bet · GZ01FiU43 · 2012-05-14 00:00:00 — 2011/12:FiU43 Stärkt säkerhet i statens betalningar Stärkt säkerhet i statens betalningar I betänkandet behandlar finansutskottet skrivelse 2011/12:91 Stärkt säkerhet i statens betalningar. I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Vid behandling av styrelses framställning om statens betalningar (2010/11:RRS5) ansåg utskottet att det var angeläget att regeringen återkom till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar (bet. 2010/11:FiU22). Utskottet kan notera att flera åtgärder vidtagits och att regeringen även har för avsikt att i de kommande budgetpropositionerna lämna en övergripande redovisning av ytterligare åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkt säkerhet i statens betalningar lägger skrivelse 2011/12:91 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse Stärkt säkerhet i statens betalningar (skr. 2011/12:91). Skrivelsen har inte föranlett några följdmotioner. I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Utöver dessa åtgärder redovisar regeringen hur den statliga betalningsmodellen är uppbyggd och iakttagelser. Vid behandling av styrelses framställning om statens betalningar (2010/11:RRS5) ansåg utskottet att det var angeläget att regeringen återkom till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar (bet.2010/11:FiU22). Utskottet ansåg att en sådan redovisning borde lämnas . Stärkt säkerhet i statens betalningar Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:91 Stärkt säkerhet i statens betalningar till handlingarna. Den statliga betalningsmodellen är benämningen på de regelverk, avtal, konstruktioner och system som stöder myndigheternas betalningar. Huvudaktörerna i modellen är , ramavtalsbankerna och myndigheterna. Enligt förordningen (2007:1447) med instruktion för är en av myndighetens uppgifter att ansvara för den statliga betalningsmodellen inklusive statens centralkonto. Statliga betalningar regleras i förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning (betalningsförordningen). Förordningen innehåller regler om statens centralkonto samt om myndigheternas bankkonton, betalningar, medelsförvaltning och valutasäkring. meddelar verkställighetsföreskrifter och allmänna råd. Vidare upphandlar ramavtal med svenska och utländska banker och kortleverantörer, för kort- och betaltjänster på marknaden. I ramavtalen ingår infrastruktur och betaltjänster. Myndigheterna ansvarar själva för att avropa betaltjänster från ramavtal, öppna, ändra och avsluta bankkonton samt hantera eventuella kvarstående saldon som inte töms till centralkontot. Myndigheterna ansvarar också för att betalningar från deras bankkonton görs i rätt tid, till rätt mottagare och med rätt belopp. I styrelses framställning om statens betalningar (2010/11:RRS5) görs bedömningen att den särskilt allvarliga risk och sårbarhet i den statliga betalningsprocessen som påvisades i . De iakttagelser som gjort avser bl.a. oklarheter när det gäller fördelningen av ansvar för säkerheten i statens betalningar och avsaknaden av samlade riskanalyser samt oklarheter när det gäller vilka som ska göra sådana riskanalyser. har även iakttagit ett antal grundläggande brister i rutinerna och reglerna för den interna kontrollen och säkerheten inom myndigheterna. Vidtagna eller påbörjade åtgärder Enligt skrivelsen arbetar man löpande med att utveckla den statliga betalningsmodellens säkerhet såväl som dess funktion. Mot bakgrund av 2010:13 redovisar regeringen åtgärder som är vidtagna eller i samtliga fall påbörjade, för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Regeringen har inrättat en årlig process i syfte att få en tydligare bild av de samlade riskerna i statens betalningsmodell. har tilldelats ansvaret för att göra en sammanställning av riskerna. Myndigheterna ska på begäran lämna uppgifter till som ska lämna en redogörelse till regeringen om de samlade riskerna. De ramavtal som började gälla innehåller s.k. funktionalitetskrav för beloppsgränser (limiter) på myndigheternas bankkonton hos samtliga avtalsbanker. I allmänna råd till betalningsförordningen anges vidare att myndigheterna bör använda sig av beloppsgräns för sina utbetalningar. Regeringen har beslutat om en ändring i betalningsförordningen som innebär att myndigheterna ska analysera de risker som är förknippade med myndigheters betalning. Ändringen trädde i kraft . Regeringen har vidare gett en sakkunnig person i uppdrag att se över frågor och regelverk som rör identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. I avvaktan på utredarens förslag och regeringens beslut i frågan har angett i verkställighetsföreskrifterna till betalningsförordningen att myndigheterna ska lämna uppgift till banken om vem eller vilka som har behörighet att företräda myndigheten gentemot banken att t.ex. öppna och avsluta bankkonton. har i de senaste ramavtalen för betaltjänster höjt kraven på säkerhet för teknik, kommunikation och tjänster som t.ex. säkerhets- och tillgänglighetskrav, bättre skydd för känslig kommunikation och strängare regler för kontokopplingar till statens centralkonto. Kuverttjänster ur ramavtalen har tagits bort. För att undvika manipulation av betalningsuppdrag ställer också krav på myndigheterna och ramavtalsbankerna att förändringsskydda återrapporterade filer av genomförda betalningar. kräver också stängd sessionshantering. Vidare har ändringar gjorts i verkställighetsföreskrifter och allmänna råd i betalningsförordningen. Ändringarna trädde i kraft som en rad ändringar i betalningsförordningen trädde i kraft. Dessa ändringar utgjordes till största delen av förtydliganden, medan ändringarna i verkställighetsföreskrifterna och de allmänna råden syftade till att öka medvetenheten om säkerheten i de statliga betalningarna. För att öka förståelsen för hur betalningsmodellen fungerar samt hur myndigheterna i sin betalningsverksamhet kan påverka säkerheten i modellen har tagit fram ett utbildningsmaterial och genomfört ett antal utbildningstillfällen för myndigheterna. har vidare tagit bort möjligheten att skicka direktbetalningar via fax. Kammarkollegiet har bl.a. bedrivit ett särskilt riskanalysarbete om betalningsrutinerna. Vidare har Kammarkollegiet ändrat rutinerna för bemyndiganden av betalningar för att uppnå säkrare lösningar för bemyndiganden. arbetar med att göra det möjligt för att granska de ekonomisystem som används av myndigheterna men som underhålls och förvaltas av affärssystemsleverantören . I nuvarande avtal om drift av ekonomisystem som slutits mellan svenska myndigheter och saknas en klausul som gör detta möjligt. I den pågående upphandlingen av ekonomisystem har ställt krav som säkerställer att kan göra denna granskning. De nya ramavtalen planeras träda i kraft /13. Som nämnts har säkerhetskraven i ramavtalen för betaltjänster höjts. De ramavtal som trädde i kraft innehåller bl.a. s.k. funktionalitetskrav för beloppsgränser (limiter) för utbetalningar från myndigheternas bankkonton hos samtliga ramavtalsbanker. Myndigheternas ansvar för säkerheten i sina betalningar har förtydligats i betalningsförordningen samt i anslutande föreskrifter och allmänna råd. gäller bl.a. att myndigheten ska lämna uppgifter till banken om vem eller vilka som har behörighet att företräda myndigheten gentemot banken om att t.ex. öppna och avsluta bankkonton. I föreskrifterna anges också myndigheternas användning av och rutiner för bankdosor och pinkoder. Myndigheterna ska också enligt en ändring i betalningsförordningen som trädde i kraft analysera de risker som är förknippade med myndighetens betalningar. Fortsatt arbete och kommande rapportering beslutade regeringen om direktiv till en utredning om stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet. lämnades betänkandet Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (SOU 2011:78). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen planerar att lämna en proposition till . ska lämna en redogörelse till regeringen om de samlade riskerna i den statliga betalningsmodellen. I de fall rapporten innehåller förslag till förändringar kommer regeringen att ta ställning till dessa. Regeringen har vidare för avsikt att i de kommande budgetpropositionerna lämna en övergripande redovisning av ytterligare åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. I betänkande 2010/11:FiU22 behandlade utskottet styrelses framställning om statens betalningar. Styrelsen för ansåg att de brister i säkerheten i statens betalningar som påvisats i granskning måste åtgärdas. Utskottet konstaterade att de brister som funnit var allvarliga men noterade att regeringen redan har vidtagit kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med bristerna. Utskottet ansåg dock att det var angeläget att regeringen återkom till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Vidare ansåg utskottet att en sådan redovisning borde lämnas . gav regeringen i uppdrag åt den f.d. generaldirektören att biträda med att se över frågor och regelverk som rör identifikation av behöriga företrädare för myndigheter, (S2011/9574/SFÖ). Uppdraget redovisades (pm ). Utredaren föreslår att det införs en ny bestämmelse i myndighetsförordningen om vem som har rätt att företräda en myndighet och teckna dess namn vid ingående avtal som innebär ekonomiska förpliktelser. Vidare föreslår utredaren att det skapas ett register över behöriga myndighetsföreträdare som föreslås ansvara för. Ändringarna föreslås träda i kraft . Ärendet bereds inom . Mot bakgrund av vad som redovisats ovan kan utskottet återigen konstatera att regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Utskottet kan också notera att regeringen har för avsikt att i kommande budgetpropositioner lämna en övergripande redovisning av ytterligare åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. Med detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om stärkt säkerhet i statens betalningar till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011:12:91 Stärkt säkerhet i statens betalningar.