bet · GZ01KrU7 · 2012-05-30 00:00:00 — Därtill kan nämnas att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ansvarar för att anpassa förlagsutgivna tryckta läromedel för bl.a. synskadade elever i för-, grund- och gymnasieskolorna. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna Kr271 (S) och Kr317 (SD) bör avslås av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Läsfrämjande insatser, punkt 1 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 3, 2011/12:Kr258 av och i (båda S), 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 5. Det framstår som alltmer angeläget att främja läsning hos såväl barn som vuxna. Vi ser med oro att läsandet minskar. Det råder också stora skillnader i läsvana mellan olika grupper i befolkningen. Vi föreslår därför att de läsfrämjande insatser som svarar för ska stärkas och att insatser med dokumenterat goda resultat ska prioriteras. Läsning leder till ökad förståelse för språket och ger också människor möjlighet att aktivt forma sitt språk. Det är angeläget att se över hur läsfrämjande åtgärder kan öka barns och vuxnas läsande. Vi vill även ge En bok för alla ett förnyat och breddat uppdrag. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr252 (S) yrkande 3, Kr258 (S), Kr297 (S) yrkande 13 och Kr329 (MP) yrkande 7 samt avslå motion Kr252 (S) yrkande 5. Litteraturstöd, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 17. Litteraturstödet som tillfaller nya böcker spelar en stor roll för den litterära mångfalden. Inte minst gäller detta för icke-kommersiella genrer som poesi, noveller, översatt skönlitteratur, konstböcker etc. Samhället måste ta sitt ansvar för och ge stöd till utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk, liksom på de större invandrarspråk där utgivningen inte är kommersiellt gångbar. Ofta är det mindre och små förlag som svarar för denna bredd och mångfald i utgivningen. Litteraturstödet omfattar både ett produktionsstöd till det utgivande förlaget och ett distributionsstöd, som innebär att landets ca 290 kommunbibliotek får varsitt exemplar av den nya boken. Stödet, som också har som syfte att hålla nere bokpriserna, har även ett litteraturpolitiskt, läsfrämjande syfte. För att spegla samtidslitteraturens problem och framtid bör den tillsatta genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att kartlägga dagens förlags- och distributionskoncentration och ta fram ett regelverk som motverkar dessa. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr307 (V) yrkande 17. Bibliotekens uppdrag, punkt 3 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 1 och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 6. Bibliotek, böcker och läsande utgör i högsta grad basen för all kulturpolitik. Bokläsandet är tillsammans med musiklyssnandet den kultur som flest människor utövar. roll som mötesplats i kommunerna, inte minst i tidnings- och tidskriftsrummen, ska inte underskattas. I när gemensamhetslokaler försvinner finns biblioteken kvar. Biblioteken sysslar också med olika former av samhällsinformation. I våra bibliotek hittar man numera politikerhörnor, EU-informationshörnor, konsumentupplysning, näringslivsinformation, medborgarkontor etc. Vi anser att biblioteken spelar en huvudroll för läsandet i samhället. I samspelet mellan förskolan, skolan och biblioteken grundläggs goda läsvanor. Den som när han eller hon var barn och ung vande sig vid att besöka gör det också som vuxen. Här behövs fortsatta insatser som också särskilt inriktar sig mot barn och unga med invandrarbakgrund. Föräldrarna kommer i många fall från länder där tillgången på ett varierande bokutbud varit knappare, bokläsandet mindre utbrett och offentlig biblioteksverksamhet har saknats. Biblioteken och pappersboken står inför stora utmaningar. Datorerna och mobiltelefonerna har revolutionerat även våra kulturmönster, och i dessa har boken inte riktigt hittat sin plats. Biblioteken famlar lite efter sin roll när bokläsandet sviktar som barn och ungdomar i växande utsträckning tycks vända sig till andra kulturyttringar och datorspel. Vi anser att biblioteksverksamhetens idé och utveckling bör diskuteras. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr252 (S) yrkande 1. Bibliotekens uppdrag, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 1 och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 12. Bibliotekslagen har spelat en roll i utvecklingen av biblioteksväsendet men behöver nu förnyas. En reviderad bibliotekslag bör vara neutral i förhållande till teknik, medier och driftsformer. Den bör också innehålla kvalitativa aspekter när det gäller mediebeståndet för att säkerställa mångfald, kvalitet och tillgänglighet för alla. Bibliotekslagen bör dessutom innehålla bestämmelser om uppföljning av lagen, något som saknas. får uppföljningsansvar för en reviderad bibliotekslag är därför rimligt. Regeringen bör återkomma till med förslag på reviderad bibliotekslag. Bibliotekslagen behöver också förtydligas när det gäller det demokratiska uppdraget. Målsättningar om främjande av läsning och litteratur, information, utbildning och kulturell verksamhet behöver kompletteras med målsättningar om bibliotekens roll i demokratin, yttrande- och informationsfrihet och det livslånga lärandet. Utvärderingen av bibliotekslagen föreslår att begrepp som fri åsiktsbildning lyfts in i bibliotekslagen, vilket vore bra. Via bör landets invånare fritt kunna ta del av den information de behöver för att vara aktiva i det offentliga samtalet, bilda sig uppfattningar och påverka sina villkor. Det skulle också påskynda arbetet med att tillgängliggöra viktig samhällsinformation, som ibland endast är tillgänglig i digital form. Bibliotekens roll i att lyfta fram entreprenörskapet och samhällets innovationskraft bör också utredas vidare. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur bibliotekens demokratiska uppdrag kan stärkas i en reviderad bibliotekslag. Arbetet med att utforma kvalitativa och kvantitativa nyckeltal och en bredare samordning behöver utvecklas. Kriterier för utvärdering saknas ännu, men är ett angeläget område att utveckla för en myndighet med ansvar för uppföljning av bibliotekslagen. Nationella öppna kvalitetsjämförelser motsvarande dem som görs inom både skola och äldreomsorg borde bli verklighet också för biblioteksområdet till stöd för både biblioteksanvändare och beslutsfattare. Regeringen bör tydliggöra det här i sitt uppdrag till Kungl. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr329 (MP) yrkandena 1, 2 och 6. Bibliotekens uppdrag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 1 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 6. Folkbildningen och folkbiblioteken hör till fundamenten i ett demokratiskt samhälle. Genom biblioteken kan alla i samhället få ett avgiftsfritt och allsidigt utbud av böcker, andra medier och kunskapskällor. Att barn och unga har tillgång till bra och inspirerande bibliotek ökar deras lust att läsa och upptäcka både sitt eget liv och världen utanför. Språk och språkkunskap utvecklas genom att tillgången till böcker är fri. Bokbussar är ett bra komplement till fasta bibliotek där avstånden är långa. har trenden emellertid varit att vi fått färre och färre biblioteksfilialer och därmed längre och längre avstånd till biblioteken. Bibliotek är inte bara böcker. På biblioteken ges stort utrymme för informationssökning i andra än tryckta medier. Mer och mer information ges enbart över internet, varför det är oerhört viktigt att biblioteken kan tillhandahålla även denna service. Det ska finnas välutbildade bibliotekarier som hjälper medborgarna till rätta, dels dem som vill använda sig av olika typer av nya medier, dels dem som bara vill låna en bok och känner sig obekväm med ny teknik. Ny teknik ska vara ett hjälpmedel och en tillgång, inte ett hinder. har man på flera håll i landet börjat tala om privatiseringar av biblioteken. Om den utvecklingen slår igenom riskerar den att förändra de svenska bibliotekens kvalitetsnivå, oberoende och tillgänglighet. I ett samhälle där vi möter mer information än någonsin har oberoende bibliotek och bibliotekarier en allt viktigare roll att spela som garanter för oberoende och relevant information. Ingen ska behöva misstänka att det som erbjuds har valts ut för att gynna vissa kommersiella eller politiska intressen. Vidare innebär privatiseringar att samarbete ersätts med konkurrens. skulle ingen bibliotekarie tveka att hjälpa oss att hitta det vi söker även när det inte finns på just hans eller hennes bibliotek. Men när företag tar över förvandlas låntagarna till kunder och de andra biblioteken till konkurrenter. Sannolikheten är också stor att privat drivna bibliotek fokuserar på det som är lätt att mäta, som antalet besökare eller utlån. Sådan statistik kan vara nog så viktigt, men fångar bara in en liten del av vad som avgör ett biblioteks kvalitet. Detta riskerar att leda till urvattning av biblioteken och förvandla vår unika folkbildningstradition till ännu en kommersiell marknadsplats med vinstintresset som främsta drivkraft. anser att biblioteken ska hållas fria från inflytande av marknadskrafterna och kommersiella intressen. Jag anser att en nationell biblioteksplan ska tas fram för alla offentligt ägda eller stödda bibliotek, således även för högskole- och folkhögskolebiblioteken. Den ska samordna systemen, skapa överskådlighet i biblioteksfloran och säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr307 (V) yrkande 12. Tillgång till bibliotek, punkt 4 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 7 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 10. Vi vill framhålla värdet av många bibliotek. Den utveckling som varit där kommundels- och stadsdelsbibliotek har lagts ned är olycklig. Visst behövs det rejäla huvudbibliotek i varje kommun, men denna verksamhet mår bra av tentakler ute i bostadsområden och i andra orter än på centralorten. Även bokbussverksamhet och arbetsplatsbibliotek är viktiga företeelser. Arbetsplatsbiblioteken är en fantastisk verksamhet som gjort mycket för att föra ut läsandet till människor som annars aldrig hade nåtts av god litteratur. Vi vill särskilt nämna de s.k. vägkrogsbiblioteken som Hotell- och restaurangfacket och Transportarbetarfacket skapat. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr252 (S) yrkande 7. Tillgång till bibliotek, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 7. Bibliotekslagen behöver vara neutral i fråga om driftsform i den meningen att den ska vara applicerbar oavsett om det är en kommun, ett landsting, en region eller staten som är huvudman för verksamheten. I grunden har en pragmatisk inställning till driftsformer och lägger större vikt vid kvalitet och verkan än vid organisation och form. Det finns cirka 20 bibliotek på entreprenad; i flertalet fall är det föreningar som tagit över driften av små bibliotek, som annars hotats av nedläggning. Detta kan i många fall vara en utmärkt lösning. öppnar för att den möjligheten kan finnas men vill verka för att folkbiblioteken fortsättningsvis drivs i offentlig regi. De offentliga biblioteken bildar ett nätverk som de med andra driftsformer ställer sig utanför. Det finns ingen skyldighet för andra bibliotek att samverka med de offentligt drivna biblioteken. Det svenska sambiblioteket, att forsknings- och folkbibliotek genom att fördela ansvar och arbete mellan sig kan erbjuda bästa möjliga verksamhet och utnyttja resurserna på bästa sätt, går förlorat. Utredningen för en reviderad bibliotekslag föreslår att skrivningen om att varje kommun ska ha folkbibliotek ändras till att varje kommun ska ha folkbiblioteksverksamhet. Det är därför inte ensamt en bra skrivning. En reviderad bibliotekslag bör förtydliga att det ska finnas minst ett folkbibliotek i regi i varje kommun. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr329 (MP) yrkande 4 och MJ469 (MP) yrkande 10. Personalen på biblioteken, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 15. Bibliotekariens roll förändras givetvis i takt med att biblioteken utvecklas och i takt med annan utveckling inom utbildning, information och teknik. Medielandskapets snabba förändring ställer höga krav på kompetens och kunskapsutveckling. För att biblioteken ska fylla sin funktion både nu och krävs också välutbildade biblioteksanställda med hög informationskompetens. Pedagogisk kompetens har också blivit allt viktigare då människor, i alla åldrar, individuellt ska söka upp information och tillföra sig ny kunskap. Det är bara drygt hälften av alla biblioteksanställda som är utbildade bibliotekarier . Samarbetet inom regioner och landsting är av avgörande betydelse för att kunna erbjuda alla invånare en likvärdig bibliotekskompetens. I de kommuner som genomför ett anbudsförfarande för sina folkbibliotek ser vi också att det ställs lägre krav i fråga om arbetsmiljö, jämställdhet och mångfaldsfrågor. I stället för att ställa krav på att bibliotekspersonalen ska vara utbildade bibliotekarier läggs ribban vid biblioteksutbildad personal. Kvaliteten sätts på undantag och det riskerar bibliotekens uppdrag. anser därför att en reviderad bibliotekslag behöver förstärkas med krav om tillgång på utbildad personal. En reviderad bibliotekslag behöver också lyfta fram bibliotekariens roll och funktion på ett sätt som inte låser fast yrket, men skapar förutsättningar för professionens utveckling och rum. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr329 (MP) yrkandena 3 och 15. Nationellt lånekortssystem, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 11. I då befolkning är alltmer rörlig och resande ser jag klara potentiella fördelar med ett nationellt lånekortssystem och tror att det skulle kunna vara ett positivt incitament för att öka utlåningen vid landets bibliotek och stimulera intresset för litteratur. Möjligheten att skapa ett sådant nationellt lånekortssystem för biblioteken bör därför utredas. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det innebär att bör bifalla motion Kr319 (SD) yrkande 11. Digitala bibliotek, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 13 och 14 samt 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 2. Vi anser att det behövs nationella lösningar för t.ex. bibliotekens digitala tjänster, webbtjänster och andra tekniska plattformar som kan stimulera biblioteksutveckling. Exempelvis behövs det en gemensam katalog för samtliga bibliotek i . Biblioteken behöver följa teknikutvecklingen, och biblioteksväsendets digitala utveckling behöver följa tiden och ligga i framkant. Digitala bibliotek är också ett steg på vägen mot ett mer positivt sätt att hantera frågan om teknikutvecklingen och kulturens villkor. Vi förespråkar därför digitala bibliotek där man utan kostnad kan ladda ned böcker, film, musik och andra medier. ska upphovsmännen få ersättning för detta, liknande det som sker vid lån på de vanliga biblioteken. Bibliotekens möjlighet att avgiftsfritt låna ut olika slags medier ställer krav på gemensamma lösningar när det gäller överenskommelser med rättighetshavare och upphovsmän. Vi anser också att det behövs en samordnad upphandling av exempelvis licenser och offentligt finansierade investeringar i system, nätverk och tekniska standarder där bibliotekens användare enklare kan få tillgång till en mer samlad och personlig service. Vi menar också att det finns starka principiella skäl mot att det offentliga publicerar material utan öppna standarder. Det är också angeläget med en digitalisering av den svenska bibliotekskatalogen för att också biblioteksbussar ska kunna erbjuda digitala medier såsom film, musik samt ljud- och e-böcker. Vi vill också framhålla e-böckernas enorma potential att göra litteratur tillgänglig för fler. Det måste bli billigare att låna ut en e-bok och det lokala folkbiblioteket behöver ha större kontroll över katalogen och ha möjlighet att tillföra verk till den, exempelvis verk med lokalanknytning. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr307 (V) yrkande 7 och Kr329 (MP) yrkandena 10, 13 och 14 och avslår motion Kr252 (S) yrkande 2. Språkfrågor, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr272 av (FP), 2011/12:Kr322 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr325 av och (båda SD). Jag anser att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser jag det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha status som officiellt huvudspråk, något den har i och på men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk. Jag anser vidare att det borde vara lika prioriterat att sprida kunskap om den svenska nationens samtliga språkvarianter som det är att sprida kunskap om de nationella minoriteternas språk. Till den svenska nationen räknar jag de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteterna. Jag föreslår därför att förordning (2007:1181) ses över i syfte att ge och folkminnen ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap även om finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr272 (FP), Kr322 (SD) yrkandena 1 och 2 samt Kr325 (SD). ställning, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr271 av och (båda S) och 2011/12:Kr317 av och (båda SD). Jag konstaterar att det allmänna genom språklagen (2009:600) har ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket. Jag anser att synskadade bör ha samma rätt till kommunikation och information som döva. Mot den bakgrunden föreslår jag att regeringen undersöker möjligheten att erkänna punktskriftens officiella status som läs- och skriftspråk. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr317 (SD) och Kr271 (S). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskutera biblioteksverksamhetens idé och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskutera digital utveckling av biblioteken, böcker och läsande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta insatser för att stärka läsandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en politik för nationell bokförsörjning för maximalt läsande i befolkningen bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stadsdels- och kommunbibliotek, bokbussar och arbetsplatsbibliotek. 2011/12:Kr258 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder. 2011/12:Kr271 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades rätt att lära sig använda punktskrift. 2011/12:Kr272 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning och praxis för ortnamn och allmänna kartor, på svenska och på nationella minoritetsspråk. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om litteraturen och läsandet och om prioritering av läsfrämjandeinsatser. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta digitala bibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell biblioteksplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga och ta fram förslag som motverkar förlags- och distributionskoncentrationen. 2011/12:Kr317 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i språklagen så att även punktskrift omfattas. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt lånekortssystem. 2011/12:Kr322 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang.