bet · GZ01UU4 · 2012-02-15 00:00:00 — Det är positivt att arbetsmiljöfrågorna lyfts upp på EU-nivå eftersom man kan se att det är ett område där har mycket att lära från andra länder. har tappat initiativkraften i denna fråga efter många års nedskärningar. För är det av stor vikt att lyfta fram det förebyggande arbetet för en bra arbetsmiljö. Det är något som gynnar såväl den enskilda arbetstagaren som arbetsgivaren i form av ökad produktivitet och i förlängningen minskade kostnader. En aktiv politik på detta område är därmed ett viktigt konkurrensmedel i den framtida globala ekonomin. Jämställdhetspolitiken måste lyftas fram tydligare i hela arbetsprogrammet, inte minst i de centrala politiska initiativen, där den är i princip frånvarande. Fler kvinnor arbetar än tidigare, men sysselsättningsgraden är ändå betydligt lägre än för män, och det finns betydande skillnader mellan de olika länderna i EU. Precis som i är de ofrivilliga deltiderna ett stort gissel i EU-länderna och ger kvinnorna en generellt svagare ställning på arbetsmarknaden. är övertygat om att en aktiv jämställdhetspolitik, inte minst inom näringspolitiken och välfärdssektorn, skapar förutsättningar för fler jobb. Betydelsen av en utbyggd offentlig barnomsorg för kvinnors ställning på arbetsmarknaden bör betonas. Det är dock positivt att särskilt vill lyfta fram frågan om de osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män och behovet av en högre sysselsättningsgrad för kvinnor. Frågan om funktionshindrades möjligheter på arbetsmarknaden lyser med sin frånvaro i kommissionens arbetsprogram om att skapa en europeisk förnyelse, vilket beklagar. Även på detta område kan ett ökat utbyte av erfarenheter på EU-nivå skapa mervärde, och det är av största vikt att också funktionshindrade får del av den öppna arbetsmarknaden på EU-nivå. Slutligen vill i likhet med majoriteten understryka att medlemsländerna själva måste behålla ansvaret för merparten av sysselsättningspolitiken och välfärdspolitiken. Den öppna samordningsmetoden på arbetsmarknadspolitikens område får inte utvecklas i riktning mot ökad styrning och kontroll från EU-institutionerna. Den bör även fortsättningsvis ha karaktären av ett utbyte av goda erfarenheter med tanke på att arbetsmarknadspolitiken ser så olika ut i de 27 länderna. Dessa olikheter är något vi ska respektera och dra fördel av i stället för att se som problem. lägger stor vikt vid värnandet av den svenska modellen. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram Att skapa europeisk förnyelse motiveringen (SD) av (SD). EU beslutade om den s.k. 2020-strategin som är tänkt att ersätta den misslyckade Lissabonstrategin. anser att 2020-strategin som helhet är dyr och ineffektiv och vill se en minskad avgift till EU. De budgetära konsekvenserna av 2020-strategin genom den fleråriga budgetramen för perioden 20142020 bedöms motsvara ytterligare i svensk EU-avgift. Det kan inte ställa sig bakom, och vi avvisar därför det liggande förslaget till ny förordning om Europeiska socialfonden (ESF). Aktiva arbetsmarknadsåtgärder, utbildningspolitik och socialpolitik ska inte genomföras genom politiska initiativ och konkreta stödåtgärder på EU-nivå utan är nationella angelägenheter. Enligt kommissionens budgetförslag för perioden 20142020 ska ESF tilldelas , medan den totala sammanhållningspolitiken tilldelas . menar att ESF-förslaget är förkastligt eftersom det dels är felaktigt i sak, dels strider mot den s.k. subsidiaritetsprincipen då arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken ska vara en angelägenhet för respektive nation. Om olika nationer vill samordna sin politik på dessa områden görs det lämpligen på bi- eller multilateral basis. vänder sig också emot kommissionens förslag att utvidga Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF). Den nya fonden går emot det nationella självbestämmandet och syftar till att svenska skattepengar ska gå till att motverka de negativa kortsiktiga effekterna på sysselsättningen som uppstår genom strukturomvandling. Graden av samfinansiering från EU ökas också från i vissa fall för att fattiga EU-länder lättare ska kunna söka stöd från fonden utan att behöva bekosta åtgärden till särskilt stor del själva. menar att solidaritet med arbetslösa i andra länder mycket väl kan visas bilateralt mellan medlemsstater. Om olika medlemsstater eller enskilda vill skänka en del av sina pengar i solidarisk anda till arbetslösa jordbrukare eller andra arbetslösa i unionen står det dessa fritt att göra så. Arbetsmarknadspolitik ska dock inte utformas på EU-nivå utan av medlemsstaterna själva. Därmed strider förslaget mot subsidiaritetsprincipen. anser inte heller att ungdomsarbetslösheten ska göras till en unionsfråga, vilket sker genom förslaget om ett ramverk på europeisk nivå för att minska ungdomsarbetslösheten. Varje land har olika förutsättningar och olika struktur på sin arbetslöshet. För att ska kunna komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten krävs åtgärder utformade på nationell nivå. Vi avvisar framför allt EU:s fixering vid rörlighet som ett recept mot ungdomsarbetslöshet. Rörlighet måste innefatta frivillighet och ömsesidighet. Ökad rörlighet har inget egenvärde. Att utan särskild anledning driva igenom att samtliga länder i alla avseenden ska utöka möjligheterna till rörlighet är inte eftersträvansvärt. Detta gäller även bl.a. på utbildningsområdet där motsätter sig det utökade Erasmussamarbetet. menar att problem med arbetslöshet, social utslagning och fattigdom primärt är nationella angelägenheter. EU kan och ska inte bedriva arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik eller socialpolitik. För att uppnå ett så effektivt resultat som möjligt bör varje land självt ansvara för att tillhandahålla den typ av kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Samordning på EU-nivå riskerar att bli en ineffektiv väg för att komma till rätta med matchningsproblem. I EU pågår en diskussion om nya regler för säsongsarbete. När det gäller frågan om vilken maximal vistelsetid som är att betrakta som säsongsarbete för medborgare som kommer från länder utanför unionen anser att maximalt sex månaders arbete ska vara gränsen. I övrigt hänvisar vi i till vår avvikande mening i arbetsmarknadsutskottets yttrande om kommissionens arbetsprogram (2010/11:AU2y). Där framfördes bl.a. att svenska avtal ska gälla i och att EU:s utstationeringsdirektiv leder till ett uppluckrat anställningsskydd och dumpade löner. riktade också kritik mot den fria arbetskraftsinvandringen för utomeuropeiska medborgare som infördes . Vi står fortfarande bakom dessa ställningstaganden. har i sitt utlåtande uttalat sig uppskattande om den europeiska öppenheten, något som på ett principiellt plan kan instämma i. Vi vill dock framhålla att villkoren för grannskapssamarbetet måste skärpas, såväl när det gäller rörlighet och ekonomisk integration som potentiell tillgång till den fria marknaden. I synnerhet vad gäller den framtida utvidgningsprocessen måste kraven skärpas. I övrigt när det gäller EU:s grannskapspolitik hänvisar vi till vårt särskilda yttrande i betänkande 2011/12:UU5. Rörande utskottets syn på EU:s kapacitet för utrikesfrågor vill vi understryka att vi inte kan instämma i utskottets positiva inställning till en stärkt utveckling av EU:s gemensamma utrikes- och försvarspolitik. är kritiskt inställda till EU:s fördjupade utrikespolitiska integration och menar att denna process både har en begränsad förankring hos det svenska folket och dessutom ger begränsade möjligheter till inflytande. delar i huvudsak utskottets bedömning vad gäller inställning till EU:s långtidsbudget. Vi anser dock att , så länge landet kvarstår som EU-medlem, ska verka för en större rabatt än den nuvarande med målet att ska upphöra att vara nettobidragsgivare till EU. Med anledning av detta kan vi alltså inte ställa oss bakom utgiftsökningar i budgeten. I övrigt står vi fast vid de yrkanden vi framfört via . I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram Att skapa europeisk förnyelse motiveringen (V) av (V). Kommissionen skriver själv att hanteringen av den pågående krisen kommer att överskugga det mesta av arbetet framöver. Det är knappast någon överdrift. Katastrofala arbetslöshetsnivåer, offentliga nedskärningar, ökande fattigdom och en oviss framtid för miljontals medborgare i EU:s medlemsstater är redan ett faktum. har gett sitt medgivande till att ingå i . Detta är något som starkt emotsätter sig. och kommer att ges betydande makt över hur den ekonomiska politiken kommer att utformas. Teknokrater från dessa institutioner inte folkvalda kommer i allt högre utsträckning att få sista ordet. Demokratin pressas tillbaka som arbetslösheten och fattigdomen snabbt sprider sig inom EU. Vi är oroliga över var det här kommer att sluta. ser mycket allvarligt på den väg som stakats ut av EU:s institutioner för att möta krisen. Försämrade pensionsvillkor, lönesänkningar och inskränkningar i fackliga rättigheter har påtvingats de värst drabbade ländernas löntagare. Stick i stäv med tidigare utfästelser lägger sig nu EU i lönebildning och andra avtalade villkor i medlemsländerna. delar den skarpa kritik som bl.a. riktat mot dessa inskränkningar i parternas autonomi. EU har redan ökat sitt inflytande över medlemsstaternas finanspolitik och ekonomiska politik. Om det i skrivande stund liggande förslaget om en finanspakt genomförs blir denna kontroll och övervakning ytterligare stadfäst. I skuggan av en kris som orsakats av en illa genomtänkt valutaunion och otyglade bank- och finansinstitut håller därmed helt väsentliga delar av själva demokratin i EU:s medlemsländer på att avskaffas. Medicinen som föreskrivs är knappast heller verksam för att avvärja krisen. När alla möjligheter att stimulera ekonomin i praktiken beskärs och det enda de värst krisdrabbade länderna tillåts göra är ytterligare besparingar blir det mycket svårare att bekämpa arbetslösheten och få fart på sysselsättningen. Risken är att krisen i själva verket fördjupas och förlängs genom den anbefallna strategin, till priset av ytterligare arbetslöshet, lägre löner och fattigdom. är i grunden kritiskt till själva utgångspunkterna för kommissionens allt överskuggande uppgift framöver. Om kommissionens övergripande mål att stimulera ökad sysselsättning och konkurrenskraft i EU ska kunna förverkligas behövs en helt annan inriktning på politiken. Bankerna måste tvingas bära sina egna risker, och de värst drabbade länderna måste ges sådana lånevillkor att de kan ta sig ur den akuta krisen utan att det går ut över välfärden och löntagarnas villkor. EU:s budget måste styras om från improduktiva jordbrukssubventioner till långsiktigt hållbara investeringar och grön omställning. Löntagarnas villkor och välfärd måste garanteras genom att grundläggande fackliga rättigheter och respekt för de nationella arbetsmarknadsmodellerna återupprättas. Att säkerställa att de direktiv som antagits på arbetsrättens område ska tillämpas som minimidirektiv bör ha högsta prioritet för att förhindra att den ökade rörligheten inom EU sker till priset av lönedumpning och exploatering. Därutöver bör ett bindande socialt protokoll fogas till som slår fast att grundläggande fackliga rättigheter inte kan underordnas ekonomiska intressen på den inre marknaden. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Förteckning över granskat dokument Kommissionens arbetsprogram 2012 Att skapa europeisk förnyelse, KOM(2011) 777 Förteckning över utlåtanden/List of Statements Sammanställning över utlåtanden i (februari 2011februari 2012) Totalt: 40 (varav 12 är subsidiaritetsprövningar) Utlåtande 2010/11:KU26 Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet. KOM(2010) 547 Utlåtande 2011/12:KU5 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten. KOM(2011) 345 Utlåtande 2010/11:FiU27 Europeiskt ramverk för hantering av banker i kris. KOM(2010) 579 Utlåtande 2011/12:FiU19 Utlåtande över grönbok om möjligheterna att införa stabilitetsobligationer. KOM(2011) 818 Utlåtande 2011/12:FiU14 Utlåtande om EU:s långtidsbudget 20142020. KOM(2011) 500 Utlåtande 2010/11:FiU44 om offentlig upphandling. KOM(2011) 15 Utlåtande 2011/12:FiU29 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag. KOM(2011) 452 Utlåtande 2011/12:FiU17 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag. KOM(2011) 453 Utlåtande 2010/11:JuU21 Kontroll av Europols verksamhet. KOM(2010) 776 Utlåtande 2011/12:JuU10 Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder. KOM(2011) 573 Utlåtande 2011/12:JuU6 Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism. KOM(2011) 429 Utlåtande 2011/12:JuU4 Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål Kommissionens utvärderingsrapport om direktiv /24/EG. KOM(2011) 225 Utlåtande 2011/12:JuU2 Tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande. KOM(2011) 327 Utlåtande 2011/12:JuU17 Smart gränsförvaltning valmöjligheter och framtida handlingsalternativ. KOM(2011) 680. Utlåtande 2011/12:JuU13 Subsidiaritetsprövning av förslag till gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna. KOM(2011) 560 Utlåtande 2010/11:CU21 Fri rörlighet för dokument. KOM(2010) 747 Utlåtande 2010/11:CU27 En EU-ram för bolagsstyrning. KOM(2011) 164 Utlåtande 2011/12:CU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag. KOM(2011) 635 Utlåtande 2011/12:UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken. KOM(2011) 303 Utlåtande 2011/12:UU6 om system för exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden. KOM(2011) 393 Utlåtande 2011/12:MJU7 Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension. KOM(2011) 424 Utlåtande 2011/12MJU6 Säljfrämjande åtgärder m.m. för jordbruksprodukter. KOM(2011) 436 Utlåtande 2010/11:MJU21 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen m.m. en samlad marknadsordning. KOM(2010) 799 Utlåtande 2011/12:MJU8 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. KOM(2011) 634 Utlåtande 2011/12:NU7 om distribution av audiovisuella verk i Europeiska unionen. KOM(2011) 427 Utlåtande 2011/12:NU15 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer. KOM(2011) 658 Utlåtande 2011/12:NU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om energieffektivitet. KOM(2011) 370 Utlåtande 2010/11:SkU25 om mervärdesskattens framtid. KOM(2010) 695 Utlåtande 2010/11:SkU37 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (). KOM(2011) 121 Utlåtande 2011/12:SkU12 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om skatt på finansiella transaktioner. KOM(2011) 594 Utlåtande 2010/11:SoU17 En EU-agenda för barns rättigheter. KOM(2011) 60 Utlåtande 2010/11:SoU13 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU. KOM(2010) 636 Utlåtande 2011/12:SfU8 Rätt till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare som är bosatta i . KOM(2011) 735 Utlåtande 2010/11:KrU11 om onlinespel på den inre marknaden. KOM(2011) 128 Utlåtande 2010/11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. KOM(2011) 48 Utlåtande 2011/12:UbU3 om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. KOM(2011) 367 Utlåtande 2010/11:TU22 Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde. KOM(2011) 144 Utlåtande under arbete: Utlåtande 2011/12:AU7 En Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare. KOM(2011) 455 (planerad justering , debatt ) Utlåtande 2011/12:AU4 Subsidiaritetsprövning av förslaget till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation. KOM(2011) 609 Utlåtande 2011/12:AU3 Subsidiaritetsprövning av förslaget till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (20142020). KOM(2011) 608 gav bl.a. finansutskottet möjlighet att yttra sig över Kommissionens arbetsprogram 2012, KOM(2011) 777 slutlig. behandlar i yttrandet framför allt de förslag i kommissionens arbetsprogram som berör utskottets beredningsområde. Kommissionen antog arbetsprogrammet . En grundläggande ambition i programmet är att balansera behovet av att genomföra nya brådskande uppgifter (med anledning av den ekonomiska krisen) mot det pågående och långsiktiga arbetet med strukturella reformer i syfte att utforma en välmående och hållbar Europeisk union . Till programmet finns bifogat en förteckning över de strategiska initiativ som kommissionen planerar att lägga fram , viktiga initiativ som är under övervägande 2013 och 2014 samt ett antal förslag till regelförenklingar med syfte att minska den administrativa bördan för företag, myndigheter och privatpersoner. Kommissionen lyfter fram fyra huvudområden i sitt arbetsprogram, nämligen att bygga ett stabilt och ansvarstagande EU bygga ett EU med hållbar tillväxt och solidaritet ge EU en stark stämma i internationella sammanhang skapa en bättre lagstiftning och effektivare tillämpning. Av de initiativ som aviseras har elva bedömts falla inom finansutskottets beredningsområde: de offentliga finanserna i EMU 2012 Inre marknaden och tjänster investerarskydd (två stycken) inre marknaden och pensionsfonder: tjänstepensionsinstitut översyn av direktivet om försäkringsförmedling ändring av direktivet om finansiella konglomerat. tar i det följande upp ett antal olika frågor: den ekonomiska styrningen, utvecklingen på finansmarknadsområdet, subsidiaritetsprövningar samt EU:s långtidsbudget 2014 2020. Kommissionen påminner i arbetsprogrammet 2012 om att EU:s ekonomiska miljö har genomgått stora omvälvningar. I dokumenten om 2020 anges hur EU och medlemsländerna kan samarbeta kring gemensamma målsättningar för att vända ekonomin mot tillväxt och sysselsättning, som man lägger grunden till en hållbar framtid. Genom att anta lagstiftning om en bättre ekonomisk styrning (det s.k. sexpacket) har EU vidgat och stärkt bevakningen av den nationella politiken. Många medlemsstater står under stärkt tillsyn enligt ett program för ekonomisk anpassning. Nya verktyg har tagits fram för att hantera det oöverträffade trycket på statsfinanserna. Enligt kommissionen måste nu EU agera snabbt och bestämt för att genomföra och tidigarelägga reformerna. Utskottet vill framhålla vikten av att respekten återställs för stabilitets- och tillväxtpakten. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse, både för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken och för att förhindra stora och drastiska nedskärningar i välfärdssystemen. Sedan den ekonomiska krisen började har kommissionen genomfört en omfattande översyn av den finansiella lagstiftningen och tillsynen, bl.a. förslag till lagstiftning om derivat, kreditvärderingsinstitut, kapitaltäckningskrav, sundare och mer insynsvänliga värdepappersmarknader samt åtgärder mot marknadsmissbruk, framhåller kommissionen i arbetsprogrammet 2012. Målsättningen bör enligt kommissionen vara att slutföra reformerna 2012. Vidare anger kommissionen att bestämmelserna om kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ska ses över och ge ett bättre skydd samt stärka den inre marknaden. Investeringsskydd och insyn är också i fokus genom ett förslag om krav på information innan avtal sluts om komplicerade investeringsinstrument och försäkringsförmedling. har kommissionen lagt fram många viktiga förslag för att återställa finanssektorns bidrag till statsfinanserna och förbättra den inre marknaden. En översyn av tillämpningen av rekommendationen om tillgång till grundläggande betaltjänster ska också göras för att bedöma om ytterligare åtgärder behövs. Utskottet välkomnar kommissionens arbete med att skapa en välfungerande finanssektor och anser att de områden som kommissionen föreslår för lagstiftning 2012 är relevanta för det arbetet. Utskottet vill dock betona att vissa åtgärder inte lämpar sig för fullharmonisering på EU-nivå. Som exempel kan nämnas kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452 slutlig) som var föremål för subsidiaritetsprövning [ utlåtande 2011/12:FiU29.]. riksdag understryker i ett motiverat yttrande vikten av att det måste vara upp till medlemsstaterna själva att höja nivån på de grundläggande kapitalkraven om de anser det vara nödvändigt för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Enligt strider det förslaget i dess nuvarande skick mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har i arbetsprogrammet föreslagit en budget som ska komplettera de nationella utgifterna på områden där EU-åtgärder ger ett tydligt mervärde. Vidare anger kommissionen att det i åtstramningstider är viktigt att EU:s begränsade resurser ger så god avkastning som möjligt i form av framtida sysselsättning och tillväxt. Under förhandlingarna kommer kommissionen därför att sträva efter att förenkling, rationalisering och mervärde behålls som vägledande principer även i det slutliga förslaget. lämnade kommissionen förslag till en ny långtidsbudget för perioden 20142020. Långtidsbudgeten sätter bindande årliga tak för utgifterna och fördelar utgifterna på olika huvudrubriker. Kommissionens förslag innehåller även förändringar som rör EU-budgetens inkomster, de s.k. egna medlen. Därutöver rör förslagen även dagens system med budgetrabatter. Utskottet är överens med kommissionen om att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras och framhåller särskilt vikten av att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU. Utskottet anför i utlåtande /12:FiU14 att utskottet anser att det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde såsom infrastrukturinvesteringar och forskning samt att minskningar föreslås inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Däremot understryker utskottet bl.a. att det är kritiskt till kommissionens förslag när det gäller storleken på budgeten, som enligt utskottet bör frysas realt. Utskottet motsätter sig också, med stöd av skatteutskottet, kommissionens förslag om att införa två nya egna medel, en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesskattebaserad avgift. De nationella parlamentens roll i lagstiftningsarbetet på EU-nivå I sitt arbetsprogram 2012 anger kommissionen att det är viktigt att EU:s lagstiftningsarbete fungerar väl på alla stadier. När lagarna utarbetas, tillämpas, utvärderas och uppdateras bör EU:s åtgärder kontrolleras så att de uppfyller stränga kvalitetskrav med avseende på effektivitet och relevans. Kommissionen anger också att den har ett särskilt ansvar för att dessa krav efterlevs på grund av dels sin förslagsrätt, dels sitt ansvar i egenskap av fördragets väktare. Både med avseende på sitt eget arbete och i de uppgifter som innebär tillsyn över och tillämpning av antagen lagstiftning bör kommissionen se till att allmänheten, företagen och myndigheterna kan dra nytta av reformerna. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att en viktig beståndsdel i EU-samarbetet är principerna om subsidiaritet och proportionalitet och vikten av att dessa följs. Utskottet har behandlat en stor mängd subsidiaritetsärenden. De flesta av dessa ärenden har sin grund i de lagstiftningsåtgärder som vidtagits på EU-nivå till följd av den ekonomiska krisen. Det är enligt utskottet av stor vikt att de nationella parlamenten ges så goda förutsättningar som möjligt när det gäller att granska förslagen.