bet · GZ01FöU5 · 2012-05-14 00:00:00 — 2011/12:FöU5 Soldatanställningar i Försvarsmakten I betänkandet behandlar utskottet regeringens lagförslag i proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar och lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Lagen om försvarsmaktsanställningar innebär att gruppbefäl, soldater och sjömän ska kunna anställas på längre tidsbegränsade anställningar. Gruppbefäl, soldater och sjömän ska anställas för kontinuerlig eller () tjänstgöring. Anställningstiden ska som utgångspunkt vara 6 till . Anställningstiden ska kunna förlängas en gång. Den totala anställningstiden får vara högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Den minsta uppsägningstiden är 3 månader. Arbetstagaren ska ha rätt till ledighet från sin civila arbetsgivare för tjänstgöring i Försvarsmakten. Ledighet för att tjänstgöra i Försvarsmakten ska få tas ut under som längst 12 månader i en följd. Föregås tjänstgöringen av en provanställning får dock ledigheten omfatta högst 18 månader i en följd. Det ska vara möjligt att genom kollektivavtal avvika från vissa av lagens bestämmelser. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Det finns fyra särskilda yttranden (S, MP, SD, V) i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om vissa försvarsmaktsanställningar, 2. lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Därmed bifaller proposition 2011/12:115 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens lagförslag i proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. I en följdmotion till propositionen, motion 2011/12:Fö7 av m.fl., framhålls att inte har några invändningar mot lagtexterna. Vissa förslag om personalsystemet som lämnas i motionen planerar utskottet att bereda i annat sammanhang. har yttrat sig i ärendet. Yttrandena bifogas i bilaga 3 i betänkandet. Utskottet har som ett led i sin beredning fått en redovisning av representanter för Försvarsdepartementet om propositionen. Vidare har utskottet genomfört ett platsbesök hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Utskottet har också informerats av representanter för Nordiskt center för genderfrågor om dess verksamhet. beslutade om Försvarsmaktens insatsorganisation (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). I propositionen redovisade regeringen utan förslag att ett nytt personalförsörjningssystem införs som bygger på frivillighet. antog regeringens lagförslag om totalförsvarsplikt, rekrytering och militär grundutbildning (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Detta innebär att försvarets personalförsörjning i första hand ska vila på frivillighet och inte längre huvudsakligen på en totalförsvarsplikt. I propositionen föreslås en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar. De arbetstagare som omfattas av lagförslaget är gruppbefäl, soldater och sjömän. I lagen regleras Försvarsmaktens möjlighet att anställa dessa personalkategorier samt därmed sammanhängande frågor. Gruppbefäl, soldater och sjömän ska anställas på längre tidsbegränsade anställningar. Anställningsavtal ska träffas för kontinuerlig tjänstgöring eller för tjänstgöring. Vid kontinuerlig tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten , vid tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten . Anställningstiden ska som utgångspunkt vara 6 till , med möjlighet till en förlängning. Den totala anställningstiden som gruppbefäl, soldat eller får uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Den tidsbegränsade anställningen ska vara uppsägningsbar och kunna inledas med en provanställning . Arbetstagaren ska ha rätt till ledighet från annan arbetsgivare under provanställning samt för tjänstgöring som tjänstgörande. Den nya lagen innehåller vidare den ytterligare arbetsrättsliga reglering som anställningsformen kräver. Det ska vara möjligt att genom kollektivavtal avvika från vissa av lagens bestämmelser. Lagen föreslås träda i kraft . Lagen (1982:80) om anställningsskydd gäller för arbetstagarna med de undantag som följer av en nya lagen. Utöver förslaget till ny lag med tillhörande följdändring redovisar regeringen sin bedömning inom olika närliggande områden, som rekrytering och information, anstånd med studier, Försvarsmakten som arbetsgivare och civilt meritvärde. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar och lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Jämför särskilda yttranden 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Längre tidsbegränsade anställningar av gruppbefäl, soldater och sjömän Regeringens förslag: Försvarsmakten ska ges möjlighet att använda längre tidsbegränsade anställningar än vad lagen om anställningsskydd tillåter för att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän. Det ska vara möjligt att avtala om avvikelser från lagen i vissa avseenden genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Struktur och vissa definitioner Regeringens förslag: Lagen ska innehålla de bestämmelser som behövs för att reglera de längre tidsbegränsade anställningarna för gruppbefäl, soldater och sjömän, såsom bestämmelser om anställningstid, provanställning, rätt till ledighet från och skydd av den civila anställningen, förhållande till annan arbetsrättslig reglering och kollektivavtal, upphörande av anställning och uppsägningstider, information om och planering av tjänstgöring, återhämtningstid, skadestånd och överklagande. Det ska definieras vad som i denna lag avses med gruppbefäl, soldat och : en arbetstagare med tidsbegränsad militär anställning som inte är yrkes- eller reservofficerare kontinuerligt tjänstgörande: en arbetstagare som tjänstgör sammanhängande i Försvarsmakten som gruppbefäl, soldat eller tjänstgörande: en arbetstagare som tjänstgör i Försvarsmakten som gruppbefäl, soldat eller civil anställning: en anställning hos annan arbetsgivare än Försvarsmakten civil arbetsgivare: en annan arbetsgivare än Försvarsmakten som har en anställd som tjänstgör kontinuerligt eller i Försvarsmakten tjänstgöring: utbildning, övning, beredskap och insats samt därtill kopplad verksamhet internationell militär insats: verksamhet som Försvarsmakten bedriver i ett insatsområde utomlands i syfte att avvärja risk för en väpnad konflikt, hejda en pågående väpnad konflikt, övervaka överenskommelser om fred och vapenstillestånd eller skapa förutsättningar för varaktig fred och säkerhet genom humanitärt arbete i samband med en väpnad konflikt. Gruppbefälen, soldaterna och sjömännen ska anställas för eller kontinuerlig tjänstgöring. Regeringens förslag: Ett anställningsavtal ska gälla för 6 till . Ett sådant avtal ska få förnyas. Efter förlängning eller vid ny anställning ska dock den totala anställningstiden enligt denna lag få uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Anställningsavtal som omfattar än 6 till får ingås för kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater eller sjömän när det avser vikariat eller tjänstgöring i en viss internationell militär insats för en arbetstagare som har specialistkompetens som behövs i den aktuella insatsen. Regeringens förslag: En kontinuerlig eller anställning som gruppbefäl, soldat eller ska få inledas med en tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst 6 månader. Sådan prövotid ska ingå i den sammanlagda anställningstid som avtalas. Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen ska fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Görs inte detta, ska provanställningen övergå i en sådan tidsbegränsad anställning som avses i anställningsavtalet i fråga. Om inte annat har avtalats ska en provanställning få avbrytas även före prövotidens utgång. Försvarsmakten ska underrätta arbetstagaren minst i förväg om en provanställning ska avslutas eller om den inte ska övergå i en tidsbegränsad anställning. Försvarsmakten ska, om arbetstagaren är fackligt organiserad, med underrättelsen till arbetstagaren om att provanställningen ska avslutas eller att den inte kommer att övergå i en fortsatt visstidsanställning, varsla den lokala arbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör. Arbetstagaren och den lokala arbetstagarorganisationen ska ha rätt till överläggning med Försvarsmakten om beskedet. Rätt till ledighet från civil anställning för tjänstgöring i Försvarsmakten Regeringens förslag: En arbetstagare som är anställd som tjänstgörande i Försvarsmakten ska ha rätt till hel ledighet från sin civila anställning för att tjänstgöra i Försvarsmakten. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet för att tjänstgöra i Försvarsmakten ska anmäla detta till sin civila arbetsgivare senast före varje ledighetsperiods början eller, om det inte kan ske, . I anmälan ska anges när ledigheten ska påbörjas och hur länge ledigheten är planerad att pågå. Om en anmäld ledighetsperiod behöver förlängas, ska arbetstagaren anmäla detta till sin civila arbetsgivare . Om arbetstagaren på grund av tjänstgöringen i Försvarsmakten är förhindrad att kontakta den civila arbetsgivaren, ska Försvarsmakten göra en sådan anmälan för arbetstagarens räkning. Ledighet för att tjänstgöra i Försvarsmakten ska få tas ut under som längst 12 månader i en följd. Föregås tjänstgöringen av en provanställning får dock ledigheten omfatta högst 18 månader i en följd. Ledighet utöver den längsta tillåtna sammanhängande ledighetstiden ska få tas ut om Försvarsmakten anser att det finns synnerliga skäl. För att en arbetstagare ska ha rätt till en sammanhängande ledighet för att tjänstgöra i Försvarsmakten ska krävas att arbetstagaren inte tjänstgjort i Försvarsmakten, i annan anställning än provanställning, före ett sådant ledighetsuttag. Rätt till ledighet för att pröva en anställning i Försvarsmakten och för tjänstgöring i vissa fall Regeringens förslag: En arbetstagare ska ha rätt till hel ledighet från sin civila anställning för att pröva en anställning som kontinuerligt eller tjänstgörande i Försvarsmakten. En arbetstagare ska ha rätt till sådan ledighet endast en period hos samma civila arbetsgivare. För rätt till ledighet ska krävas att arbetstagaren vid ledighetens början varit anställd hos den civila arbetsgivaren , antingen före provanställningen eller sammanlagt före provanställningen. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet för att pröva en anställning i Försvarsmakten ska anmäla detta till arbetsgivaren senast 2 månader före ledighetens början. Om detta inte kan ske, ska anmälan göras . I anmälan ska anges när ledigheten ska påbörjas och hur länge ledigheten är planerad att pågå. En civil arbetsgivare ska ha rätt att skjuta upp ledigheten från tidpunkten för anmälan. Den civila arbetsgivaren ska genast underrätta arbetstagaren om rättigheten utnyttjas. Den civila arbetsgivaren ska på motsvarande sätt kunna skjuta upp den första tjänstgöringsperioden för tjänstgöring, om denna inte inleds med en provanställning. En arbetstagare har rätt till hel ledighet från sin civila anställning för tjänstgöring i en viss internationell militär insats. Innehav av flera statliga anställningar Regeringens förslag: Den som är anställd som tjänstgörande i Försvarsmakten ska få inneha en annan statlig anställning. Regeringens förslag: För arbetstagare som är tjänstgörande ska semesterförmåner kunna överföras mellan den civila anställningen och anställningen i Försvarsmakten och tvärt om. För att detta ska fungera ska vissa upplysningar lämnas mellan arbetsgivarna. Vissa särskilda regler ska gälla för förläggningen av semester hos Försvarsmakten och för sparande av semester. Återgång i arbete och slutförande av lagstadgade ledigheter Regeringens förslag: En arbetstagare ska få avbryta sin påbörjade ledighet och återuppta sitt arbete i sin civila anställning i samma omfattning som före ledigheten. Om arbetstagaren vill utnyttja sin rätt att återuppta sitt arbete, ska arbetstagaren möjligt underrätta den civila arbetsgivaren om detta. Om ledigheten varit avsedd att pågå en månad eller mer, ska den civila arbetsgivaren få senarelägga återgången högst efter det att denne tagit emot underrättelsen. Arbetstagaren ska alltid ha rätt att återuppta sitt arbete då ledigheten skulle ha upphört. Försvarsmakten får inte förkorta en tjänstgörande arbetstagares tjänstgöringsperiod till följd av skäl som hänför sig till arbetstagaren personligen, såvida det inte finns saklig grund för uppsägning av personliga skäl eller grund för avskedande enligt lagen om anställningsskydd. Om Försvarsmakten förkortar tjänstgöringsperioden av andra skäl än sådana som hänför sig till arbetstagaren personligen, ska Försvarsmakten betala ut lön och andra anställningsförmåner till arbetstagaren under en månad från avbrottet. Detta gäller dock inte om arbetstagaren kan avbryta ledigheten hos sin civila arbetsgivare. En i lag reglerad ledighet, förutom semester, som beviljats i anställningen hos den civila arbetsgivaren ska få slutföras i anställningen som tjänstgörande i Försvarsmakten. På motsvarande sätt ska en i lag reglerad ledighet som beviljats i anställningen som tjänstgörande i Försvarsmakten få slutföras i anställningen hos den civila arbetsgivaren. Arbetstagaren ska vara skyldig att möjligt informera den arbetsgivare som inte beviljat ledigheten om ledighetsuttaget. Skydd mot försämrade anställningsvillkor och uppsägning samt vid förfrågan om arbete Regeringens förslag: Om en arbetstagare begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag och på grund av detta sägs upp eller avskedas från sin civila anställning, ska uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. En arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet från sin civila arbetsgivare enligt denna lag ska inte på grund av denna begäran eller ledighet vara skyldig att hos arbetsgivaren godta 1. några andra minskade anställningsförmåner eller försämrade arbetsvillkor än sådana som är en nödvändig följd av ledigheten, eller 2. någon annan omplacering än en sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. När den som är anställd som tjänstgörande i Försvarsmakten gör en förfrågan om eller söker arbete hos en civil arbetsgivare, får arbetsgivaren inte behandla henne eller honom sämre än vad som skulle ha varit fallet utan anställningen hos Försvarsmakten. Anstånd med att påbörja studier och studieuppehåll för att tjänstgöra i Försvarsmakten Regeringens bedömning: Det regelverk som gäller för anstånd med studier och studieuppehåll på universitets- och högskoleområdet bör tillämpas även i fråga om personer som behöver anstånd för att påbörja studier eller studieuppehåll för att pröva en anställning som kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller i Försvarsmakten. Motsvarande bör gälla vid behov av studieuppehåll för tjänstgöring i Försvarsmakten som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller . Om anstånd för att påbörja studier eller studieuppehåll aktualiseras för utbildningar inom , får frågan lösas med berörd utbildningsanordnare utifrån utbildningsplaneringen. Avvikelser från lagen genom kollektivavtal och förhållandet till LAS Regeringens förslag: Bestämmelserna i den föreslagna lagen ska vara tvingande till arbetstagarens förmån. Det ska dock vara möjligt att göra avvikelser från vissa regler genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Sådana avvikelser ska få göras i fråga om 1. anställningstider, utom beträffande den totala tillåtna sammanlagda anställningstiden 3. prövotidens längd vid provanställning och underrättelser i anslutning till provanställning 4. förkortning av en tjänstgörandes tjänstgöringsperiod 5. besked om att anställningen inte kommer att fortsätta och överläggningar kopplade till detta 6. preskription vid krav på skadestånd eller framställan om annat fordringsanspråk som grundar sig på 7, 914, 1621, 2326 eller 35 § denna lag 7. information som ska lämnas om anställningsavtalet; sådana avvikande bestämmelser som beslutats genom kollektivavtal ska få tillämpas även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i sådant arbete som avses i avtalet. Den föreslagna lagen ska ersätta LAS i vissa delar. I fråga om arbetstagare som är anställda enligt den föreslagna lagen ska därför följande bestämmelser i inte tillämpas avseende deras anställning i Försvarsmakten: 46 och 6 c §§, 6 d första stycket, 11, 1517, 28, 30 a, 31 och 36 §§, 38 § första stycket andra meningen, 40 § andra stycket och 41 § första stycket tredje meningen. Handläggning av vissa mål enligt lagen om rättegång i arbetstvister Regeringens förslag: Mål om tillämpningen av denna lag ska, i den utsträckning som anges i 1 kap. lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, handläggas enligt den lagen. Regeringens förslag: En tidsbegränsad anställning som gruppbefäl, soldat eller får sägas upp av Försvarsmakten eller arbetstagaren före anställningstidens utgång. För både Försvarsmakten och arbetstagaren ska gälla en minsta uppsägningstid . Försvarsmakten ska få bevilja arbetstagaren kortare uppsägningstid. En arbetstagare ska ha rätt till en uppsägningstid på , om den sammanlagda anställningstiden hos Försvarsmakten är men kortare än åtta år , om den sammanlagda anställningstiden hos Försvarsmakten är men kortare än tio år , om den sammanlagda anställningstiden hos Försvarsmakten är . Om en arbetstagare som är föräldraledig enligt 4 eller 5 § föräldraledighetslagen (1995:584) eller helt ledig enligt 9 § samma lag sägs upp på grund av arbetsbrist, ska uppsägningstiden börja löpa när hon eller han helt eller delvis återupptar arbetet, eller när arbetstagaren skulle ha återupptagit sitt arbete enligt den anmälan om föräldraledighet som gäller när uppsägningen sker. Uppsägningstiden upphör dock senast då det tidsbegränsade anställningsavtalet skulle ha upphört att gälla. Vid tvist om en uppsägnings giltighet ska anställningen upphöra senast då det tidsbegränsade anställningsavtalet skulle ha upphört att gälla. Vid tvist om ett avskedandes giltighet kan en domstol besluta att anställningen trots avskedandet ska bestå som längst till den tidpunkt då det tidsbegränsade anställningsavtalet skulle ha upphört att gälla. Informationsskyldighet och planerad tjänstgöring Regeringens förslag: Försvarsmakten ska i den mån det är möjligt hålla en tjänstgörande arbetstagare informerad om planerad tjänstgöring. Försvarsmakten ska vara skyldig att senast före tjänstgöring informera arbetstagaren om tjänstgöringens omfattning, tidpunkt för tjänstgöringen och var tjänstgöringen ska ske. Undantag från tiden får göras om Försvarsmakten anser att det finns särskilda skäl. En arbetstagare som är anställd som tjänstgörande i Försvarsmakten ska vara skyldig att informera sin civila arbetsgivare om anställningen i Försvarsmakten. Så ska ske antingen i samband med att anställningen hos Försvarsmakten ingås eller vid anställningstidpunkten hos den civila arbetsgivaren. Arbetstagaren ska också vara skyldig att hålla sin civila arbetsgivare informerad om planerad tjänstgöring i den mån den påverkar arbetstagarens rätt till ledighet från sin civila anställning. Regeringens bedömning: Försvarsmakten bör, när arbetstagaren börjar sin anställning i Försvarsmakten, ge henne eller honom en översiktlig bild av hur tjänstgöringen preliminärt kommer att utformas . Regeringens förslag: En arbetstagare har rätt till återhämtningstid mellan internationella militära insatser. ska arbetstagaren inte tjänstgöra i en internationell militär insats. Tid för återhämtning ska, för en arbetstagare som är anställd som kontinuerligt tjänstgörande, bestämmas med hänsyn till vad som behövs i det enskilda fallet. Försvarsmakten ska innan en sådan arbetstagare sänds på en ny internationell militär insats bedöma om tiden för återhämtning varit tillräcklig. En arbetstagare som inte fått tillräcklig återhämtningstid ska inte sändas ut för tjänstgöring i en internationell militär insats. En arbetstagare som är anställd som tjänstgörande har rätt till återhämtningstid . får arbetstagaren inte tjänstgöra i en internationell militär insats. Annan tjänstgöring i Försvarsmakten får inte överstiga i en följd. Regeringens förslag: En arbetsgivare som bryter mot denna lag ska betala lön och andra anställningsförmåner som arbetstagaren kan ha rätt till samt ersättning för skada som uppkommer. Sådant skadestånd ska avse ersättning för den förlust som uppkommer och för den kränkning som lagbrottet innebär. En arbetstagare ska vara skadeståndsskyldig om hon eller han inte iakttar den angivna uppsägningstiden. Sådant skadestånd ska avse ersättning för den förlust som uppkommer och för den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt ska skadeståndet kunna sättas ned helt eller delvis. Ersättning för förlust som avser tid efter anställningens upphörande får under alla förhållanden bestämmas till högst det belopp som anges i 39 § LAS. Regeringens förslag: Försvarsmaktens beslut om anställning enligt denna lag ska inte få överklagas. Regeringens förslag: En talan som grundas på specialreglerna i den föreslagna lagen ska preskriberas på samma sätt som i övrigt gäller för en talan som grundas på den arbetsrättsliga lagstiftningen. Regeringens förslag: Det ska av semesterlagen framgå att det finns bestämmelser om semester i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar och lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. Regeringens bedömning: För att underlätta för studerande att tjänstgöra inom Försvarsmakten bör övervägas att vidta särskilda åtgärder, t.ex. att anpassa tidpunkten för rotation vid internationella insatser till studieterminerna. Vidare bör Försvarsmakten utveckla formerna för att rekrytera personal tillsammans med civila arbetsgivare. Det är lämpligt att Försvarsmakten tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utarbetar material om det svenska totalförsvarets roll i samhället som underlättar för de skolor som vill arbeta med kunskapsområdet. Vidare bör Försvarsmakten erbjuda arbetsplatsförlagt lärande till elever från gymnasieskolans yrkesprogram. Regeringens bedömning: Det är lämpligt att informations- och stödmaterial utarbetas, vilket de tjänstgörande kan använda när de informerar arbetsgivare och anhöriga om sin arbetsskyldighet i Försvarsmakten. Försvarsmakten bör också överväga att utarbeta former för en kontinuerlig dialog med den tjänstgörande personalen. skulle kunna vara en del i incitamentsstrukturen för Försvarsmaktens personalförsörjning. Försvarsmakten bör därför överväga att hos parterna på det statliga avtalsområdet ta upp frågan om för genomförd internationell insats och efter fullgjort kontrakt. En särskild funktion för arbetsgivarrelationer centralt i Försvarsmakten bör övervägas. Funktionen skulle ha ett övergripande och sammanhållande ansvar för arbetet med de civila arbetsgivarna. Inom ramen för sådana överväganden bör myndigheten också belysa frågan om resurser för arbetsgivarrelationer på lokal nivå. Vidare bör Försvarsmakten överväga att inrätta försvarsmaktsråd på flera orter över hela landet och att tillsammans med parterna på det statliga avtalsområdet ta upp frågan om en partssammansatt grupp för frågor om sociala villkor för personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjömän. Frågor som är viktiga för parterna att följa kan t.ex. vara löner, försäkringar och . Regeringens bedömning: En centralt placerad funktion i Försvarsmakten för meritbedömning och certifiering av erfarenheter och utbildning bör övervägas.