och anpassa transportsystemet. Regeringen bedömer att behöver tillskjutas för perioden 20142025 och framhåller att dessa ökade resurser möjliggör en upprustning av standarden av det befintliga järnvägssystemet och en höjd ambition för vägunderhållet. Genom tillskotten bedöms att väginfrastrukturens funktionella nivå kommer att återställas och att de eftersläpande underhållsbehoven gradvis kommer att minska. Regeringen påminner om att därtill kommer dels det interna effektiviseringsarbete som pågår inom att frigöra resurser för att återställa såväl vägar som järnvägar, dels intäkter från banavgifter att komplettera anslagsmedlen för järnvägsinfrastrukturen (se avsnittet Finansieringsfrågor). Regeringen bedömer att de samlade medlen i huvudsak motsvarar förslag. Regeringen anser att de ökade resurserna främst ska användas till att återställa de högtrafikerade delar av trafikinfrastrukturen som bidrar till att underlätta för arbetspendling och till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Standarden på de mindre trafikerade vägarna ska också bibehållas för att upprätthålla tillgängligheten i hela landet. Regeringen föreslår att den ekonomiska ram på som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet för perioden 20142025 får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av kollektivtrafikanläggningar m.m., och för medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar. Vidare får ramen användas till att täcka kostnader för räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Regeringen påminner också om att utöver det utrymme för ytterligare åtgärder som skapas genom interna effektiviseringsarbete, kompletteras den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet med en planeringsram som uppgår till för perioden 20102025 för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter (se ovan). I propositionen aviserar regeringen sin avsikt att i den kommande åtgärdsplaneringen särskilt prioritera följande: Utbyggnad av tunnelbanan i . Regeringen anför att en förhandlingsperson bör ges i uppdrag att genomföra en förhandling om infrastruktur i syfte att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje i och eventuellt nära anslutande åtgärder. Regeringen pekar på att befolkningen i har ökat med ca 40 000 personer och understryker att för att ska kunna fortsätta att utvecklas och växa krävs att stadens invånare har tillgång till en fungerande infrastruktur och en bostadsmarknad som är dimensionerad efter framtidens behov. Det understryks också att en tunnelbaneutbyggnad möjliggör en kraftigt utökad bostadsbebyggelse längs de aktuella linjerna. Regeringen meddelar att förhandlingspersonen ska ha i uppgift att ta fram en överenskommelse om förslag till finansiering av tunnelbanans förlängning mellan station och , samt eventuella anslutande åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen . Det framhålls vidare att förhandlingspersonen ska ha stor frihet att analysera andra möjliga utbyggnader av tunnelbanenätet eller andra projekt för att maximera den samhällsekonomiska nyttan med satsningen. Ny stambana för snabbtåg. Regeringen meddelar att de första delsträckorna, Ostlänken mellan och samt den första delen av sträckan GöteborgBorås mellan och , bör påbörjas . Regeringen framhåller att eftersom den nuvarande järnvägen mellan och tillhör landets mest belastade kommer kapaciteten i järnvägssystemet att förbättras avsevärt om Ostlänken byggs, bl.a. genom att en stor del av persontrafiken flyttas över till Ostlänken, vilket frigör kapacitet för godstrafiken på den nuvarande rälsen. Vidare kommer transporterna till och från att bli både snabbare och mer miljövänliga. Vad gäller byggandet av ny järnväg mellan och leder detta enligt regeringen till att städerna knyts tätare samman och att förutsättningarna för arbetspendling förbättras betydligt. Därtill framhålls att resorna till flygplats blir snabbare, enklare och grönare. Åtgärder för att möta den växande gruvnäringens behov. Regeringen konstaterar att befintliga gruvor har gått på högvarv och att ett flertal nya har öppnats eller kommer att öppnas. Regeringen bedömer att gruvnäringens behov behöver tillgodoses snabbt för att till fullo utnyttja de möjligheter tillväxten i gruvnäringen ger. Regeringen anser därför bl.a. att en upprustning av vägen mellan och bör inledas för att möjliggöra tunga transporter till följd av etableringen av en gruva i kommun. Regeringen framhåller också bl.a. behovet av ytterligare satsningar på gruvnäringen i Bergslagen. Ett nationellt trafikledningssystem. Genom att utveckla och införa ett förbättrat och enhetligt systemstöd för tågtrafikledningen kan enligt regeringen järnvägstrafiken styras mer effektivt, vilket kan öka kapaciteten i järnvägstransportsystemet ytterligare. Ett nytt trafikledningssystem ger också bl.a. höjd robusthet då järnvägssystemet kan styras och övervakas från alla driftledningscentraler oavsett geografiskt läge. Regeringen pekar på att har bedömt att det nya trafikledningssystemet skulle kunna innebära besparingar på när systemet är fullt utbyggt. Oppositionspartiernas förslag till ekonomisk ram för åtgärder i trafikens infrastruktur under 20142025 sammanfattas i tabellen nedan och beskrivs närmare i den efterföljande redovisningen. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ekonomisk ram för åtgärder i trafikens infrastruktur 20142025 * Inte specificerat. I kommittémotion 2012/13:T8 yrkande 1 föreslår m.fl. (S) att regeringens förslag till statlig planeringsram avslås. I yrkande 2 föreslås att den totala planeringsramen för perioden 20142025 i stället ska uppgå till . I yrkande 4 föreslås att av medlen i ramen ska avsättas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar och till drift och underhåll av statliga vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Motionärerna avslår följaktligen i yrkande 3 regeringens förslag på respektive . Socialdemokraterna anslår mer än regeringen till drift och underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar. Motionärerna framhåller att detta ger möjligheter att nå den nivå som anser vara nödvändig för att det befintliga järnvägssystemet ska återfå den kapacitet det har designats för. De anför att de ökade insatserna märkbart kan förbättra järnvägens funktionssätt och på skapa tydliga förbättringar för resenärer och transportköpare. Motionärerna betonar vidare att järnvägssystemet har stora behov av nyinvesteringar, vilket arbetspendlare och godstransportörer upplever . När det gäller nyinvesteringar vill Socialdemokraterna således att en klar majoritet ska gå till ny järnvägskapacitet. I motionen föreslås investeringar i höghastighetsjärnvägar (se avsnittet nedan om höghastighetsbanor), satsningar på centrala godsstråk (bl.a. i och dubbelspår HallsbergMjölby), Norrbotniabanan samt ytterligare satsningar som underlättar för arbetspendling men även delvis anslutande godstransporter och anslutande fjärrtåg i våra tre storstadsregioner. Motionärerna understryker att fortsatt byggnation av kollektivtrafiken är av nationellt intresse och att staten därför måste vara med och bidra till strategiska kollektivtrafikinvesteringar i våra större städer. I yrkande 20 framhålls följaktligen vikten av anslag i åtgärdsplaneringen till kollektivtrafiksatsningar i stortstäderna. På vägsidan understryker Socialdemokraterna behovet av åtgärder som ökar trafiksäkerheten och framkomligheten för såväl åkerinäringens lastbilar som personbilar och kollektivtrafikens bussar. Socialdemokraterna vill anslå mer än regeringen till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion, samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Motionärerna betonar att detta ger ökade möjligheter till åtgärder för högre trafiksäkerhet och förbättring av de vägar som är särskilt viktiga för skogs- och basindustrin. I yrkande 22 behandlas mötesseparering av vägar och motionärerna konstaterar att det alltjämt kvarstår flera att separera. Med hjälp av de ökade anslag som Socialdemokraterna föreslår framhålls att mer mötesseparerad väg kan åstadkommas. Socialdemokraterna vill även satsa på ökad användning av intelligenta transportsystem, ITS, såsom variabla hastighetsskyltar, elektronisk trafikinformation och elektronisk infrastruktur för att fordon ska kunna kommunicera med varandra. Motionärerna understryker bl.a. att ITS kan öka kapaciteten på befintliga vägar. ITS lyfts fram i yrkande 23. Motionärerna berör vidare i yrkande 24 tjälsäkring och bärighetsåtgärder och pekar på att Socialdemokraternas satsningar kommer att innebära stora förbättringar för bl.a. skogsindustrin som förlorar stora ekonomiska värden på grund av tjälskador och bristande bärighet. Motionärerna framhåller att det ökade anslaget till drift och underhåll kan ge snabba effekter både på sysselsättning och vägstandard. I partimotion 2012/13:T11 yrkande 8 av m.fl. (MP) föreslår att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till och att av denna ram ska användas till utveckling av transportsystemet. invänder mot att regeringen inte har föreslagit någon fördelning av ramen för utveckling av transportsystemet på vägar eller järnvägar eller angivit hur stor del av ramen som beräknas gå åt för räntor och amorteringar m.m. föreslår själv i yrkande 15 att avsätts för investeringar i vägar, varav bör gå till investeringar i cykelvägar och andra cykelåtgärder. understryker att en ökning av cyklingens andel av persontransporterna är ett snabbt sätt att minska utsläppen från transportsektorn som det skulle ha positiva effekter ur hälsosynpunkt. Följaktligen förespråkas i yrkande 18 ökade cykelsatsningar, både på statliga vägar och som delfinansiering för regioner och kommuner. föreslår vidare att ytterligare av den ekonomiska ramen ska gå till investeringar i spårtrafik, varav för bidrag till spårvägar och tunnelbana och för investeringar i järnvägar. anser att många av landets städer passar utmärkt för spårväg. Partiet förespråkar därför att staten tar ett större ansvar för att möjliggöra satsningar på lokal spårtrafik och föreslår i yrkande 12 en statlig delfinansiering av spårväg och tunnelbana. Enligt läggs alltför stor fokus på framkomligheten för person- och lastbilar i infrastrukturplaneringen, vilket är till nackdel för kollektivtrafiken. Följaktligen föreslås i yrkande 17 att ges i uppdrag att föreslå åtgärder som stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft i den kommande åtgärdsplaneringen. begär i yrkande 20 att regeringen avbryter planerna på Förbifart och i stället söker lösningar för Stockholmstrafiken där uppsatta klimat- och miljömål nås. Partiet framhåller att förbifarten leder till att bilberoendet ökar och att andelen resande med kollektivtrafik i regionen minskar. När det gäller inriktningen av järnvägsinvesteringarna klargörs i yrkande 25 att förslag bygger på att alla järnvägsåtgärder som finns i den nu fastställda planen för 20102021 kommer att fullföljas som ytterligare investeringar föreslås för . Av dessa ska gå till fyra större projekt (bl.a. första etappen av Norrbotniabanan) och till ett flertal medelstora och mindre projekt, bl.a. en särskild pott på för trimning och förbättringar av ett antal regionala banor. föreslår också ökat underhåll i nivå med de summor som kapacitetsutredning har identifierat i sitt högsta alternativ. I yrkande 14 föreslås följaktligen att av den ekonomiska ramen avsätts till drift och underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar och till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Det förtydligas i yrkande 19 att en större del av vägunderhållet bör gå till det mer perifera vägnätet på landsbygden. Det framhålls också i motionen att i takt med att klimatförändringarna blir alltmer kännbara, blir också påfrestningarna på infrastrukturen större. Det anförs att det framför allt finns ökad risk för ras och skred i samband med häftiga skyfall och översvämningar. önskar därför i yrkande 7 att ges i uppdrag att klimatsäkra infrastrukturen som en del av det kontinuerliga arbetet med drift och underhåll, både för järnväg och för väg. och (båda SD) föreslår i motion 2012/13:T6 yrkande 2 en höjd ambitionsnivå för järnvägen. Motionärerna anser att de satsningar som regeringen har presenterat är otillräckliga och förespråkar därför ett tillskott på ytterligare , dvs. totalt ca , vilket motsvarar den högsta ambitionsnivå som har identifierat för att kunna förstärka och utöka kapaciteten där bristerna är som störst genom såväl trimningsåtgärder som nyinvesteringar. Motionärerna betonar att förbättringarna i järnvägsnätet bör ske i enlighet med fyrstegsprincipen. Vidare anförs att upprustningen inte ska finansieras genom höjda banavgifter, utan huvudsakligen genom statligt stöd. välkomnar i partimotion 2012/13:T7 av m.fl. (V) att regeringen har höjt sina ambitioner för transportsystemet. Mot bakgrund av miljö- och klimatskäl och de stora brister i kapacitet och tillgänglighet som resenärer och godstrafik ställts inför anförs dock att regeringens nivå är otillräcklig. I yrkande 8 föreslår att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. i stället bör uppgå till och att av denna ram ska användas till utveckling av transportsystemet. anser att det krävs stora järnvägsinvesteringar och nationella satsningar på lokal spårtrafik för att möta medborgarnas och företagens behov av klimatsmarta transporter. Följaktligen föreslås i yrkande 9 en ram för järnvägsinvesteringar motsvarande , där avsätts till nya järnvägar och till lokal spårtrafik. Genom förslaget på större ekonomisk ram skapas enligt utrymme för mer omfattande investeringar i spår. I motionen framhålls vissa prioriterade investeringsåtgärder och inriktningar för perioden 20142025, bl.a. höghastighetsbanor, byggande av Norrbotniabanan och en utbyggnad av kollektivtrafiken i . För att öka kapaciteten i transportsystemet och stimulera hållbart resande måste enligt motionärerna också det statliga stödet för t.ex. cykelbanor och cykelparkeringar i kommunerna öka. I yrkande 11 föreslås följaktligen att av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet avsätts för riktade åtgärder för cykelinfrastruktur. Vidare förespråkas i yrkande 12 att av den ekonomiska ramen avsätts för riktade åtgärder för kollektivtrafiken, bl.a. snabbussar, kollektivtrafik på vatten och ett anpassat kollektivt resande för funktionsnedsatta. Motionärerna pekar också på att behovet av hållbara transportlösningar för näringslivet kan uppstå . I yrkande 13 anförs därför att bör avsättas i en flexibel pott för investerings- och trimningsåtgärder på kort sikt. bedömer inte att regeringens höjda ambitioner för banunderhållet räcker till. Enligt partiet bör föreslagna nivå betraktas som en absolut mininivå. Således förordas i yrkande 14 ett ökat anslag för banunderhåll. I yrkande 15 anförs att av den ekonomiska ramen bör avsättas till drift och underhåll av och reinvesteringar i statliga järnvägar, inklusive upprustning av lågtrafikerade banor och kapillärspår. bedömer vidare att det också finns behov av ökade medel till drift och underhåll för vägar, dock i mindre omfattning än regeringen. Av den ekonomiska ramen föreslås således i yrkande 16 att avsätts till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. m.fl. (S) understryker i kommittémotion 2012/13:T5 yrkande 6 behovet av att säkerställa tillräckliga anslag till järnvägsunderhållet för att kunna komma upp till den kapacitetsnivå som järnvägssystemet ursprungligen har utformats för. m.fl. (S) framhåller också i kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 2 behovet av ökad kapacitet i järnvägssystemet. Motionärerna konstaterar att eftersatt underhåll och bristande nyinvesteringar har gjort att driftsäkerheten och punktligheten försämrats kraftigt.