bet · GZ01SoU16 · 2012-04-03 00:00:00 — Forskare från åkte till och tog miljöprover vid en av de fabriker vi köper antibiotika ifrån. Det visade sig att halterna av bredspektrumantibiotika, alltså sådant man använder för att bekämpa många olika bakterier , var högre i vattnet utanför fabriken än vad de är i blodet hos en patient. Du skulle alltså kunna dricka vattnet och få läkande effekt. Det är inte konstigt om resistens uppstår då. Det är dock inte bara ansvar, utan det är faktiskt vårt ansvar. Det är det offentliga ansvar att ställa krav på inköpare. Precis som vi förväntar oss att konsumenter ställer krav när de är i affären och köper kött med god djurhållning är det vårt ansvar att ställa krav på att de läkemedel vi använder tillverkas på ett sjyst sätt. Sedan måste vi också agera inom EU och , , för att minska användningen av antibiotika. När den spanska läkaren skriver ut antibiotika i onödan, för att lugna patienten, tar han eller hon nämligen inte ansvar för hela bilden. Visst är det viktigt med trygga patienter, men det är viktigare att vi kan operera och behandla sjukdomar . Det pratas mycket om att skapa incitament för att ta fram ny antibiotika. Det är bra, men det är viktigare att vi inte förbrukar de möjligheter vi faktiskt har att använda den som redan finns . Slutligen skulle jag vilja lyfta upp den omreglering av apoteksmarknaden som regeringen gjorde 2009. Den har lett till att över 300 fler apotek finns i landet, och tillgängligheten och öppettiderna har ökat. Det är bättre med öppettider även och inte bara på vardagar. Det går att få tag i huvudvärkstabletter och medel för pollenallergi, som till exempel jag har, på bensinmackar och i mataffärer. Här kommer vi dock till det som har varit uppe tidigare i debatten: Det är också viktigt att värna apoteksombuden på mindre orter. Därför har regeringen för avsikt att förlänga den ägaranvisning som nu har fram till mitten av 2015. Självklart ska det gå att få tag i läkemedel även i mindre orter. Även hemma hos mig i i ska det gå att få tag på läkemedel hos den lokala lanthandeln, precis som . får vi också möjlighet att fundera på hur vi bäst säkerställer att det finns en god läkemedelsförsörjning i hela landet även efter detta.Centerpartiet i regeringen är den största garanten för att hela ska leva och för att vi ska ha en trygg samhällsservice över hela landet. ska man också vara självkritisk i viss mån, och man ska vara medveten om att detta inte har fungerat helt smärtfritt. Det finns problem med 24-timmarsregeln, som vi har hört tidigare, och det finns vissa problem med kompetensförsörjning och så vidare. Man måste dock komma ihåg att så här stora reformer inte görs över eller . Därför är det också skönt att regeringen har gett Läkemedels- och apoteksutredningen i uppdrag att kartlägga dessa frågor och se hur vi ska lösa detta på bästa sätt för att patienter ska få sina läkemedel inom rimlig tid.Sammanfattningsvis måste jag säga att jag är stolt över det betänkande vi nu lägger fram till . Vi har en regering som är mycket aktiv på läkemedelsområdet och som kommer att vara det också framöver. Vi har en stolt tradition av forskning på området. Trots nedläggningar i kommer vi på andra håll i , bland annat i , att forska och ta fram nya läkemedel. Jag är övertygad om att även kommer att ligga i framkant både när det gäller forskning och när det gäller en klok användning av och tillgänglighet till läkemedel. Jag uppskattar den ödmjuka inställning hade i talarstolen just när det gäller att det inte bara är guld och gröna skogar med apoteksavvecklingen, som jag tänkte orda lite mer om. Jag tycker kanske inte att det är så fruktsamt att vi håller på och kastar detta fram och tillbaka varenda gång vi möts. Vi tyckte inte att det var någon god idé att avveckla, omreglera eller sälja ut apoteken, vilket nu har gjorts. Vi tror att man hade kunnat göra det mycket bättre om man hade haft det kvar i egen regi. är det dock gjort. Det finns ett antal saker vi skulle behöva styra upp för att det ska bli ännu bättre än vad det är. Något av det nämnde är sådant som vi också slåss för. Det handlar om 24-timmarsregeln och att vi verkligen ser till att människor får den medicin de behöver ha så snabbt som möjligt. Det gäller även möjligheterna att få till ett centralt register som gör att man kanske redan på sjukhuset skulle kunna få veta var någonstans medicinen finns. Sedan är det hur skattepengarna ska användas på ett så bra sätt som möjligt. Vi är inte riktigt överens om vem som egentligen har betalat de tillskott eller den höjning av handelsmarginalen som gjordes, men det må vara. Det viktiga är att vi ser till att de skattepengar folk faktiskt betalar används så bra som möjligt.Sedan var det landsbygdsproblematiken. Jag har talartid kvar, så jag får ta det i nästa replik. Det är dock bra om vi kan bli överens om hur vi ska hantera också den saken, så att det faktiskt finns apotek runt omkring i landet. Det trevliga är att nu faktiskt har lämnat och bakom sig som de enda länder som har statliga apoteksmonopol. Det tycker i alla fall vi är bra, och vi ser också att det har ökat tillgängligheten - vi har över 300 nya apotek. Sedan håller jag med om att vi har ett problem på vissa områden. Där är vi överens, och det får vi självklart titta vidare på. Det är ju så att dessa reformer inte direkt görs över . När det gäller landsbygdens möjligheter till apotek är vi dock överens om att vi måste titta vidare på detta. Vi har att jobba med detta via Läkemedels- och apoteksutredningen. Jag hoppas att de kommer fram till bra lösningar. Jag kan inte säga att jag har ett färdigt recept på detta här och ; då hade vi inte behövt tillsätta en utredning. Här har vi i stället en möjlighet att se framåt, ta med oss olika åsikter och perspektiv in i detta och göra något bra. Det är bäst att jag börjar med det jag tänkte ta upp i min första replik. Det gäller alltså någonting SVT redovisade för sedan om apoteken i glesbygden, nämligen att de inte har ökat efter reformen. Så är det, totalt sett. De har dock inte minskat heller, och det är väl bra.Sedan intervjuade man socialministern, och han säger att han inte anser att det är ett misslyckande att apoteken inte har ökat i glesbygden. Sedan säger han att det säkert kan finnas underlag för ytterligare apotek på vissa ställen men att det inte är upp till oss att bestämma utan upp till aktörerna att avgöra. På något sätt tycker jag att det känns oroande om man lägger hela ansvaret för apoteksverksamheten på marknaden, för det är egentligen vad han säger. Det vore alltså intressant att veta om detta synsätt är någonting och delar eller om ni anser att vi här skulle kunna medverka och se till att människor faktiskt får tillgång till den medicin de behöver, oavsett var de bor. Att några, företrädesvis i storstäder, har fått större tillgång till apotek medan de i glesbygden inte har fått mindre tillgång innebär inte ett problem när det gäller tillgängligheten. Det är snarare så att några fått det bättre och några inte fått det sämre. När det gäller den grundläggande samhällsservice du talar om, , måste vi självklart se till att det finns ett grundläggande samhällsserviceutbud även i glesbygden och på landsbygden. Det måste definitivt vara möjligt, och för min och del vill vi trygga den tillgången. Där kan inte jag se att det bara ska vara upp till marknadsaktörer att se till att det finns. Det vi nu diskuterar handlar om en viktig del i den samlade hälso- och sjukvården, nämligen läkemedel och läkemedelshantering.Jag är glad över att den nationella läkemedelsstrategin, som är framtagen av regeringen i samverkan med Kommuner och Landsting, tydliggör för oss visionen när det gäller läkemedelsfrågorna. Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle är den vision som är framskriven av regeringen i samverkan med våra kommuner och landsting, och jag är övertygad om att den har ett mycket starkt folkligt stöd. Läkemedel ger lindring. Läkemedel kan hålla sjukdomar i schack. Läkemedel kan bota sjukdomar. Det är den positiva delen, och det är den som vi ska ta till vara.Men läkemedel kan vid fel användning vara rena giftet. Till exempel varnade engelsmannen , som upptäckte penicillinet och fick , redan då för att bakterierna kunde bli resistenta. Och vi har sett att de skadliga läkemedelscocktailar som framför allt äldre och multisjuka ibland har erbjudits har innehållit detta. Därför måste vi följa upp effekterna, öka kunskaperna och framför allt ge läkarna tillgång till uppgifter om tidigare förskrivningar och behandlingar. Det är det som är basen i arbetet för att få en mer effektiv och patientsäker läkemedelsanvändning. Jag vill säga att regeringen på den här punkten har varit offensivare än vad regeringar har varit under många tidigare mandatperioder, och det är en del i tryggheten.I vår, , sjösätts två nationella projekt, NOD och . I den nationella ordinationsdatabasen, , ska all information samlas om vilka läkemedel som ordinerats patienten. är ett ordinationsverktyg som finns på webben och som är läkarens nyckel för att komma åt uppgifterna i databasen. I svensk informationsdatabas för läkemedel hittar man till exempel varningar för farliga interaktioner som kan finnas mellan olika läkemedel.Socialstyrelsen har konstaterat att var tionde äldre får fel medicinering, trots den positiva utveckling som redovisade i sitt anförande. Detta faktum att alltför många får felaktig medicinering gör att det är viktigt att i läkemedelshanteringen ta till vara nya it-system för att därigenom få en bättre hantering och undvika felen.Vid besök i på ett antal vårdcentraler för sedan fick jag en rad goda exempel på hur man har utvecklat it-hjälpmedel till läkarnas hjälp för att se till att inte riskera hälsan för våra äldre.Fru talman! Landets pensionärer ska kunna lita på att vår hälso- och sjukvård tar till vara olika erfarenheter och olika it-lösningar för att se till att undvika fel. Läkemedel är till för att lindra, för att hålla sjukdomar i schack och för att bota sjukdomar. Det är utgångspunkten, och ska vi undvika de bekymmer som vi kan ha sett här och var i förgången tid. Framtiden ska innebära att det blir mindre av den felaktiga läkemedelshanteringen med en bristande hälsa som följd. Vi ska satsa på hälsa åt alla, inte minst landets pensionärer.Fru talman! En annan del i det här betänkandet från socialutskottet handlar om apoteksomregleringen, som har inneburit en tillgänglighetsförbättring för den breda allmänheten, för landets pensionärer och patienter. På ungefär 6 000 ställen har vi nu möjlighet att inköpa receptfria läkemedel, och runt. Man ska inte behöva vänta på att få köpa febernedsättande medel eller hostmedicin. Utgångspunkten har varit att se till att patienten, den enskilde, finns i centrum. Förutom att det finns möjlighet på 6 000 ställen att på ett smidigt sätt köpa receptfria läkemedel har antalet apotek ökat med 300 i landet. Och precis som har framgått av tidigare debattinlägg har det inte skett en försämring av servicen i glesbygd, utan det har skett en förbättring i stora delar av landet. Servicen har också kunnat upprätthållas genom apoteksombud. Här finns också besked från regeringen att detta förlängs.Jag tror att det ibland är viktigt att hålla i minnet hur det var i går och i förrgår. Och inlägg var ju underbart att lyssna till. Hon är en person som har minnet i behåll och som kan använda detta för att också påminna om hur det var före den omreglering som vi nu har fått genomförd.Läkemedelsförsörjning i hela landet är en utgångspunkt för mig som kristdemokrat och en utgångspunkt för alliansregeringen. Vi vill inte vandra tillbaka till den tid då monopolet styrde tillgänglighet, tider och möjligheter för patienterna.Jag kan egentligen inte påminna mig någon reform som har granskats och utvärderats så djupt som omregleringen av apoteksmarknaden. Jag tror att man skulle kunna få något universitet eller någon student att göra en analys. Är det någon reform i modern tid som det har gjorts så oerhört mycket analyser och fördjupningar av? Jag tycker att det är bra. Vi ska veta att läkemedel och apotek är en del i hälso- och sjukvården. Det är därför som det är viktigt att det är en bra service till patienterna, att det är en hög kompetens och att alla kan känna en trygghet. Det är utgångspunkten.Den så kallade 24-timmarsregeln har inneburit problem, och det gjorde den även . En del har glömt det, andra kan påminna sig. klarade man att tillhandahålla av läkemedlen. har gjort en översyn och konstaterar att servicegraden är ungefär densamma efter omregleringen. Det ligger dessutom i apotekens intresse att hjälpa patienter och kunder att hitta ett annat apotek om man inte har varan i lager. Dessutom finns det en branschöverenskommelse.Det är viktigt att kunderna inte ska behöva vända hem utan det läkemedel man behöver. Det är en grundprincip att patienten ska kunna känna trygghet i att kunna få sitt läkemedel på det apotek man uppsöker. Det är också bakgrunden till att vi har givit Läkemedels- och apoteksutredningen ett särskilt uppdrag som kommer att redovisas den 1 september 2012.Vi vill att apoteksreformen just ska ha syftet att man ska kunna lindra, hålla sjukdomar i schack och bota. Det ska vara i livets tjänst, det ska vara i patienternas tjänst och det ska vara i kundens och de breda medborgarlagrens intresse. Det är därför som jag, fru talman, vill avsluta med att yrka bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. Jag ska prata lite grann om en del i det här betänkandet som handlar om djurläkemedel och bristen på tillgängligheten till djurläkemedel. har vi hört alla allianspartiernas företrädare slå sig för bröstet och tala om att tillgänglighet är lika med antalet apotek, inte vad som finns där. Och jag kan försäkra att jag kommer ihåg både det som var i går och det som var i förrgår, och när det gäller djurläkemedel var det betydligt bättre.Det finns ett stort antal sällskapsdjur i . Exempelvis finns det över 2 miljoner registrerade rashundar och nästan lika många blandraser.I dag används hundarna alltmer av oss människor, kanske på ett lite annorlunda sätt än . Ett exempel på det är vårdhundarna, som vi fick höra lite om i utskottet för ett litet tag sedan.Modern forskning fastlägger den stora nyttan som husdjuren gör, inte minst förebyggande för folkhälsan, och betydelsen i vården ökar ständigt. Husdjuren utgör också en del av familjen, och skötseln och omvårdnaden är oftast mycket god. Man bryr sig om sina husdjur.Den veterinärmedicinska kompetensen ökar, och många husdjur behandlas av veterinär när de blivit sjuka och ordineras därefter läkemedel för djur.Så långt är allt bra, men efter apoteksavregleringen har tillgängligheten på djurläkemedel försämrats kraftigt.Detta är något som djurägare upplever och har reagerat på då det är mycket svårt att få tag i läkemedel till sitt djur i rimlig tid.Veterinärförbundet har fått in många klagomål från professionen och delar uppfattningen att det har blivit en kraftig försämring.Starkt kritiskt är också , framför allt i den delen av utredningsuppdraget som lyder "att analysera om det bör vara möjligt att sälja vissa receptfria läkemedel för djur på andra försäljningsställen än apotek". Man undrar varför apoteksavregleringen inte inkluderar människor med sällskapsdjur? Den pågående läkemedels- och apoteksutredningen har fått uppdraget att föreslå hur tillgängligheten kan bli bättre när det gäller läkemedel för djur. Man menar gissningsvis lika bra som det var innan apoteken såldes ut.Påpekas bör att huvuduppdraget inte är detta utan att man ska se över om det är möjligt att driva särskilda apotek för djurläkemedel. Det må så vara, men det löser inte problemet med tillgängligheten.Djurläkemedel utgör en pytteliten del av den totala omsättningen, så underlaget för apotek enbart för djurläkemedel måste vara litet. Möjligtvis kan det bära sig vid de stora djursjukhusen eller i de allra största städerna.Den viktigaste frågan att utreda måste vara i vilken utsträckning djurläkemedel ska finnas på vanliga apotek - som vi har fått några stycken fler av, åtminstone i de stora köpcentrumen. Men den frågan är dess värre sekundär i utredningsuppdraget.Apotek enbart för djurläkemedel kommer aldrig att kunna vara så många till antalet att tillgängligheten blir god.Vi anser att huvuduppdraget borde ha fokuserat på tillgängligheten och inte på att starta nya apotek och företag enbart för djurläkemedel.Utredningen ska redovisas , men den del som rör djurläkemedel är lågprioriterad och framskjuten ända . Vi befarar dock att ärendet inte heller kommer att föras framåt. Därför har vi ett särskilt yttrande, och vi kommer att följa frågan och förväntar oss att den utlovade tillgängligheten blir verklighet.Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 7. Vi i Alliansen vill lösa problematiken också för djuren. Det är inte oproblematiskt eftersom djur är olika varandra både inom samma ras och mellan raser. Läkemedel till ko som ska blandas i foder tar plats medan läkemedel till katt inte tar plats. Man måste alltså organisera detta på ett så bra sätt som möjligt för både apoteken och djurägarna.Jag kan försäkra att vi vill lösa denna fråga lika mycket som ni, men den är inte så enkel. Jag talade inte om kor och jordbruksdjur i mitt anförande utan om husdjur och exemplifierade med hundar och katter.Utredningsuppdraget är luddigt, och man har inte prioriterat denna fråga. Om det vore som säger att man vill lösa frågan skulle utredningsuppdraget ha sett helt annorlunda ut. Man skulle ha kortat av tiden och lagt slutdatum som de andra viktiga frågorna, alltså , och inte skjutit på det ytterligare.Det har blivit en klar försämring. De stora organisationerna har reagerat och klagat, och ändå är det så lågprioriterat.Det handlar alltså inte om kor, . Jag tog med hela bredden för att vi ska lösa hela alltet. Det finns en fara i att göra utredningsdirektiv för detaljerade, för då kan man missa en del poänger. Därför har de den utformning de har. Det är bra att säger att man vill lösa hela alltet. Vår önskan är ganska anspråkslös, nämligen att det ska vara lika bra som det var innan man sålde ut apoteken. Då kunde man gå till sitt apotek och hämta ut sitt djurläkemedel när man varit hos veterinären. Så är det inte . Det är vår enda önskan, och vi kommer att bevaka detta. hade vi en icke-reglerad, icke-monopolistisk apoteksmarknad. Det var av beredskapsskäl efter världskrigen som man valde att monopolisera apoteksmarknaden, ett skäl som knappast är giltigt . Det är därför tråkigt att höra den bakåtsträvande oppositionen tala sig varm för att återgå till det läge som fanns i beredskapstider med en utveckling som gav oss färre och färre apotek. Att vi har vänt den trenden och har mer än 300 nya apotek i kan knappast vara en utveckling som vi vill vrida tillbaka - än mindre det faktum att öppettiderna har blivit längre. Faktum är att det behövs en ökad apotekstäthet i vårt land, för vi har legat allra lägst i Europa.Fru talman! Det var inte därför jag gick upp i talarstolen utan för att konstatera något som är mycket glädjande från alliansregeringens håll, nämligen den nationella läkemedelsstrategin. I oppositionen är man andefattig när det gäller apoteksmonopoliseringstankarna. Vi har dock enligt min uppfattning, som är ganska lik den har efter ett långt yrkesliv i apoteks- och läkemedelsvärlden, aldrig sett en sådan fantastisk övergång från fokus på distribution av läkemedel till ordination av läkemedel. Kvalitetsökningen på området hur man optimalt använder läkemedel är politiskt unik och har saknats tidigare. Det var en vit fläck att titta djupare politiskt på detta.De motioner i betänkandet som rör detta område kan avstyrkas eftersom de i princip är besvarade. Det gäller dock ej den motion som vi har skrivit. Det är tråkigt eftersom den anger en förstärkning och förbättring av den redan anlagda nationella läkemedelsstrategin. Även om motionen avstyrks av utskottet är min förhoppning att de som implementerar den nationella läkemedelsstrategin ändå läser igenom den, för den innehåller många konkreta förslag till ytterligare förbättringar i närtid. Man kan också tänka sig ett tilläggsdirektiv till en del av de utredare som jobbar vidare för att förbättra läkemedelskvalitetsarbetet i Sverige.Jag ska peka på en viktig komponent i motionen som förtjänar att diskuteras och tas till protokollet. Det handlar om generikautbyte. har vi en lag som reglerar utbytet av så kallade likvärdiga läkemedel när patenttiden har löpt ut på ett speciellt läkemedel. De kallas då generika. Det innebär att tillhandahåller fullt ut inom läkemedelsförmånen endast den för tillfället billigaste läkemedelsprodukten av just en likvärdig, men dock inte likadan, produkt när det finns konkurrerande produkter.Inom alla stora folksjukdomar har man ett antal sådana här produkter, kanske upp till ett tiotal i värsta fall, och de ska priskonkurrera per öre tablett . Man får då förslag att inom folksjukdomarna framför allt, där det finns många så kallade generika, byta från en distributör till en annan.Viktigt att notera är att förpackningar och tabletter ser olika ut. En patient som kroniskt behandlas brukar få en förskrivning över tre månaders tid och kommer sedan för att få en ny omgång mediciner. Risken är då med många generika att man har pressat priset något öre, och så får man en helt ny tablettförpackning. Det kan framför allt förvirra äldre individer som har många sådana här läkemedel och kan innebära att man antingen tar för mycket läkemedel för att man tror att det är två stycken olika eller inte tar något alls för att man blir rädd och osäker på vad man ska ta.Detta leder till ett övergripande problem inom sjukvården, nämligen risken för antingen bristande effekt eller ökade biverkningsproblem.Det är något som man inte har tagit hänsyn till i generikautbytet eftersom man vill pressa ned priset per tablett och på så sätt spara ett antal miljoner till statskassan. Det är säkert välkommet att tänka så, men det är synd om det visar sig att man riskerar något ur patientsäkerhetssynpunkt och ur effektivitetssynpunkt och därmed får miljardutgifter för sämre sjukvårdsbehandling. Detta har inte varit analyserat.En medicinsk konsekvens av generikautbyte som inte har studerats är den potentiella kliniska skillnaden mellan ständiga byten vid långtidsbehandling. Man har ett godtyckligt regelverk för hur kopiorna ska anses likvärdiga. I det som är myndighetsregleringens kontroll av likvärdighet sägs det att kopian ska innehålla och inte av originalläkemedlets mängd. Detta godtycke i oprecis mängd av vanligen potenta läkemedel kan i ett extremfall innebära att patienten vid en expediering får en dos som vid nästa expediering, när man får en annan förpackning, är högre, eller till och lägre. Detta är ett regelverk för godkännande av lika läkemedel som inte är försvarbart. Jag föreslår att man tittar djupare på detta i den nu framlagda läkemedelsstrategin.Om den som är satt att implementera läkemedelsstrategin läser denna punkt och mer konkret anger hur man kan gå till väga för att göra ett bättre regelverk för att få fram likadana och inte bara likvärdiga produkter, eller om man ger utredningen ett ytterligare tilläggsdirektiv kan regeringen överväga.