bet · H001FiU2 · 2012-12-12 00:00:00 — 2012/13:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning behandlar i betänkandet utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av utgifter på anslagen inom utgiftsområde 2. I sammanhanget tillstyrker utskottet också regeringens förslag om att ska delta i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Det innebär att utgifterna inom området uppgår till 2013. Utöver regeringens förslag till anslag ingår här även förslag till anslag för sin verksamhet. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om investeringsplaner och låneramar för och . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om rörlig kredit i för Kammarkollegiet och samt förslag om låneram i för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Utskottet tillstyrker även förslag om att Sjunde AP-fonden och ska få ta upp lån i . Utskottet avstyrker motionsförslag om delvis andra anslagsnivåer inom utgiftsområdet. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultat för utgiftsområde 2 godkänner målet för det finansiella systemet. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 1. Anslagen inom utgiftsområde 2 Anslagen inom utgiftsområde 2 anvisar anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt bilaga 3 och godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkterna 13, 14 och 16 samt avslår motionerna 2012/13:Fi251 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Fi253 av m.fl. (SD), 2012/13:Fi284 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:Fi300 av m.fl. (S). Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst 20142017. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:10 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 7. Reservation (SD) Bemyndiganden inom utgiftsområde 2 bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 2. Bemyndigande för att överta Statens järnvägars obligationsportfölj bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som uppgår till högst 3 för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 11. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 4. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 15. Avgiftsfinansierad verksamhet inom utgiftsområde 2 godkänner investeringsplanen för för 20132015 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 12 för investeringar i fastigheter m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkterna 5 och 6. godkänner investeringsplanen för för 20132015 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkterna 8 och 9. bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 12. Övriga förslag inom utgiftsområde 2 Äganderätten till fastigheten 11 () godkänner att staten avstår anspråk på äganderätt till fastigheten 11. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 2 punkt 10. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). fastställde utgiftsramen för utgiftsområde 2. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 2 ska fördelas inom den fastställda ramen. I sammanhanget behandlas även ett förslag om kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. I betänkandet behandlas också mål och resultat för utgiftsområdet, den avgiftsfinansierade verksamheten samt övriga förslag med anknytning till utgiftsområdet. I bilaga 2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområdet. I bilaga 3 redovisas utskottets förslag till anslag inom utgiftsområdet. 1 Mål och resultat för utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet godkänner att målet för det finansiella systemet ska vara ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Vidare ska målet vara att statens finansförvaltning bedrivs effektivt och att kostnaderna för statsskulden minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. I utgiftsområdet ingår statlig förvaltningspolitik, offentlig upphandling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet, fastighetsförvaltning, och finansmarknadsforskning, , Sjunde AP-fonden, normgivning i redovisningsfrågor samt . Vidare ingår kreditgivning till andra stater och kapitalhöjningar i vissa finansiella institutioner, bl.a. Europeiska investeringsbanken (EIB). Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen, ett tiotal nämnder m.m. samt som är en myndighet under . I detta avsnitt behandlas de övergripande målen för utgiftsområdet samt målen och resultaten för delområdena i utgiftsområdet. Dessutom behandlas mål och resultat för . Det finns två övergripande mål för utgiftsområdet. Det ena gäller förvaltningspolitiken och det andra det finansiella systemet. Målet för förvaltningspolitiken beslutades av (bet. 2009/10:FiU38). Målet är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv samt har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Nytt mål för det finansiella systemet Det nuvarande målet för det finansiella systemet beslutades av i anslutning till behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2008/09:FiU2): Det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Tillsynen ska bedrivas effektivt. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Kostnaderna för statsskulden ska långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Enligt regeringen bör målet för det finansiella systemet vara ett renodlat mål. Det mål som gäller är en blandning av mål och medel, varför ambitionen är att tydligt göra skillnad mellan vad som är mål och vad som är medel. Utöver renodling föreslås att målet kompletteras med behovet av väl fungerande marknader. Utgångspunkten är att det finansiella systemet ska vara stabilt och därigenom bidra till ökad långsiktig tillväxt och sysselsättning samt ge hushållen tillgång till tjänster som underlättar vardagen. Finansiell stabilitet är av fundamental betydelse för samhällsekonomin, välfärden, tillväxten och sysselsättningen. Finansiella kriser har visat sig vara mycket kostsamma, och finansiell instabilitet utgör därför ett allvarligt hot mot samhällsekonomin och de offentliga finanserna. Det finansiella systemet ska vidare fungera på ett sådant sätt att konsumenternas intressen tillvaratas genom ett gott skydd. Konsumenten är ofta i ett kunskaps- och informationsunderläge gentemot de företag som tillhandahåller finansiella tjänster. Det är därför angeläget att de statliga insatserna inriktas på att de finansiella företagens information och rådgivning ska sätta konsumenternas intressen främst. Konsumenternas kunskaper inom området är enligt regeringen också viktiga och bör stärkas. Goda kunskaper ökar möjligheterna för konsumenten att tillvarata sina intressen. Sammantaget bör målet för det finansiella systemet och därmed för de statliga insatserna på finansmarknadsområdet enligt regeringen fokusera på finansiell stabilitet och ett starkt konsumentskydd. Målet för det finansiella systemet bör också inrymma vikten av att de som agerar på marknaden, både företag och hushåll, har förtroende för varandra. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen formulerat följande mål: Ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Vidare är målet att statens finansförvaltning bedrivs effektivt och att kostnaderna för statsskulden minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. Resultatredovisning för det finansiella systemet Några av de medel för att nå målet för området som regeringen särskilt uppmärksammar i propositionen är reglering av finansiella företag och verksamheter samt den tillsyn som utövas inom ramen för uppdrag. Vidare betonas skyddet för insättare och investerare och därmed verksamhet, vilken enligt regeringen är av fundamental betydelse för finansiell stabilitet och för väl fungerande finansmarknader. I propositionen redovisas ett antal åtgärder för att stärka regelverket, exempelvis initiativ på europeisk nivå för skärpta kapital- och likviditetskrav för banker (det s.k. III-paketet). har föreslagit att detta regelverk ska införas inom EU genom en EU-förordning och ett EU-direktiv (fjärde kapitalkravsdirektivet). Regeringen lägger stor vikt vid detta arbete eftersom , i förhållande till ekonomins storlek, har en stor finansiell sektor med betydande verksamhet i andra länder. Finansiell instabilitet kan således få stora konsekvenser för den svenska ekonomin. Regeringen har därför arbetat för att man på nationell nivå ska kunna införa högre kapitalkrav än de som anges som miniminivåer i III. EU:s finansministrar nådde en överenskommelse som regeringen anser är en bra och väl avvägd kompromiss mellan å ena sidan medlemsstaternas möjligheter att kunna ställa högre kapitalkrav nationellt, och å andra sidan önskemålet att värna den inre marknaden genom enhetliga och gemensamma regler för alla banker och andra kreditinstitut inom EU. Förhoppningen är att det slutgiltiga regelverket för fjärde kapitaldirektivet ska beslutas för att sedan träda i kraft . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska ge förslag på hur de nya kapitaltäckningsreglerna ska genomföras i svensk rätt (dir. 2012:34). När det gäller tillsyn pekar regeringen på att den globala finanskrisen berodde på bl.a. en bristande överblick över riskerna i det finansiella systemet som helhet och otillräckliga verktyg för att motverka dessa risker. Därför växer nu ett nytt verksamhetsområde fram, s.k. makrotillsyn. Fokus för detta är att upptäcka, analysera och motverka risker för det finansiella systemet som helhet, till skillnad från den traditionella finansiella tillsynen som fokuserar på tillståndet i enskilda institut. På detta område har både och uppgifter som syftar till att främja finansiell stabilitet. Med avsikten att fördjupa detta arbete har myndigheterna inrättat ett samverkansråd för makrotillsyn. När det gäller krishantering har regeringen tillsatt (dir. 2011:6), som har i uppdrag att se över dessa och närliggande frågor. Utredningen ska redovisa sina förslag . Regeringen har också tillsatt en utredning om finansiella oberoende och balansräkning (dir. 2011:89). Uppdraget ska redovisas . Resultatredovisning för den statliga förvaltningspolitiken Regeringen beslutade om ett program för statsförvaltningens utveckling. Genom programmet vill regeringen konkretisera det förvaltningspolitiska målet och verksamhetens inriktning och kommunicera detta till statsförvaltningen. Programmet behandlar områdena innovation och kvalitet, värdegrundsarbete, samarbete, service, tillväxtfrämjande, tillsyn, effektivisering av administrativa tjänster och EU-arbete. I propositionen nämns ett antal åtgärder med koppling till förvaltningens utveckling. För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättades Statens servicecenter. Myndigheten ska tillhandahålla administrativt stöd åt anslutna myndigheter, vilka inledningsvis omfattar av statsförvaltningen mätt som antalet anställda. Genom att koncentrera och standardisera den administrativa verksamheten i servicecentret skapas stordriftsfördelar. Riskerna för kompetensbrist och personberoende inom myndigheterna minskar. kan myndigheterna i högre grad fokusera på sin kärnverksamhet. Dessutom ska alla myndigheter med fler än 50 anställda övergå till att beställa sina varor och tjänster elektroniskt. Detta ska även förenkla för företag som levererar till den offentliga sektorn. Åtgärden beräknas enligt regeringen kunna bidra till besparingar på . Med syftet att utveckla myndigheternas kontakter med medborgarna har Statskontoret haft i uppdrag att ta fram ett samlat underlag om vilka behov medborgare och företag har av myndigheternas service i samverkan, hur myndigheterna tillgängliggör sin service i samverkan och hur dagens service i samverkan kan utvecklas. Uppdraget redovisades i rapporten i medborgarnas och företagens tjänst (2012:13). I detta sammanhang bör även Statskontorets verksamhet i sin helhet uppmärksammas. Myndigheten bedriver utredningsarbete inom hela regeringens verksamhetsområde och kan därför dra nytta av ett sektorsövergripande perspektiv i sina analyser. avrapporterade Statskontoret 52 uppdrag till regeringen. Regeringen gör bedömningen att myndigheten genom sin verksamhet bidrar till beslut som leder till att statsförvaltningen utvecklas i linje med det förvaltningspolitiska målet. Ytterligare ett medel för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag är utvecklingen av det man brukar kalla e-förvaltning. Målsättningen från regeringens sida är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att fullgöra sina skyldigheter och ta del av den statliga förvaltningens service. Exempel på en öppnare förvaltning är plattformen en portal för förmedling av öppna data. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att utveckla en teknisk plattform som ska bidra till att underlätta utvecklingen av nya, användarvänliga produkter och tjänster genom samverkan mellan privata och offentliga organisationer. Portalen ska också bidra till att öka transparensen i den offentliga sektorn. Regeringen utreder hur antalet öppna datakällor från myndigheterna kan ökas. Regeringen tar, som man uttrycker det, ett helhetsgrepp om e-förvaltningsfrågan, och ett arbete pågår inom för att ta fram ett förslag till en strategi om e-förvaltning: It i välfärdens tjänst. När det gäller värdegrundsarbetet är regeringens mål att de statligt anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. På regeringens uppdrag bedriver för utveckling i staten () t.o.m. utgången av 2012 ett projekt om ett offentligt etos. Projektet vänder sig till hela statsförvaltningen, med särskilt fokus på cheferna i förvaltningen. För att skapa en tydligare och mer samlad myndighetsorganisation har regeringen tagit flera initiativ, bl.a. en reducering av antalet myndigheter. fanns det enligt Statskontorets beräkningar 377 myndigheter under regeringen, vilket innebär en nettominskning med 14 myndigheter jämfört med . På samma gång har antalet anställda i den statliga sektorn ökat, från ca 235 2010 till ca 239 2011, dvs. en ökning med ca 4 000. Myndigheterna har alltså blivit färre men större. Ytterligare information om statsförvaltningens utveckling, bl.a. när det gäller organisationsförändringar i statsförvaltningen och kompetensförsörjningen i staten, lämnas i bilagan utveckling. För att staten ska utmärkas av ett samlat utförande och agerande på central, regional och lokal nivå har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen (Fi 2009:07). När det gäller särskilt den regionala indelningen har utredningen genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att pröva om det är möjligt att finna en geografisk gränsdragning för de landsting i och som har ansökt om en ändrad landstingsindelning (dir. 2010:12). I fråga om ansvarsfördelning gäller att landstingen i , och och enligt särskild lagstiftning har regionalt utvecklingsansvar och därmed betecknas som regioner. Landstingen i , och har lämnat ansökningar till regeringen om att få ansvara för regionala utvecklingsfrågor. Ansökningarna bereds inom . I propositionen anges att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och ha till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden. På så sätt ska skattemedlen användas på bästa sätt och till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. I området ingår flera myndigheters verksamhet, i första hand Kammarkollegiet och . Regeringen beskriver att upphandlingsområdet har varit i stark utveckling. Regeringen tillsatte 2010 som fick i uppdrag att utvärdera regelverket utifrån en rad olika aspekter, bl.a. om det nuvarande systemet kan anses vara effektivt eller om det på olika sätt kan förbättras. Utredningen har lämnat ett delbetänkande, vilket enligt regeringen är att betrakta som omvärlds- och problembeskrivande och anger utredningens vägval inför det fortsatta arbetet. Utredningen gör bl.a. bedömningen att det föreligger ett behov av forskning på upphandlingsområdet. Av delbetänkandet framgår också att det finns utrymme för stora förbättringar på området. Utredningen, som även bistått regeringen i förhandlingar på europeisk nivå om nya upphandlingsdirektiv, ska lämna sitt slutbetänkande . Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla elektronisk upphandling. Övergången till elektronisk upphandling är en fråga som regeringen kommer att prioritera. Arbetet för att åstadkomma en fungerande gränsöverskridande elektronisk upphandling är viktigt, menar regeringen, inte minst mot bakgrund av de krav som följer av förslagen till nya upphandlingsdirektiv. Vidare har Kammarkollegiet haft i uppdrag att utarbeta en teknisk plattform för elektronisk upphandling. I en rapport i ärendet framgår bl.a. att det finns en fungerande marknad som erbjuder lösningar som de upphandlande myndigheterna finner tillfredsställande och att i ett europeiskt perspektiv ligger väl framme i övergången till elektronisk upphandling. Kammarkollegiet ska också utveckla och driva en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem (Valfrihetswebben) inom hälso- och sjukvård, socialtjänster och andra områden där lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas. Regeringen gör bedömningen att myndigheten har uppfyllt sina mål, men anser att det finns utrymme för att utveckla verksamheten. är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och för frågor som omfattas av LOV. Myndigheten har framgångsrikt drivit flera mål i domstol om upphandlingsskadeavgift och otillåten direktupphandling. Förutom olika insatser på området uppmärksammar regeringen också förekomsten av korruption i samband med upphandlingar. Statskontoret har haft i uppdrag att ta fram ett underlag som bl.a. ger en bild av förekomsten av korruption i kommuner och landsting och i kommun- och landstingsägda företag (dnr Fi2011/2882). Av rapporten framgår att det inte har skett någon ökning av antalet anmälda brott, men att tjänstemän och förtroendevalda upplever att korruptionen har ökat i kommuner och landsting. Det är därför, menar regeringen, svårt att dra generella slutsatser om korruptionen i den kommunala sektorn. Det förefaller emellertid vara så att kommunerna är mer riskutsatta än landstingen. I både kommuner och landsting verkar det som att den tekniska förvaltningen är särskilt riskutsatt. Inom denna sektor finns en stor andel brottsanmälningar om korruption, och Statskontoret drar slutsatsen att det är i verksamheter som innefattar ett kontinuerligt inköp av tjänster som risken för otillbörliga förmåner är störst. När det gäller arbetet på europeisk nivå bör det uppmärksammas att offentlig upphandling spelar en viktig roll i 2020. Tanken är att offentlig upphandling ska medverka till att förbättra de grundläggande villkoren för företagens innovationskapacitet, stödja övergången till resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp och förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. Vidare har man påbörjat en översyn av direktiven på upphandlingsområdet. Arbetet inleddes med kommissionens om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad (KOM(2011) 15 slutlig). skickades ut till medlemsstaterna och andra aktörer för synpunkter. Efter en omfattande remissbehandling i lämnade regeringen synpunkter på grönboken. Kommissionen presenterade förslag till nya direktiv om offentlig upphandling. Bland dessa kan nämnas KOM(2011) 896 slutlig, som avses ersätta det s.k. klassiska direktivet 2004/18/EG, vilket lagen (2007:1091) om offentlig upphandling i huvudsak bygger på. Ett annat förslag är KOM(2011) 895 slutlig, som avses ersätta det s.k. försörjningsdirektivet 2004/17/EG, vilket ligger till grund för lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. När det gäller särskilt elektronisk upphandling uttalade Europeiska kommissionen i ett meddelande (KOM(2012) 179 slutlig) att elektronisk upphandling kan förenkla sättet att bedriva upphandling och bidra till att lösa två av de stora utmaningar som den europeiska ekonomin står inför: behovet av att maximera effektiviteten i de offentliga utgifterna och behovet av att hitta nya källor till ekonomisk tillväxt. Regeringen välkomnar Europeiska kommissionens åtgärder för att förenkla och modernisera upphandlingsregelverket och ser i huvudsak positivt på förslagen till revidering av direktiven. I många delar ligger förslagen i linje med svar på den grönbok som har legat till grund för översynen. Regeringen är vidare angelägen om att moderniseringen kommer till stånd och stöder därför ett snabbt antagande av direktiven. Målsättningen är att anta direktiven före utgången av 2012. Genomförandet av de nya upphandlingsdirektiven kommer att vara det viktigaste och mest prioriterade arbetet på upphandlingsområdet . Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. I området ingår , för utveckling i staten () och samt en del nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna: Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. Andelen kvinnor i ledande befattning i staten ska öka. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska.