bet · H001NU1 · 2012-12-04 00:00:00 — 2012/13:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområdet, totalt ca . Vidare tillstyrker utskottet de förslag till bemyndiganden som regeringen har lagt fram i budgetpropositionen och som behandlas i detta sammanhang. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen har föreslagit avstyrks. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag. De hänvisar i stället i särskilda yttranden till de budgetförslag som har lagts fram av respektive parti. Vidare föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i företaget i enlighet med vad regeringen har föreslagit. I en reservation (S, MP, V) förordas att avslår regeringens förslag om . Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i företagen i enlighet med vad regeringen har föreslagit. I en reservation (S, V) förespråkas att avslår regeringens förslag om att avyttra aktier i företagen. I betänkandet behandlas även motioner som rör näringspolitikens inriktning. Samtliga motionsyrkanden inom nyssnämnda område avstyrks. Utskottet redogör för sin syn på näringspolitikens inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Andra uppfattningar än de utskottets majoritet står bakom redovisas i fyra reservationer (S; MP; SD; V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N278 av (S), 2012/13:N289 av och (båda M), 2012/13:N305 av och (båda S), 2012/13:N318 av m.fl. (S), 2012/13:N353 av m.fl. (S), 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 6 och 8 samt 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 9. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) a) att helt eller delvis avyttra statens aktier i , b) att som likvid vid en försäljning av aktier i det företag som nämns under a utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, c) att avyttra de tillgångar som staten enligt b får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls, d) att vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionerna enligt ac, dels godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier enligt a och c får avräknas mot dessa intäkter. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkterna 15, alla i denna del, och avslår motionerna 2012/13:N341 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del, 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 17 i denna del, 2012/13:N385 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2012/13:N404 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (S, MP, V) a) att helt eller delvis avyttra statens aktier i och , b) att som likvid vid en försäljning av aktier i de företag som nämns under a utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, c) att avyttra de tillgångar som staten enligt b får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls, d) att vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionerna enligt ac, dels godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier enligt a och c får avräknas mot dessa intäkter. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkterna 15, alla i denna del, och avslår motionerna 2012/13:N341 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del, 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 17 i denna del och 2012/13:N385 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del. Reservation 6 (S, V) Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20142018. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 7. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 8. Bemyndigande för anslaget 2:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142016. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 9. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 10. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 11. Bemyndigande avseende upplåningsrätt för bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 12. Bemyndigande avseende lån till AB bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 100 . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 13. Bemyndigande avseende kreditgaranti till AB bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av en kreditgaranti till Aktiebolaget som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 250 . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 14. Anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisar för anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 24 punkt 15. Motioner om anslagen m.m. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2012/13:Sf304 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N205 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkandena 48, 2012/13:N302 av (S), 2012/13:N341 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkandena 4, 7, 9, 11, 13 och 14, 2012/13:N385 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 2012/13:N404 av m.fl. (MP) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP)1, (S)2, (S)3, (M), (S)4, (M), (S)5, (FP), (S)6, (C), (S)7, (M), (SD)8, (V)9, Boriana (M) och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. I detta betänkande behandlas proposition 2012/13:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv 44 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har lämnat information till utskottet i ärendet. fattade beslut om budgetramarna för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för 20142016. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv som angetts i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1). I reservationer (S, MP, SD och V) förordades avvikelser från dessa ramar. har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2012/13:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar vad gäller utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har avvikande meningar lämnats från företrädare för S, MP, SD och V till förmån för förslag från respektive parti om de nämnda utgiftsområdena. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 24 Näringsliv. Budgetramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv 2013 (föresl. 2014 (utgiftsberäkning) 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) I betänkandet behandlas inledningsvis motioner om näringspolitikens inriktning. Därefter tar utskottet ställning till förslag om bemyndiganden om försäljning av aktier i , Aktiebolaget och . Avslutningsvis behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv och oppositionspartiernas motsvarande förslag. De förslag som lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett enda beslut. Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på denna inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar dels näringspolitik, dels utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraft och för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi, mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen samt miljösäkring. Därutöver omfattas bidrag till forskning och utveckling, stöd till den svenska standardiseringsorganisationen samt ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet. Myndigheter som verkar inom näringspolitiken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , och . Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. När det gäller politikens inriktning anför regeringen att framtida utmaningar med en allt hårdare internationell konkurrens innebär krav på fortsatta förbättringar av villkoren för entreprenörskap och innovationskraft. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder. Vidare anger regeringen att står sig starkt i internationella jämförelser av länders innovations- och konkurrenskraft och att det är angeläget att denna position behålls och stärks för att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd. I en alltmer globaliserad värld där andra länders konkurrenskraft och innovationsklimat ständigt utvecklas innebär detta en utmaning. Insatser för att skapa bästa möjliga innovationsklimat är centrala för att regeringens mål om full sysselsättning och utvecklade välfärdsverksamheter ska nås. står dessutom inför ett antal globala samhällsutmaningar, t.ex. klimatutveckling, ohälsa och åldrande, energiförsörjning samt naturresursanvändning. För att möta dessa utmaningar, och åstadkomma en hållbar samhällsutveckling, krävs enligt regeringen innovativa lösningar. Tillgången till kapital är enligt regeringen en grundläggande förutsättning för start och expansion av företag. De statliga insatserna på området är viktiga för att komplettera marknaden i skeden och i segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. En ökad produktivitet är en förutsättning för hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och internationella konkurrenskraft. Detta förutsätter enligt regeringen bra ramvillkor för företag och företagande, väl fungerande konkurrens och marknader, tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn samt en effektiv och säker ordning för statsstöd. Slutligen anför regeringen, när det gäller politikens inriktning, att en rad åtgärder har genomförts för att effektivisera konkurrensen, inte minst genom att nya sektorer inom välfärdsområdet har konkurrensutsatts. En viktig del enligt regeringen är också att verka för tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn, bl.a. genom att renodla det offentliga åtagandet till att främst avse fall av marknadsmisslyckanden. Under rubriken företagsklimat anför regeringen att det är viktigt att stödja företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera företag i hela landet att växa. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är enligt regeringen centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att de ska möta näringslivet behov, vara marknadskompletterande och att de inte ska snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser och statligt finansierade aktörer ska inte tränga undan privata tjänster och utförare. Vidare redogör regeringen för sin politik på området under rubrikerna Med utgångspunkt i företagens vardag, Förbättrade trygghetssystem för företagare, information och rådgivning, En harmoniserad statlig kapitalförsörjning, Riktade åtgärder för ökad tillväxt, Turism/besöksnäring framtidens största arbetsgivare och Välfärdsföretagande. Regeringens politik för området Ett dynamiskt och innovativt näringsliv redovisas under rubrikerna Forskning och innovation, Grön ekonomi, Miljödriven näringslivsutveckling och Mineralstrategi. I propositionen anförs bl.a. att forskning och innovation är centralt för att stärka och utveckla konkurrenskraften hos det svenska näringslivet och i de svenska regionerna, för att möta de globala utmaningarna samt för att de framtida välfärdstjänsterna ska kunna hålla efterfrågad kvalitet, trots ökad försörjningsbörda. Vidare redogörs för regeringens politik inom områdena Ramvillkor för företag, Konkurrens och Statsstöd. Enligt regeringen är goda ramvillkor för företag och företagande av central betydelse för utvecklingen i . Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Statens ägande av bolag behandlas under rubriken med värdeskapande i fokus. Här anförs bl.a. att de statliga bolagen representerar stora värden och sammanlagt är en av största arbetsgivare. Staten har därför enligt regeringen ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Vidare anförs att företagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, ges förmåga att utvecklas samt att de ska bidra till en positiv värdeutveckling genom bl.a. hållbart företagande. Politiken inom området redovisas också under rubrikerna Ekonomiska mål, Hållbart företagande, Bolagsledning och Vidareutvecklad förvaltningsmodell. Utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och internationell handelspolitik. Verksamheten syftar till tillväxt och sysselsättning i och till att avveckla handelshinder. Målet med verksamheten uppnås enligt regeringen genom att bl.a. främja utrikeshandeln och utländska investeringar i samt genom att stärka bilden av i utlandet. Inom utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), exportråd () samt ansvaret för den statsstöda exportkreditgivningen genom Aktiebolaget (). Uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande inordnas i och Invest avvecklas . Regeringen anför vad gäller politikens inriktning bl.a. att handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst och i allt snabbare takt och omfattning. De geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas till vara för att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Svensk handel och svenska investeringar kan även stimulera tillväxt som kan bidra till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. Vidare anger regeringen att den ekonomiska krisen leder till att det blir svårare för svensk industri att få avsättning för produkter och tjänster. Det är därför särskilt viktigt att vidta åtgärder för att värna frihandel och öka satsningarna på handels- och investeringsfrämjande. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att fortsätta att påverka köpkraften inom EU. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU-området står för av handel. Regeringen arbetar därför dels för att stärka tillväxten inom EU, dels för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Små och medelstora företag ska liksom tidigare stödjas i sin internationalisering. Ökat fokus kommer att läggas på tillväxtmarknaderna. Regeringens politik inom området redovisas vidare under rubrikerna Handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. I kommittémotion 2012/13:N365 av m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om inriktningen för svensk näringspolitik, om vikten av kommersialiseringar av forskningsresultat, om inrättandet av en marknadskompletterade investeringsfond och om att upprätta en strategi för nationell innovationsupphandling. I motionen sägs att behöver en aktiv näringspolitik, mer samarbete och gemensamma prioriteringar mellan politik, näring och akademi när det gäller forskning, innovation och utbildning. Insikten om den aktiva näringspolitiken måste bygga på idén om omställningsförmåga. Den svenska ekonomin blir mer konkurrenskraftig om både människor och företag ges förutsättningar att hantera strukturomvandlingar. Det stärker konkurrenskraften genom att skydda människor , så att de kan ta nya jobb som växer fram genom en aktiv närings- och företagarpolitik. måste ha en aktiv näringspolitik så att människor kan starta nya företag och så att de befintliga företagen kan växa. Det kräver satsningar på innovation och forskning. På så sätt får man fram nya produkter och tjänster som företagen ska utveckla. En jobbskapande politik måste också innehålla åtgärder för en framtidsinriktad politik för entreprenörer och företagare med t.ex. god tillgång till riskkapital, samt att det är lätt att växla mellan anställning och företagande. För att främja kommersialiseringar av forskning och innovationer vill motionärerna se över det statliga riskkapitalsystemet, innovationsupphandling och ökad rörlighet för forskare mellan högskolor och näringsliv. Motionärerna föreslår vidare att det inrättas en marknadskompletterade investeringsfond med inriktning mot hållbara investeringar byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir en katalysator för det nya fondsystemet genom att omdisponera tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning. Det föreslås också att en översyn av det statliga riskkapitalsystemet görs i syfte att utforma stödet så att det befintliga riskkapitalet bättre svarar upp mot de behov som finns. I syfte att förbättra upphandlingen av externa varor och tjänster begärs i motionen också ett tillkännagivande om att det upprättas en strategi för nationell innovationsupphandling. och behöver en aktiv näringspolitik för fler och växande företag, anförs det i motion 2012/13:N265 av m.fl. (S). ska konkurrera med kunskap och innovation inte med sänkta löner och dåliga arbetsvillkor. Ett tillkännagivande begärs därför om behovet av en aktiv näringspolitik i hela . Vidare förordar motionärerna ett riksdagsuttalande om att klustertänkande bör vara en del av svensk innovationsstrategi. I motion 2012/13:N278 av (S) sägs att det behövs en näringspolitik som ser framtiden i industrin. Att små företag kan växa får heller inte ses som ett problem. Det är viktigt att stötta entreprenörer, så att deras idéer kan omvandlas till nya företag. Det krävs också en politik för innovationer som kan leda till nya arbetstillfällen i nya företag eller genom att befintliga verksamheter utvecklas. Entreprenörsidéer som finns hos unga måste stimuleras och uppmuntras, sägs det i motion 2012/13:N318 av m.fl. (S). Ökad samverkan mellan offentliga aktörer, näringsliv och universitet kan bidra med en utveckling av nya varor, tjänster och produktionslösningar som stärker svensk konkurrenskraft och ger nya jobb. Detta är viktigt för ett litet land i en globaliserad värld. Företag ska ges nya möjligheter att starta och växa. Motionärerna vill införa en särskild vägledning som kan hjälpa småföretagare med regler och byråkrati när de ska anställa sin första medarbetare, eller på andra sätt finnas tillgänglig när ett litet företag vill utöka. I motionen föreslås även förbättringar av trygghetssystemen och hur man ska komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. I motion 2012/13:N227 av m.fl. (S) sägs att globala miljöförändringar, ökad miljömedvetenhet och ny kunskap driver fram ny teknik och nya produkter vilket skapar jobb, tillväxt och välfärd. Det är genom forskning, utveckling, exportfrämjande och kompetent arbetskraft som denna utveckling kunnat ske. Ny teknik, grön kunskap och klimatsmarta lösningar öppnar för nya idéer, nya produkter och därmed nya gröna arbetstillfällen. ska gå i spetsen för utvecklingen av hållbara lösningar och ny teknik. Ett tillkännagivande förordas om att gröna jobb är framtidens jobb. Den svenska basindustrin har stor betydelse för ekonomi och tillväxt, anförs det i motion 2012/13:N353 av m.fl. (S). I motionen föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga basindustrins villkor och utveckla branschprogram ur ett internationellt perspektiv. Landets basindustri, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, är av största vikt för tillväxt och landets välstånd. Basindustrins framtida villkor är avgörande för hur kan konkurrera internationellt. För att basindustrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden behöver förutsättningarna kartläggas och branschprogram utvecklas i ett långsiktigt perspektiv, anför motionärerna. I motion 2012/13:N305 av och (båda S) förordas ett riksdagsuttalande om behovet av bättre förutsättningar för småföretag. I motionen sägs att en aktiv näringspolitik med satsningar på innovation och forskning krävs för att få fram nya produkter och tjänster som företag ska utveckla.