bet · H001FiU3 · 2012-12-05 00:00:00 — 2012/13:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivåer inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom utgiftsområdet finns tre anslag. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning uppgår till . De andra två anslagen avser utjämningsbidrag för LSS-kostnader och bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Det senare anslaget finansierar två ideella föreningar. Totalt uppgår anslagen inom utgiftsområdet till 88 2013. Samtliga motioner som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden från Socialdemokraterna, respektive . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2012/13:Fi252 av m.fl. (V), 2012/13:Fi254 av m.fl. (SD), 2012/13:Fi284 av Per m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Fi301 av m.fl. (S), 2012/13:Fi307 av (S), 2012/13:Fi308 av m.fl. (S), 2012/13:Fi309 av m.fl. (S), 2012/13:Fi310 av m.fl. (S), 2012/13:Sf305 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 11, 2012/13:So487 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Kr213 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:Ub314 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 10 samt 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (C). Ärendet och dess beredning beslutade på förslag av finansutskottet i betänkande 2012/13:FiU1 om ramar för statsbudgetens 27 utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster . I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner lagts fast till 88 . Denna ram får inte överskridas vid behandling av anslagen inom utgiftsområdet (5 kap. 12 § riksdagsordningen). I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 25 ska fördelas inom denna ram. I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att anvisar tre anslag inom utgiftsområdet. I betänkandet behandlas 16 motioner från den allmänna motionstiden . Förslagen i propositionen och motionerna återges i bilaga 1 i betänkandet. Samtliga anslag inom utgiftsområdet fastställs, i enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen, genom ett beslut. Utskottets förslag till anvisning av anslagen inom utgiftsområde 25 redovisas i bilaga 3 i betänkandet. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag. Samtliga motionsförslag avslås. I budgetpropositionen framhålls att den samhällsekonomiska utvecklingen i hög grad påverkar de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Regeringens bedömning är att tillväxten bromsar in för att ta fart igen och växa i god takt åren därefter. Sysselsättningen väntas börja öka och förväntas arbetsmarknaden utvecklas starkt. Osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen bedöms dock vara stor. Kommuner och landsting svarar för viktiga välfärdstjänster. I syfte att motverka effekterna av finanskrisen med start och därmed värna välfärdens kärna fick kommunsektorn tillfälliga statsbidrag . Förutom dessa bidrag gjordes även en permanent nivåhöjning av statsbidragen med . Statsbidragen höjdes även tillfälligt med 2011. beräknas kommuner och landsting sammantaget redovisa ett resultat före extraordinära poster på . Det starka resultatet förklaras till stor del av en tillfällig återbetalning från försäkring som kommer att betalas ut . Denna återbetalning tillsammans med utvecklingen av det kommunala skatteunderlaget bedöms hålla uppe inkomsttillväxten på . Konsumtionen 2012 bedöms däremot bli något mer återhållen efter det att konsumtionsutgifterna ökade med 2011. Återbetalningen från bedöms inte påverka konsumtionsutgifterna då beslutet om återbetalningen kom i ett sent skede och endast är en engångsbetalning. bedöms konsumtionsutgifterna öka . Eftersom återbetalningen från endast tillfälligt förstärker finanserna beräknas det ekonomiska resultatet och det finansiella sparandet komma att försvagas något 2013. Den starkare konjunkturen och framför allt återhämtningen på arbetsmarknaden 20142016 medför att skatteunderlaget förstärks. Det ekonomiska resultatet prognostiseras till . Regeringens bedömning är att kommunsektorn sammantaget har en förhållandevis stark ekonomi och den prognostiserade resultatutvecklingen 20122016 för kommunsektorn som helhet ligger i stort sett i nivå med vad som torde motsvara god ekonomisk hushållning. Ökade möjligheter att utjämna intäkter över tid Regeringen anser att kommuner och landsting bör ges ett större handlingsutrymme att hantera konjunktursvängningar än det som gällande regelverk medger. I propositionen Kommunala resultatutjämningsreserver (prop. 2011/12:172) föreslås att kommuner och landsting ges möjlighet att under vissa förutsättningar reservera medel för att användas . Förslagen förslås träda i kraft . En långtgående utjämning av kommunsektorns ekonomiska förutsättningar bedöms som nödvändig för att människor ska få tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet oberoende av var i landet de bor. får ett sådant system inte motverka effektiviseringen av verksamheten och tillväxten. Utjämningssystemet har varit föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté. överlämnades betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Kommitténs förslag bereds i . Eftersom kommunernas och landstingens budgetarbete redan är långt framskridet anses det lämpligt att genomföra förändringen . Regeringen föreslår att anvisar tre ramanslag för inom utgiftsområde 25 enligt följande tabell. Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Anslaget syftar till att ge kommuner och landsting goda likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Det används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. Sammantaget föreslår regeringen att anvisar till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning , vilket motsvarar en höjning av anslaget med jämfört med . Ökningen av anslaget 2013 förklaras av ekonomiska regleringar som till hälften avser regleringar enligt finansieringsprincipen och till hälften övriga ekonomiska regleringar. Regleringar till följd av finansieringsprincipen avser bl.a. kompensation för den tidigare genomförda reformeringen av gymnasieskolan som trädde i kraft . Reformen bedöms skapa bättre förutsättningar när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att fylla undervisningsgrupperna. I samband med budgetpropositionen gjordes därför en reglering av anslaget till kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen. som gymnasiereformen trädde i kraft inföll en försvagad konjunktur och elevkullarna minskade. På grund av detta, och då huvudmännen måste upprätthålla två parallella gymnasiesystem för elever i olika årskurser, bedömer regeringen att medel bör tillskjutas kommunerna . Detta innebär att anslaget höjs med jämfört med den nivå som beräknades i budgetpropositionen . Ytterligare regleringar som görs till följd av finansieringsprincipen är i huvudsak utökad undervisningstid i matematik, lärarlegitimation, tredje steget i tandvårdsreformen samt en uppdatering av högkostnadstrappan för läkemedel. Övriga ekonomiska regleringar avser höjt särskilt grundavdrag för pensionärer, skatteavtal mellan och , sänkt fastighetsavgift för hyreshus samt tillfällig justering av kompensationen för ändring i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd. Regeringens förslag om höjt grundavdrag för pensionärer beräknas minska kommunsektorns skatteintäkter med varför anslaget ökar med motsvarande belopp 2013. Den sänkta fastighetsavgiften minskar kommunsektorns intäkter med varför anslaget höjs med motsvarande belopp 2013. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Till anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslår regeringen att ska anvisa 2013. Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som betalas av kommuner till staten. Avgiften redovisas på statbudgetens inkomstsida. Enligt en preliminär beräkning från SCB kommer omslutningen i utjämningen för LSS-kostnader 2013 att uppgå till , varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas. 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Till anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslår regeringen att anvisar 2013. Anslaget används för bidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Både RKR och RKA är ideella föreningar vars medlemmar är staten och Kommuner och Landsting (SKL) som har förbundit sig att stödja verksamheterna med vardera högst respektive . Bidraget till RKR uppgår därmed till , och till RKA uppgår bidraget till 2013. Bidraget till RKR föreslås höjas med och uppgår därmed till . Regeringen förutsätter att Kommuner och Landsting ökar bidraget till föreningen med motsvarande belopp. I motion 2012/13:Fi301 av m.fl. (S) framhålls att samhället har en viktig roll i att tillhandahålla en välfärd som möter dagens behov på välfärdstjänster. Allt fler kommuner tillhandahåller barnomsorg . För att fler kommuner ska kunna erbjuda denna del i välfärden föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. I syfte att ge alla barn en bra start på sin skolgång vill motionärerna att fler barn ska gå i förskoleklass. Motionärerna föreslår att anslaget höjs med 2013. Vidare förslås att anslaget höjs med 2013 för att minska klasstorlekarna i årskurs 13. Motsvarande yrkanden återfinns även i motion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 10. Motionärerna vill att pension ska beskattas som lön och föreslår att skatten för pensionärer sänks med ett dubbelt så stort belopp som regeringen föreslår . För detta vill motionärerna kompensera kommunerna med motsvarande . Kompensation föreslås också för ett förslag om en slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga med motsvarande . Till följd av ett förslag om en slopad andra sjuklönevecka i sjukförsäkringen får kommuner och landsting lägre lönekostnader. Enligt motionärerna stärks de kommunala skatteintäkterna när sjukförsäkringen stärks, arbetslöshetsförsäkringen förbättras och unga och långtidsarbetslösa erbjuds riktiga jobb i stället för passivitet. Motionärerna korrigerar statsbidragen för dessa minskade kostnader och höjda intäkter med motsvarande . Sammantaget lägger motionärerna fram förslag som innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013 jämfört med regeringens förslag. Yrkanden om ökad tillgång på barnomsorg på obekväm arbetstid som kväller, nätter och återfinns även i följande motioner: 2012/13:Ub466 av m.fl (S), 2012/13:Fi307 av (S), 2012/13:Fi308 av m.fl. (S), 2012/13:Fi309 av m.fl. (S), 2012/13:Fi310 av m.fl. (S) samt 2012/13:Ub314 av och (båda S) yrkande 1. I motion 2012/13:Fi284 Per m.fl. (MP) framhålls att kommunsektorn är en grundpelare i den svenska välfärden och att det är viktigt att återupprätta kvaliteten i barnomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen, sjukvården och äldreomsorgen. Enligt motionärerna är det troligt att kostnaderna för kommunsektorn kommer att stiga i takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer. Motionärerna vill därför investera i välfärden och göra till ett tryggare, varmare och medmänskligare land. För lite personal i välfärden leder bl.a. till att unga lämnar skolan utan den kompetens och det självförtroende som behövs för att få ett arbete, och äldre och handikappade får en sämre vård. Motionärerna har högre ambitioner för välfärden och föreslår därför ökade medel till kommuner och landsting. Motionärerna har även förslag som påverkar kommunernas kostnader och skatteintäkter, såsom slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga, förstärkt arbetslöshetsförsäkring och sänkta arbetsgivaravgifter. Effekterna på kommunernas finanser korrigeras av motionärerna. föreslår motionärerna ett tillskott till kommunerna på . föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med jämfört med regeringens förslag. I motion 2012/13:Fi254 av m.fl. (SD) föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning sammantaget höjs med 2013 jämfört med regeringens förslag. Bakom det förändrade anslaget ligger sänkta statsbidrag till följd av ett förslag om en minskad invandring samt kompensation till följd av ett förslag om ett förhöjt grundavdrag som medför lägre inkomstskatter för kommunerna. framhåller i motion 2012/12:Fi252 av m.fl. (V) att de generella statsbidragen urholkas i takt med kommunernas pris- och löneomräkning eftersom statsbidragen är nominellt oförändrade i statsbudgeten. Motionärerna föreslår därför att de generella statsbidragen värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneförändringar. För detta ändamål föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. Det permanenta tillskottet på som regeringen tillförde kommunsektorn i samband med budgetpropositionen avräknar motionärerna reformen om värdesäkringen av de generella statsbidragen. Enligt motionärerna har de senaste decenniernas skolreformer fört oss allt längre bort från målet om en likvärdig skola. Dessutom lämnar alltför många elever respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. För en ökad lärartäthet föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. Personer med psykiska funktionsnedsättningar inom LSS föreslås få rätt till daglig verksamhet. Kommunerna ersätts för sina kostnader med 2013. Vidare föreslås att vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården slopas och att landstingen ersätts för detta med . Motsvarande yrkanden finns även i motion 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 11. Enligt motionärerna varierar taxan för hemtjänst stort mellan olika kommuner. Om man får omsorg och stöd ska enligt motionärerna inte komma an på den enskildes ekonomi. Motionärerna föreslår därför att ett tak på hemtjänstavgiften införs och att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013 för detta ändamål. Motsvarande yrkande finns även i motion 2012/13:So487 av m.fl. (V) yrkande 5. Motionärerna föreslår vidare en glasögonreform genom att glasögon till barn i åldern subventioneras. För detta förslås ett höjt anslag med 2013. Ett motsvarande yrkande återfinns i motion 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 6. Barn från alla familjer ska ha möjlighet att delta i verksamhet varför motionärerna föreslår att en maxtaxa införs på per termin. För detta ändamål föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. Motsvarande yrkande återfinns även i motion 2013/13:Kr213 av m.fl. (V) yrkande 2. Ensamstående föräldrar bedöms vidare ha svårt att få avlastning när barnen är sjuka. För att underlätta vardagen för ensamstående föräldrar föreslås en försöksverksamhet med barnomsorgsstöd i hemmet. För detta föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. För att göra det möjligt för kommuner, landsting och ideella föreningar att anordna sommarjobb för skolelever föreslås ett stimulansbidrag. För detta ändamål föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013. Motsvarande yrkande återfinns även i motion 2012/13:Sf305 av m.fl. (V). Motionärerna gör vidare ett antal regleringar för att korrigera för förslag som påverkar kommunernas kostnader och skatteintäkter. Regeringens höjning av taket för högkostnadskort avvisas. föreslår även att lokala servicekontor införs i varje kommun. För detta föreslås att ett nytt anslag på införs 2013. Sammantaget lägger motionärerna fram förslag som innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2013 jämfört med regeringens förslag. Ramen för hela utgiftsområdet höjs med 2013 jämfört med regeringens förslag. I tabell 2 nedan redovisas regeringens och oppositionens förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området hölls en interpellationsdebatt med statsrådet om skatteutjämningen. Enligt statsrådet är regeringens avsikt att återkomma med en proposition om den kommunala skatteutjämningen och att det som föreslås där ska träda i kraft . Ekonomirapport från Kommuner och Landting lämnade Kommuner och Landsting (SKL) sin rapport om kommunernas och landstingens ekonomi. Av rapporten framgår att svensk ekonomi lyckats stå stark mot skuldkrisen men att den nu går mot en avmattning. Resultatet i kommuner och landsting bedöms bli rekordartade 2012, till stor del tack vare engångsintäkter som återbetalning av inbetalade från Försäkring. bedöms resultatet falla tillbaka till . Trots en god utveckling av skatteunderlaget bedöms ekonomin bli ansträngd för kommuner och landsting . Detta till följd av att kostnaderna bedöms öka i ännu snabbare takt än skatteunderlaget. (Källa: Ekonomirapporten, Kommuner och Landsting, publicerad .) Utskottet kan inledningsvis konstatera att ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattade beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft (bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Samtliga förslag om anslag i motionerna ligger högre än den fastställda ramen och kan således inte bifallas av vid behandling av utgiftsområdet. Utskottet vill dock framhålla att kommunsektorn står för flera viktiga kärnverksamheter, varför det är av stor vikt att kommunsektorn har goda ekonomiska förutsättningar för att bedriva dessa verksamheter. Eftersom kommunsektorns inkomster i huvudsak utgörs av skatteintäkter är en hög varaktig sysselsättning avgörande för att värna och utveckla välfärdens kärna då fler i arbete och längre arbetsliv ökar antalet arbetade timmar och därmed skatteintäkterna. Utskottet vill här understryka vikten av de åtgärder som regeringen vidtagit för att stärka arbetslinjen, som t.ex. jobbskatteavdraget. När fler människor arbetar stiger skatteintäkterna, vilket skapar förutsättningar för en långsiktigt hållbar välfärd. I detta sammanhang kan utskottet notera att samtliga oppositionspartier kompenserar kommunerna för förslag om bl.a. höjda skatter på arbete. Enligt utskottet leder en politik med höjda skatter på arbete till minskade incitament att arbeta, vilket kan hota den ekonomiska tillväxten och därmed en långsiktig och hållbar välfärd. Socialdemokraterna, och har alla förslag om ökade resurser till bl.a. skolan för fler barn i förskoleklass, minskade klasstorlekar samt ökad lärartäthet. Utskottet kan konstatera att regeringen har presenterat åtgärder för att stärka skolan och att arbetet med att genomföra dessa pågår. har regeringen satsat mer på skolan i varje budget, och varje elev i har fått mer och mer resurser. Det är vidare kommuner och fristående skolhuvudmän som är ansvariga för att genomföra skolverksamheten efter lokala förhållanden. I det ansvaret ingår det t.ex. att se till att det finns tillräckligt många lärare i skolan. föreslår vidare ökade resurser till bl.a. psykiatrin. På detta område kan utskottet konstatera att regeringen gjort en samlad psykiatrisatsning för att stödja huvudmännen kommunerna och landstingen i deras arbete med att förbättra tillgängligheten till och kvaliteten i den psykiatriska vården och de sociala stödverksamheterna. För att människor ska få tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet oberoende av var i landet de bor är det viktigt att kommunsektorns ekonomiska förutsättningar kan utjämnas mellan kommuner och landsting. får en sådan utjämning inte motverka effektiviseringar av verksamheten eller hämma tillväxten. Utskottet välkomnar därför den aviserade proposition om betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) som regeringen avser att återkomma med . Den ekonomiska utvecklingen i såväl som vår omvärld påverkar emellertid i hög grad de ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn. Detta blev särskilt tydligt i samband med finanskrisens start , vilken bl.a. ledde till en svagare utveckling av skatteunderlaget. Utskottet kan här notera det ansvar som regeringen tagit för kommunsektorns ekonomi till följd av finanskrisen. tillfördes kommunsektorn bl.a. i tillfälligt höjda statsbidrag. Bidragen höjdes även tillfälligt 2011 med . Stöden motverkade uppsägningar och nedskärningar i den kommunala verksamheten och kan därmed sägas ha bidragit till att överbrygga nedgången i konjunkturen. Utöver de tillfälligt höjda statsbidragen höjdes de även permanent med . Dessutom har fastighetsbeskattningen och arbetsgivaravgifterna förändrats . Sammantaget har detta stärkt kommunsektorns finanser. ökade kommunernas inkomster från ca till ca , dvs. Enligt utskottet har regeringens åtgärder skapat goda förutsättningar för kommunsektorn att bedriva viktig kärnverksamhet. Utskottet kan också notera det beslut som togs av om att införa kommunala resultatutjämningsreserver. Härigenom skapas också bättre förutsättningar för ett ökat konjunktursparande, vilket i sig skapar bättre förutsättningar för en mer hållbar ekonomi över konjunkturcyklerna i kommuner och landsting. Utskottet kan vidare notera regeringens aktuella prognoser som tyder på stabila finanser för kommunsektorn som helhet. Kommunsektorn väntas redovisa ett överskott och kommande år, vilket enligt utskottet indikerar att den kommunala verksamheten kan bedrivas med bibehållen kvalitet och service. Vad avser sysselsättningen så bedöms den enligt regeringen i stort sett vara intakt och . Utskottet anser därför att det för tillfället inte finns något behov av att pröva frågan om ytterligare resurser till kommunsektorn. Utskottet kan också notera att regeringen föreslår ett riktat statsbidrag till kommunerna om sammanlagt . Detta för att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda barnomsorg på kväller, nätter och . I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att det går att förena förvärvsarbete och föräldraskap och välkomnar regeringens förslag. Enligt utskottet är regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva verksamheter som bl.a. skola, sjukvård och omsorg. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 88 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag.