bet · GZ01MJU24 · 2012-06-11 00:00:00 — 2011/12:MJU24 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket och tre följdmotioner med sammanlagt 13 yrkanden. I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av deras effekter och hur de bidrar till att de uppställda målen inom miljö-, klimat- och energiområdena nås. Regeringen redovisar för i budgetpropositionen kortfattat vilka resultat som uppnåtts inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Denna skrivelse är ett komplement till budgetpropositionen när det gäller målet om att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Syftet är att nå regeringens vision bruka utan att förbruka. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, utskottets tidigare ställningstaganden och pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen. I betänkandet finns 12 reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett rikt odlingslandskap och biologisk mångfald 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 1 (S, V) 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) Handlingsprogram för minskad klimatpåverkan från livsmedelskedjan 2011/12:MJ10 av m.fl. (V). Reservation 3 (S, MP, V) Strategi för svensk mat 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 4 (S) 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 6. Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 6 (S) Åtgärder för att minska övergödningen 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 7 (MP, V) 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 8 (S, MP, V) Utredning om skatt på kadmium m.m. 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 9 (MP, V) Utveckling av och stöd till ekologisk produktion 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5. Reservation 10 (MP) 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 11 (S, MP, V) 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 12 (S, V) lägger skrivelse 2011/12:124 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket och tre följdmotioner med sammanlagt 13 yrkanden. Motionsförslagen återfinns i bilaga 1. I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av insatsernas effekter och hur de bidrar till att de uppställda målen inom miljö-, klimat- och energiområdena nås. Regeringen redovisar för i budgetpropositionen kortfattat vilka resultat som uppnåtts inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Den här skrivelsen är ett komplement till budgetpropositionen i fråga om regeringens övergripande mål om att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Det övergripande målet syftar till att nå regeringens vision bruka utan att förbruka. Redovisningen avser resurser och resultat för arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Skrivelsen innehåller således en fördjupad redovisning av uppnådda resultat inom utgiftsområdet. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkanden om miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap (S), en strategi om svensk mat (S), redovisningar av miljökvalitetsmålen (MP), en effektivare markanvändning (MP) och ett handlingsprogram för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan (V). Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (S, MP, V), 3 (S, MP, V), 4 (S) och 5 (S, MP, V). I skrivelsen lyfter regeringen fram visionen bruka utan att förbruka. Visionen är grunden för regeringens arbete för bättre förutsättningar för företagande inom de gröna näringarna, i syfte att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske samt rennäring med binäringar och livsmedelskedjan. Bruka utan att förbruka beskriver de övergripande politiskt strategiska målen som utgör grunden för planering, genomförande och uppföljning av verksamheten. Regeringen vill utveckla möjligheten att bruka de naturresurser som finns inom de gröna näringarna. Resurserna ska nyttjas för att skapa tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. måste resurserna brukas på ett långsiktigt hållbart sätt så att de inte förbrukas. Nyttjandet ska ske på ett miljömässigt hållbart sätt och med höga etiska krav. Visionen har fyra övergripande mål. Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Visionen utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning av utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i budgetpropositionen. Regeringen kommer i budgetpropositionen även att redovisa uppnådda resultat för det nya, sistnämnda målet till . I anslutning till de övergripande målen finns ett antal strategiska mål som bidrar till att uppfylla visionen. Skrivelsen omfattar statliga insatser och uppnådda resultat inom ramen för visionens övergripande mål att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Visionen bruka utan att förbruka ligger till grund för bl.a. arbete med att stärka de gröna näringarna. har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet som bl.a. omfattar samordning, uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. har också haft i uppdrag av regeringen att fortlöpande följa och utvärdera miljöeffekterna av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP). Arbetet sker i projektform i samråd med och . har arbetet i ökad omfattning fokuserat på framåtsyftande analyser och scenarier med ett ökat helhetsgrepp på miljöfrågor och med större hänsyn till samhällsekonomiska aspekter. Utgångspunkten är den gemensamma jordbrukspolitiken och hur valda delar av politiken påverkar möjligheten att nå relevanta svenska miljökvalitetsmål. Inom projektet behandlas målkonflikter såväl som synergier och samband mellan olika delar av jordbrukspolitiken, annan politik och andra styrmedel samt miljökvalitetsmålen. Som exempel nämns ett antal rapporter som tagits fram av . Landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 omfattar fyra s.k. axlar och har en budget på ca . Av denna består av nationella medel medan finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Genomförandet av landsbygdsprogrammet regleras av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1, Celex 32005R1698). Enligt förordningen ska utvärderingar göras dels som en förhandsbedömning vid utarbetandet av programmet, dels efter halva tiden (halvtidsutvärdering) samt i efterhand (slututvärdering). Insatser för att bevara och stärka odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden hanteras i första hand inom axel två i programmet, vars övergripande syfte är att bevara och utveckla ett landskap med höga natur- och kulturmiljövärden, stimulera produktion av kollektiva nyttigheter, utveckla en levande landsbygd och underlätta omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion. Axel två motsvarar av landsbygdsprogrammets totala budget. Den består av ett antal olika ersättningsformer som i sin tur innehåller ett antal insatser. Genom programmet kan brukare ersättas för kostnader och inkomstbortfall vid genomförande av miljöåtgärder eller för icke produktiva investeringar. Ersättning kan dock enbart ges för åtgärder som går längre än gällande krav i lagstiftningen. Miljöersättningar och ersättningar för icke produktiva investeringar i axel två har som syfte att, förutom att uppfylla de ersättningsspecifika målen, bidra till att uppfylla ett eller flera av de miljökvalitetsmål som har beslutat. Ersättningar för biologisk mångfald och kulturmiljövärden bidrar till att uppfylla 7 av de 16 miljökvalitetsmålen. Jordbruket har störst inverkan på och betydelse för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ett rikt växt- och djurliv. Viktiga faktorer som påverkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen är förutom EU:s gemensamma jordbrukspolitik bl.a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen inom jordbruket samt landsbygdspolitiken. Dessa faktorer påverkar jordbrukarnas incitament att vidta miljöåtgärder. Odlingslandskapets värden är beroende av att markerna brukas och att det är attraktivt att leva och verka på landsbygden. Här får miljöersättningarna inom landsbygdsprogrammet en stor betydelse. När det gäller miljöersättning för biologisk mångfald och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar och våtmarker ska landsbygdsprogrammet bidra till skötseln av betes- och slåttermarker. Vidare ska den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden vid 230 fäbodar bevaras. Dessutom är programmets mål att våtmarker ska skötas i enlighet med skötselvillkor för dessa. Till skillnad från åkermarken som kontinuerligt minskat i omfattning har nedgången av antalet hektar betesmarker och slåtterängar avstannat. I vissa fall har dock markernas kvalitet försämrats. , när miljöersättningar till dessa marker infördes i dåvarande Miljöprogram 19951999, har det varit en viss ökning av arealen. () har på uppdrag av regeringen gjort en halvtidsutvärdering av landsbygdsprogrammet. Bland annat visar modellkörningar av det nuvarande landsbygdsprogrammet att om alla miljöersättningar togs bort skulle betesmarksarealen minska kraftigt, med . Halvtidsutvärderingen indikerar att utan ersättningar med syfte att bevara biologisk mångfald och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar och våtmarker skulle både antalet betesdjur och betesmarksarealen minska. Miljöersättningen har bidragit till en bibehållen extensiv betesdrift. Ersättningen för skötsel av våtmarker och de särskilda insatserna för betes- och ängsmarker bidrar till att skötseln kan fortsätta på marker med stora biologiska värden. I skrivelsen redovisas vidare att det 2010 gavs miljöersättning till ca betesmarker och slåtterängar. Detta motsvarar av målet. Delmålet i landsbygdsprogrammet för slåttermarker med särskilda värden som har mycket höga biologiska eller kulturhistoriska värden vilka kräver en särskild, anpassad och riktad skötsel har över 100 procents måluppfyllelse. pekar på att arealen betesmarker och slåtterängar som sköts med miljöersättningar i stort når uppsatta mål. Dock har målet att markerna ska skötas på ett sätt som bevarar deras värden inte nåtts (rapport 2011:6420, Miljömålen på ny grund). Ersättningen till betesmarker, slåtterängar och våtmarker har generellt, med några undantag, en god måluppfyllelse. Den totala kostnaden för ersättning till skötsel av betesmarker och slåtterängar samt skötsel av våtmarker uppgick till ca , vilket även inkluderar kostnader för liknande åtaganden som ingåtts i tidigare programperioder. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ9 av m.fl. (S) yrkande 2 behövs förslag om hur den biologiska mångfalden i kulturlandskapet ska bevaras för att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap ska nås. Motionärerna pekar på att målen i landsbygdsprogrammet för att bevara natur- och kulturmiljöer inte kommer att nås. har ängs- och betesmarksarealen inom landsbygdsprogrammet minskat med ca . Detta överensstämmer inte med åtagande för att nå konventionen för biologiskt mångfald. I motionen framhålls vidare att behöver en strategi för att stärka den svenska matens mervärde. När svenska konsumenter med fog kan hävda att det finns generella positiva egenskaper hos svensk mat kommer de att efterfråga den. Detta omfattar hög kvalitet på djurvälfärden, minskad kemikalieanvändning, minskad klimatpåverkan och minskad övergödning från jordbruket. En aktiv generell miljöpolitik ger vidare bättre mat. Hela det övriga samhället påverkar vår mat genom att t.ex. gifter, smittämnen och annat når åkrarna (yrkande 1). I motion 2011/12:MJ11 av och (båda MP) yrkande 1 uppmärksammas redovisningar av åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen. överlämnade det dåvarande sin fördjupade utvärdering av miljömålen. Rapporten gavs titeln är det bråttom! De flesta av de åtgärdsförslag som fördes fram blev liggande, och regeringen har inte redovisat vad som har gjorts. I fortsatta redogörelser för bör regeringen synliggöra vilka förslag inom miljömålssystemet som har genomförts och vilka som inte har genomförts. Vidare begärs i samma motion att regeringen bör utreda konsekvenserna av en effektivare markanvändning med mindre animalieproduktion. En stor del av jordbruksarealen används för produktion av djurfoder. Den intensiva djurproduktionen innebär brutna kretslopp och stora koncentrationer av gödningsämnen. En ändrad kosthållning med mindre animalier skulle möjliggöra en effektivare användning av jordbruksarealer med en högre andel produktion för mänsklig konsumtion (yrkande 6). Enligt kommittémotion 2011/12:MJ10 av m.fl. (V) behövs ett handlingsprogram för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. saknar mål för hur mycket jordbrukets utsläpp av växthusgaser bör minska. För att minska utsläppen inom jordbrukssektorn och genom vår livsmedelskonsumtion krävs en handlingsplan. Handlingsplanen ska omfatta mål och åtgärder för att minska hela livsmedelskedjans klimatpåverkan, från jordbrukets produktion till konsumtionen av livsmedel. Regeringen bör därför återkomma med förslag om en handlingsplan. Inledningsvis välkomnar utskottet att regeringen presenterar denna skrivelse för . I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av insatsernas effekter och hur de bidrar till att de uppställda målen inom miljö-, klimat- och energiområdena nås. Skrivelsen är ett komplement till budgetpropositionen 2012 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i fråga om regeringens övergripande mål att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Utskottet konstaterar att denna fördjupade redovisning av uppnådda resultat innebär att får en mer ingående information om fördelningen av statliga medel och utfallet i förhållande till gällande mål. har utskottet följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 genom att granska de resultat som regeringen har presenterat i förhållande till de mål som har beslutat. Utgångspunkten har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att utskottet ska kunna göra prioriteringar i samband med beredningen av regeringens budgetförslag. Resultatet av uppföljningarna ska fungera som underlag för utskottets dialog med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning är således en del av arbetet med uppföljning och utvärdering som genomförs i enlighet med regeringsformen. Mot denna bakgrund anser utskottet att denna skrivelse är ett bra komplement till regeringens årliga redovisning i budgetpropositionen. Enligt utskottets mening är redovisningen också ett bra underlag för den fortsatta dialogen mellan och regeringen. Åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen Utskottet vill understryka att det är viktigt att åtgärder vidtas för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Miljökvalitetsmålet innebär att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Mot denna bakgrund är det därför positivt att frågan uppmärksammas i såväl regeringens skrivelse som i ett motionsförslag. Utskottet delar regeringens uppfattning att landsbygdsprogrammet för är ett viktigt verktyg för att åstadkomma en utveckling på landsbygden som är ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Programmet innehåller en rad åtgärder som syftar till att dels förbättra miljön, dels stärka landsbygdens konkurrenskraft. På grundval av detta förhållande har miljö- och jordbruksutskottet tillsammans med näringsutskottet inlett en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskottens uppföljning är framför allt inriktad mot åtgärder för att stärka landsbygdens konkurrenskraft. En fråga som ingår i uppföljningen är investeringsstöd för biogasproduktion. Syftet med stödet är att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi för att bl.a. minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Uppföljningen beräknas vara slutförd . Det svenska landsbygdsprogrammet 20072013 finansieras av både och EU och omfattar sammanlagt ca . Programmet är uppdelat på fyra områden, s.k. axlar, vars mål och inriktning är gemensamma för EU-länderna. För axel 2 är det övergripande målet att bevara och utveckla ett attraktivt landskap med höga natur- och kulturvärden. Åtgärderna ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppfylls men också till att öka landsbygdens attraktionskraft för boende och besökande och för företagande. Av skrivelsen framgår att utbetalningarna för åtgärder inom axel 2 har uppgått till nästan , vilket är av den totala budgeten. Syftet med både miljöersättningar och ersättningar för icke produktiva investeringar är, förutom att uppfylla de ersättningsspecifika målen, att bidra till att uppfylla ett eller flera av de miljökvalitetsmål som har beslutat. Ersättningar för biologisk mångfald och kulturmiljövärden bidrar till att uppfylla 7 av de 16 miljökvalitetsmålen. Jordbruket har störst inverkan på och betydelse för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ett rikt växt- och djurliv. Enligt Landsbygdsdepartementet har det skett vissa förändringar av landsbygdsprogrammet bl.a. när det gäller vissa miljöersättningar. Detta beror på att prognoser visade att ersättningarna inte skulle kunna utnyttjas under den resterande programperioden. Dessa medel skulle därmed frysa inne. En del av de resurser som har omfördelas från axel 2 kommer att användas till andra miljörelaterade åtgärder, t.ex. för kompetensutveckling i axel 1. När det gäller ersättning för betesmarker har regeringen höjt ersättningsnivåerna för skötsel av betesmarker inom landsbygdsprogrammet. Senast skedde det i samband med den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) när ersättningsnivåerna höjdes i landsbygdsprogrammet för de mest värdefulla betesmarkerna som riskerade att falla ur gårdsstödet på grund av att de hade för många träd eller för stor andel impediment per hektar. I samband med detta fick också rätt att föra över vissa EU-medel som riskerade att bli outnyttjade inom gårdsstödet för att i stället förstärka landsbygdsprogrammet. Utskottet vill vidare nämna Miljömålsberedningens arbete med att ta fram förslag till etappmål i miljömålssystemet. Miljömålsberedningens uppgift är att föreslå strategier för hur generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås (dir. 2010:74). Fokus ska läggas på särskilt svåra områden som kräver långsiktiga politiska avvägningar. Avvägningar kan behöva göras både mellan olika miljömål och mellan miljömål och andra viktiga samhällsmål. Strategierna ska innehålla etappmål, åtgärder och styrmedel. Det innebär att både målen och vägarna fram till målen åtgärderna och styrmedlen ska finnas med i strategierna. På så sätt åstadkoms handlingsorienterade strategier. På grundval av uppdrag från regeringen har beredningen tagit fram en plan för etappmål per miljökvalitetsmål som ska tas fram inom den föreslagna strategin (SOU 2011:34). För etappmål som rör den biologiska mångfalden framgår att inom konventionen om biologisk mångfald har åtagit sig att till 2020 säkerställa och restaurera ekosystem som producerar viktiga ekosystemtjänster. har även åtagit sig att öka resiliensen i ekosystemen till detta år. Detta sammanfaller med innebörden i flera av miljökvalitetsmålen som berör ekosystem, t.ex. Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap. För att detta ska kunna uppnås behöver de ekosystem som levererar viktiga ekosystemtjänster och hoten mot dem identifieras . Därefter bör strategier för ökad resiliens i ekosystemen och säkerställande av viktiga ekosystemtjänster tas fram enligt Miljömålsberedningen. Beredningen har fått i uppdrag att ta fram strategier för en långsiktigt hållbar markanvändning med syfte att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen (dir. 2011:91). I ett delbetänkande presenteras frågor som ska utredas i det fortsatta strategiarbetet. I detta ingår överväganden om dels vilka frågor som är särskilt angelägna att arbeta med i , dels vilka frågor som är angelägna att driva inom den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (Plan för framtagandet av en långsiktigt hållbar markanvändning, SOU 2012:15). Utskottet konstaterar således att det pågår ett omfattande arbete med att dels genomföra åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen, dels ta fram förslag till strategier och etappmål. Utskottet förutsätter att detta kommer att ligga till grund för fortsatta åtgärder som leder till att målen nås. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion 2011/12:MJ9 (S) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. Även när det gäller att utreda konsekvenserna av en effektivare markanvändning med mindre animalieproduktion vill utskottet hänvisa till Miljömålsberedningens ovannämnda regeringsuppdrag om att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning. Den problemanalys som ligger till grund för det fortsatta arbetet redovisas i det tidigare nämnda delbetänkandet (SOU 2012:15). Beredningen lyfter bl.a. fram att klimatförändringarna reser frågan om vilka framtida utmaningar som kommer att möta vad gäller produktion av mat, foder, bränsle och andra produkter. Flera aktörer anser att man kan se en ökande användning av jordbruksmark. Detta motiverar en analys av behovet av för framtida produktion och hur produktiv kan bevaras för framtiden. Dessa frågor kan hanteras nationellt. Beredningen påpekar vidare att det finns anledning att genomföra en fördjupad analys på grundval av klimatförändringarna. Följande ska utredas vidare: Vilka frågor är särskilt angelägna att arbeta med i för att åstadkomma en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark? Vilka frågor är särskilt angelägna att driva inför beslut om EU:s gemensamma jordbrukspolitik efter 2020 för att åstadkomma en hållbar användning av jordbruksmark? Hur kan produktiv och dess bördighet bevaras för framtiden? Uppdraget ska slutredovisas . Enligt utskottets mening är en långsiktigt hållbar markanvändning avgörande för att många miljökvalitetsmålen ska kunna nås.