bet · GZ01MJU17 · 2012-04-23 00:00:00 — kommer att behandla ändringen, exklusive den tid som medlemsstaterna utnyttjar för svar på eventuella frågor och kompletteringar på programändringen. Ett slutligt beslut om programändring från kommissionen väntas . En stärkt djurvälfärd kommer enligt budgetpropositionen att leda till förbättrad konkurrenskraft inom grisnäringen och skapa mervärden för konsumenterna. Utskottet föreslår att motionerna 2011/12:MJ287 (M) och 2011/12:MJ468 (SD) med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Som införs i budgetpropositionen regleras villkoren för stöd till jordbruket i norra i anslutningsfördrag med EU (prop. 2011/12:1 utg.omr. Den produktion som är stödberättigande har successivt minskat , och det är i de mest glesbygdsdominerade inlands- och skogsområdena som tillbakagången är störst. I dessa områden minskar såväl antalet jordbruksföretag som jordbruksproduktionen medan jordbruksföretagen är mer livskraftiga i bygder med något bättre naturgivna förutsättningar. Stödområdesindelningen finns fastlagd i Landsbygdsprogram för 20072013. För att ändra indelningen krävs en ändring av programmet och ett beslut av . godkände kommissionen förslag om ändringar av det nationella stödet till jordbruket i norra . Förslaget innebär förenklingar och större flexibilitet i utformningen av stödet. höjdes ersättningsnivåerna med ca jämfört med . Trots detta sjönk emellertid den samlade produktionsvolymen i norra för alla jordbruksprodukter och särskilt för mjölk. Den tidigare oberoende utvärderingen har dock visat att stödet är betydelsefullt för jordbruket och landsbygden i norra och dess möjligheter att övervinna naturgivna nackdelar samt medverkar till att bevara odlingslandskapet och dess miljövärden. Regeringen avser även att, i samband med det nya regelverket för EU:s jordbrukspolitik efter 2013, göra en översyn som kan föranleda ändringar inom det nationella stödet. Inom ramen för förslaget till en ny landsbygdsförordning för åren 20142020 (KOM(2011) 627) ingår även förslag till vissa ändringar i fråga om stöd till områden som påverkas av naturliga begränsningar, s.k. kompensationsbidrag till mindre gynnade områden. Då förslagen enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet även kan komma att påverka det nationella stödet till norra och den nationella stödområdesindelning som gäller , avvaktar regeringen vad som framkommer vid förhandlingarna om en ny landsbygdsförordning innan man tar ställning till vilka ändringar av stödområdesindelningen som bör göras. Landsbygdsminister anförde (svar på fråga 2010/11:146) att det pågår en översyn av vilka områden inom EU som ska klassas som mindre gynnade områden, dvs. vilka områden som kan komma i fråga för det s.k. kompensationsbidraget. Denna översyn beräknas vara klar så att ändringar kan träda i kraft . Det är inte aktuellt att justera stödområdesindelningen inom landet förrän den övergripande klassificeringen på EU-nivå är färdig. En eventuell justering av stödområdesindelningen i östra kommer därför inte att vara aktuell . Utskottet föreslår att motion 2011/12:MJ252 (S) lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att utarbeta en sammanhållen strategi för att nå de uppsatta målen för ekologisk jordbruksproduktion (MP) och om att den ekologiska produktionen ska öka (V). Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (V). Enlig kommittémotion 2011/12:MJ238 av m.fl. (MP) bör en ny sammanhållen strategi utarbetas för att nå de uppsatta målen för ekologisk jordbruksproduktion. Statens insatser för jordbruksnäringen, t.ex. i form av ersättningar och bidrag från landsbygdsprogrammet, forskning, utbildning, slopade krav på avgiftsfinansiering av tillsyn, marknadsföringsinsatser m.m. bör inriktas på att främja en omställning till ekologisk produktion. Ersättningsnivåer till ekologiskt certifierade producenter bör ses över. Ett särskilt omställningsstöd kan behövas. Den ekologiska produktionen bör fördubblas till 2015 och konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn bör uppgå till 2015 enligt kommittémotion 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 4. Inom ekologisk produktion används inte vare sig handelsgödsel eller bekämpningsmedel. Enligt färsk forskning från medför rätt utförd ekologisk odling mindre avgångar av kväve och fosfor. De fastställda målen för ekologisk produktion och konsumtion sträckte sig . De mål som fastställts är att den certifierade ekologiska odlingen vid utgången av 2010 bör uppgå till av landets jordbruksmark, att den certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg och kött från idisslare bör öka markant, att den certifierade produktionen av griskött och matfågel bör öka kraftigt och att inriktningen bör vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska avse ekologiska livsmedel 2010 (prop. 2005/06:88, bet. 2005/06:MJU20, rskr. 2005/06:390). De medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen finansieras huvudsakligen via landsbygdsprogrammet som gäller (prop. 2011/12:1 utg.omr. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk (bet. 2010/11:MJU2). Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat dessa insatser har haft och vilka problem och möjligheter som finns när det gäller den fortsatta utvecklingen (se Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion, 2010/11:RFR1). Utskottet har funnit att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Av redovisningen framgår att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel har uppnåtts. Däremot har inte målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad som ekologisk liksom målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion ska vara ekologisk 2010 uppnåtts. Frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 bör, enligt utskottets mening, analyseras vidare. I väntan på att en sådan analys genomförs kan de nuvarande målen kvarstå. Det framgår av Landsbygdsprogram för 20072013 (bet. 2011/12:MJU2) att den ekologiska produktionen i är stor i ett internationellt perspektiv. Den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Genom axel 2 i landsbygdsprogrammet kan brukare av och betesmark få ersättning för ekologisk odling eller ekologisk djurhållning respektive resursbevarande produktion med ekologisk inriktning, om de uppfyller villkoren för ekologiska produktionsformer. Omfattande revideringar gjordes av landsbygdsprogrammets axel 2, vilket har inneburit höjda ersättningsnivåer både för de befintliga insatserna och för fyra nya insatser. De ersättningar som har reviderats omfattar framför allt insatser för förbättrad vattenkvalitet och insatser för bevarande av biologisk mångfald i ängs- och betesmarker samt ersättning för certifierad ekologisk produktion. Dåvarande jordbruksministern har redovisat att den kraftigaste stimulansåtgärden för ekologisk produktion som vi har är den miljöersättning för ekologiska produktionsformer som finns inom ramen för landsbygdsprogrammet där vi betalar ut ca till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion (svar på interpellation 2007/08:80). För offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel är det främst offentliga aktörer som har ett ansvar att ställa krav i samband med upphandlingar. Det är viktigt att beslutsfattare på lokal och regional nivå ger sina tjänstemän mandat och medel att köpa in ekologiska livsmedel. Regeringen ser dock inte att det bara är genom statliga ekonomiska åtgärder som man kan och ska verka för en ökad produktion och konsumtion av ekologiska produkter. Utvecklingen måste komma från de aktörer som verkar på marknaden, och konsumenternas efterfrågan är helt avgörande för utvecklingen. Av regleringsbrev framgår att av anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får avse åtgärder i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Vidare får anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket användas för försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion. I landsbygdsprogrammet för åren 20072013 finns mål för den ekologiska produktionen som till stor del motsvarar produktionsmål. Huvuddelen av de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionens miljöeffekter finansieras via landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar att staten finansierar och genomför insatser i syfte att utveckla och effektivisera den ekologiska produktionen (bet. 2010/11:MJU2). Insatserna görs i form av forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen. Framsteg som görs inom ekologisk produktion när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör, enligt utskottets mening, fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i det svenska klimatet. Antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning ökar. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel (bet. 2011/12:MJU2). Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Enligt statistik nådde den ekologiska produktionen inte upp till de tidigare gällande målen, och den inhemska efterfrågan är betydligt större än produktionen, vilket innebär omfattande import av ekologiska livsmedel. Genom beslut uppdrog regeringen till att analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion i det kommande landsbygdsprogrammet för åren 20142020. ska utreda samt föreslå åtgärder som behövs för ekologisk produktion. I tillämpliga delar ska uppdraget utföras efter samråd med berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska redovisas som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram i enlighet med verkets regleringsbrev för , dvs. Utskottet har tidigare uttalat (2010/11:MJU16) att marknaden för ekologiska produkter kommer att kunna utvecklas på egna villkor och välkomnar en ökad marknadsanpassning av den ekologiska produktionen. Motionerna 2011/12:MJ238 (MP) och 2011/12:MJ282 (V) yrkande 4 bör med vad som anförts och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av reglerna för landsbygdsstöd för biogassatsningar (S). Jämför särskilt yttrande 1 (S, V). Regeringen behöver enligt kommittémotion 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 8 se över och komplettera reglerna för landsbygdsstöd för biogassatsningar. Det finns stödmöjligheter via landbygdsprogrammet men för många lantbrukare har investeringar i tillkommande infrastruktur, som ledningar till uppgraderingsanläggningar, blivit ett hinder. I det förslag till ändrat landsbygdsprogram som bereds ökas anslaget för biogas, vilket bör möjliggöra att sådana investeringar kommer på plats. När det gäller frågan om att underlätta etableringen av mindre biogasanläggningar erbjuder Landsbygdsprogram för 20072013 stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion (bet. 2010/11:MJU12). Regeringen har beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga för perioden 20102013. Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden (prop. 2010/11:1 utg.omr. Den har också ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå (bet. 2010/11:MJU2). Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet ingår frågan om stöd till biogasanläggningar i regeringens och de statliga myndigheternas arbete med regelförenklingar. ser kontinuerligt över stödhanteringen och driver projekt tillsammans med länsstyrelserna. Man arbetar bl.a. med att förenkla ansökningsförfarandet och ärendehanteringen. Som ett led i regeringens arbete med att ska bli oberoende av fossila bränslen har ett förslag till biogasstrategi tagits fram (ER 2010:23). Den sektorsövergripande biogasstrategin redovisades . Förslaget till biogasstrategi har utarbetats av i samråd med och . Enligt förslaget prioriteras i första hand de substrat som innebär att kretsloppet kan slutas, dvs. Biogasproduktion ur gödsel kompenseras för sin klimat- och miljönytta med ett särskilt produktionsstöd eller en s.k. metanreduceringsersättning på /kWh producerad energi från stallgödsel. Vidare föreslås att får i uppdrag att utreda vidare hur tilläggsersättningen inom miljöersättningen för vallodling kan omfatta även vall som används till biogasproduktion. Strategin spänner över allt från insamling av matavfall, samhällets avfallsströmmar, styrmedel i energipolitiken och växtnäringsåterföring till transportinfrastruktur. I den tvärsektoriella biogasstrategin identifieras olika gemensamma prioriteringar och flaskhalsar. Enligt uppgift från har rapporten och de 30 konkreta förslag och slutsatser som myndigheterna redovisade remissbehandlats. Förslagen och slutsatserna har stor spännvidd, inte bara i fråga om graden av konkretion och politikområde, utan också när det gäller vilken målgrupp slutsatserna vänder sig till. Flera av förslagen har också sådan karaktär att de inte är unika för biogas utan kan ses som allmänt främjande av förnybar energi, t.ex. förslaget att införa ett system för nettodebitering av grön el. Flertalet av förslagen och slutsatserna har helt eller delvis tillvaratagits i diverse relevanta processer inom de departement eller myndigheter som berörs. Av budgetpropositionen framgår att 23 biogasanläggningar hade beviljats investeringsstöd med ett totalt belopp om ca (prop. 2011/12:1 utg.omr. Energiproduktion från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Trenden är att jordbruksprodukter såsom halm, blast och gödsel alltmer används till bioenergiproduktion. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå, och en stadig uppgång av ansökningar noteras. Det finns möjlighet inom landsbygdsprogrammet att ge stöd till biogasanläggningar som även omfattar uppgraderingsanläggningar och vissa ledningar, dvs. Det är enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet och i länsstyrelserna som gör prioriteringar mellan olika ansökningar och om vad som ska omfattas av stödet. Stöd till biogasanläggningar riktar sig till jordbruksföretag och kan ges i landsbygdsprogrammet inom åtgärderna Modernisering av jordbruksföretag och Diversifiering av jordbruksföretag. Det måste finnas en koppling till jordbruksföretaget; en gräns har därför dragits som innebär att ledningar som mer är att betrakta som viktiga för infrastrukturen inte omfattas. Med stöd av 8 a § förordningen om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder (2007:481) har utformat en nationell genomförandestrategi för investeringar i biogasanläggningar. Enligt strategin ingår anslutningsledningar som komponenter i produktionsprocessen, och de är därmed stödberättigade. Som utskottet har redovisat beslutade regeringen om ändringar av landsbygdsprogram. Ändringen innebär även att biogasproduktion hanteras under gruppundantagsförordningen [(EG) nr 800/2008] och inte längre under förordningen om stöd av mindre betydelse [(EG) nr 1998/2006], vilket betyder en väsentligt högre stödnivå. Programändringen har skickats till kommissionen för godkännande, vilket förväntas ske , och först därefter kan tillämpa de beslutade ändringarna. Utskottet anser att motion 2011/12:MJU376 (S) yrkande 8 i allt väsentligt tillgodosetts med vad som anförts. Motionen bör därför lämnas utan vidare åtgärd i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utveckla våtmarker (V). Jämför reservation 5 (V). Enligt kommittémotion 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 5 delvis bör lantbrukare uppmuntras att där det lämpar sig utveckla våtmarker som ska kunna fånga upp näringen. Jordbrukssektorn bör områdesvis genom t.ex. våtmarker, dammar, musselodlingar och syresättning åläggas att reducera bidraget av närsalter till havet utifrån sin andel av den totala belastningen. Enskilda jordbrukare bör kunna välja de metoder som ger störst miljönytta oavsett var i systemet insatserna görs. Inom ramen för Landsbygdsprogram för 20072013 finns möjlighet att få ersättning för anläggning och restaurering av våtmarker och våta marker och för skötsel av dessa. Ersättning ges inom åtgärden Biologisk mångfald och kulturmiljöer i betesmarker, slåtterängar och våtmarker för en del av kostnaderna för att etablera eller restaurera våtmarker i jordbrukslandskapet. Våtmarken ska bevaras . Ersättning för skötsel av våtmarker kan ges till våtmarker som har anlagts eller restaurerats 2007 eller . För att upprätthålla en hög miljönytta i våtmarken krävs röjning av sly, underhåll och vid behov byte av rör och brunnar, rensning av in- och utlopp, att oönskad vegetation på dammvallar tas bort och att vattenväxter, t.ex. vass och kaveldun, skördas samt att växtmaterialet tas bort. Dammvallar, brunnar och andra anläggningar som är nödvändiga för att bevara våtmarkens funktion ska underhållas. Det är förbjudet att gödsla, sprida kemiska växtskyddsmedel och kalka i en våtmark. Fisk- och kräftodling i våtmarker kan förbjudas. Vidare betalas ersättning ut för att anlägga skyddszoner på erosionsbenägen mark som inte ligger i anslutning till vattendrag, t.ex. runt dräneringsbrunnar. Utöver detta finns ett särskilt stöd till att anlägga fosforreducerande dammar som är något annorlunda utformade än våtmarker. Anläggningen av dammar för sedimentation av fosfor ger en möjlighet att avskilja sådan fosfor som förlorats från åkermarken. Dessa dammar har en mindre yta än vanliga våtmarker och utformas så att partiklar kan sedimentera för att motverka att bottenmaterialet slammar upp och transporteras ut. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23) genomfördes tre större ändringar av landsbygdsprogrammets axel 2. Ytterligare medel tillfördes axel 2 för perioden 20102013 som ett led i genomförandet av den s.k. hälsokontrollen. Dessa medel har riktats mot insatser för att förbättra vattenkvaliteten, bl.a. genom att öka anläggningstakten av våtmarker. Förstärkningen omfattar också den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker. Resultatet har blivit att arealen ängs- och betesmarker har ökat något . Dessutom höjdes ersättningsnivåerna inom axel 2 genom omprioriteringar mellan programmets insatser. Syftet med motion 2011/12:MJ282 (V) yrkande 5 delvis bör med det anförda i allt väsentligt vara tillgodosett. Motionen kan därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att byggande och underhåll av skogsbilvägar bör inordnas i landsbygdsprogrammet (C). Enligt motion 2011/12:MJ428 av och (båda C) bör behovet av att bygga och underhålla skogsbilvägar inordnas i landsbygdsprogrammet. En viktig samverkan mellan skogsägare när det gäller terrängtransporter i skogen sker oftast genom byggande av skogsbilvägar. Detta är en mycket angelägen miljöåtgärd då den minskar den totala transportlängden och även den skogsareal som tas i anspråk för vägar i skogen. Det är ett angeläget allmänt samhällsintresse att åtgärder som att bygga och underhålla skogsbilvägar inordnas i landsbygdsprogrammet, och att stöd betalas ut för denna samverkan. är skyldig att i vissa angivna fall avslå en ansökan om avverkningstillstånd i samband med tillståndsprövningen, t.ex. om återväxten inte kan tryggas, om avverkningen avser skog på mark som i genomsnitt inte kan producera virke per hektar samt avverkning för byggande av skogsbilväg, om nyttan av vägen för skogsbruket inte motsvarar kostnaden för den eller om den inte kan passas in i en vägnätsplan (bet. 2009/10:MJU28). Den fråga som tas upp i motionen kan komma att beaktas i det tidigare nämnda arbetet inför nästa landsbygdsprogram för perioden 20142020. De legala förutsättningarna för landsbygdsprogrammet under kommande programperiod är ännu inte på plats. När det gäller utformningen av ett framtida svenskt landsbygdsprogram kommer att avrapportera ett uppdrag att utarbeta ett tekniskt underlag som stöd i programarbetet. Det kommer dock inte vara ett färdigt programförslag, bl.a. beroende på att varken legala eller finansiella förutsättningar för programmet ännu är slutförhandlade. Arbetet med att utforma dessa regelverk pågår , bl.a. granskas kommissionens förordningsförslag i den aktuella rådsarbetsgruppen och i . Därefter kommer också mer detaljerade regelverk att utvecklas i form av s.k. genomförandeakter och delegerade akter. Frågan om ett eventuellt stöd till skogsbilvägar i ett kommande landsbygdsprogram kommer, precis som andra frågor om programinnehåll på detaljerad nivå, att diskuteras och vägas mot andra angelägna satsningar i ett senare skede när arbetet med lagstiftning och budgetförutsättningar kommit längre. Utskottet föreslår att motion 2011/12:MJ428 (C) lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om tillagningskök, offentlig upphandling samt ekologisk och närproducerad mat (MP). Jämför reservation 6 (MP, V). I motion 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 17 anförs att ett stort problem är den kontinuerliga nedläggningen av tillagningskök i skolor, på sjukhus och äldreboenden. Köken stängs och ersätts med mottagningskök där färdiglagad mat bara värms upp före servering. I stället lagas maten i stora industrianläggningar och den färdiglagade maten transporteras långa sträckor. Tillagningsköken behövs för att man ska kunna välja närproducerade råvaror. har drivit förslag om skolkökslyft och att man i den offentliga upphandlingen ska ställa krav som gynnar lokal matproduktion. Genom beslut uppdrog regeringen åt att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Satsningen ska utgå från den nya skollagens (2010:800) bestämmelse om näringsriktig skolmat (10 kap. 10 §). I uppdraget ingår att utforma en informationssatsning om näringsriktig skolmat och målgruppsanpassade utbildningar till ansvarig personal inom skolkök samt till kostchefer, konsulter och ansvariga för upphandling av mat i kommunerna. Syftet med utbildningen ska vara att stärka arbetet med näringsriktig mat och skolmåltidens utformning. Även privata aktörer ska ges möjlighet att gå utbildningen. Uppdraget ska slutredovisas . En utvärdering av utbildningsinsatserna ska ingå i slutredovisningen. ska också i samband med årsredovisningen lämna en rapport om hur uppdraget genomförts. Landsbygdsministern har uttalat (svar på interpellationerna 2009/10:72 och 86) att det är angeläget att barn och gamla ska få bra mat i skolan och i särskilda boenden. Bra offentlig mat är också ett av fem prioriterade områden i regeringens vision det nya matlandet.