bet · GZ01AU6 · 2012-03-06 00:00:00 — 2011/12:AU6 Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3). I ärendet behandlas också följdmotioner med anledning av skrivelsen och motioner om vissa relaterade frågor som väckts under den allmänna motionstiden /12. Totalt 32 motionsyrkanden behandlas. I skrivelsen redogör regeringen för jämställdhetspolitikens inriktning 20112014. De jämställdhetspolitiska insatser som redovisas innebär en fortsatt satsning som syftar till att fullfölja reformarbetet mot bakgrund av kunskap och erfarenhet av den särskilda jämställdhetssatsningen föregående mandatperiod. Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. De områden som har högst prioritet är att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer och prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Fortsatta insatser för en jämställd arbetsmarknad och jämställdhet i skolan är andra prioriterade områden. Utskottet framhåller i sitt ställningstagande värdet av en sammanhållen satsning för att hantera de problem som finns i fråga om bristande jämställdhet. Utskottet uttalar sitt stöd för regeringens inriktning av jämställdhetspolitiken och välkomnar att regeringen avser att återkomma till 2012 med en redovisning av genomförda insatser och resultat. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Företrädarna för Socialdemokraterna, följer upp sina motioner med totalt 12 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitiska mål, utgångspunkter m.m. 2011/12:A2 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4 i denna del och 2011/12:A303 av och (båda C). Reservation 1 (SD) 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkandena 24, 2011/12:A367 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (S, V) Reservation 4 (SD) Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:A274 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 5 (S, MP, V) Kvotering i bolagsstyrelser m.m. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del, 2011/12:A211 av (FP), 2011/12:A296 av (M) och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 6 (S, MP, V) Reservation 7 (SD) 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 710 och 2011/12:A2 av (SD) yrkande 4 i denna del. Reservation 8 (S, MP) Reservation 9 (SD) Våld och hot m.m. 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena och 2011/12:A2 av (SD) yrkandena 3 och 5. Reservation 10 (S, MP) Reservation 11 (SD) Övriga frågor om jämställdhet 2011/12:A1 av m.fl. (S) yrkandena 6, 11, 15 och 16. Reservation 12 (S, MP) 2011/12:A290 av och (båda S). Skrivelse 2011/12:3 lägger skrivelse 2011/12:3 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (M), (MP), (SD), (V), (FP), (C), (KD) och (S). I detta ärende behandlas regeringens skrivelse Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3). Betänkandet behandlar också följdmotioner med anledning av skrivelsen och motioner som avser näraliggande frågor och som väckts under den allmänna motionstiden . I det följande refereras motionerna utan angivande av årtal (2011/12). I skrivelsen redogör regeringen för jämställdhetspolitikens inriktning 20112014. Grunden för prioriteringarna på området lades under den förra mandatperioden, då en kraftig resursförstärkning till jämställdhetspolitiken möjliggjorde insatser inom ett brett fält.1[ Under 20072010 tillfördes jämställdhetspolitiken medel motsvarande , vilket innebar en tiodubbling av resurserna till området. I Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234) lämnades en redogörelse för satsningens inriktning och anslagets användning.] De jämställdhetspolitiska insatser som redovisas i skrivelsen innebär en fortsatt satsning som syftar till att fullfölja reformarbetet mot bakgrund av kunskap och erfarenhet av den särskilda jämställdhetssatsningen föregående mandatperiod.2[ Enligt budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr.13) avser regeringen att återkomma med en samlad redovisning av jämställdhetssatsningen 20072010.] Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. Insatserna genomförs mot bakgrund av det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv och de fyra delmålen jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och eliminering av mäns våld mot kvinnor. Jämställdhetsintegrering är även i fortsättningen regeringens huvudsakliga strategi för att nå de jämställdhetspolitiska målen, tillsammans med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. Av skrivelsen framgår att det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering bör ske med utgångspunkt i en plattform som grund för insatser på nationell, regional och lokal nivå. Plattformen bör enligt regeringen innehålla en ny plan för arbetet med jämställdhetsintegrering i (20112015), ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter, stöd till jämställdhetsintegrering på regional nivå, kvalitetssäkring av utvecklingen av jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting och fortsatta insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. De områden som även i fortsättningen har högst prioritet är att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer och prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Fortsatta insatser för en jämställd arbetsmarknad och jämställdhet i skolan är andra prioriterade områden. Jämställdhetspolitiska mål, utgångspunkter m.m. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor med anknytning till jämställdhetspolitiska mål, jämställdhetspolitiska utgångspunkter, m.m. Utskottet föreslår att motionerna avslås. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande 1 (V). beslutade att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257).3[ Målet ersatte det tidigare målet Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290).] Man beslutade även om fyra delmål för jämställdhetspolitiken: Jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Mot bakgrund av att den tidigare enhetliga verksamhetsstrukturen utgick beslutade 2008 att det tidigare målet för politikområdet skulle upphöra men ersättas av ett likalydande mål för jämställdhetspolitiken, nämligen att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:46). I skrivelsen konstateras att är ett föregångsland internationellt när det gäller jämställdhet, men att könsskillnader består på flera områden. I skrivelsen betonas att har en arbetsmarknad där förutsättningarna för kvinnors och mäns deltagande är förhållandevis goda. Sysselsättningsgraden för kvinnor är dock lägre än för män. Genomsnittlig sysselsättningsgrad 2010 var för kvinnor () mot för män i samma åldersgrupp. Den genomsnittliga arbetslösheten 2010 var för män och för kvinnor. Kvinnor arbetar dessutom deltid i högre grad och står för merparten av det obetalda hemarbetet. som sysselsättningsgraden för kvinnor är hög består löneskillnaderna. Vid en korrigering av lönerna för olika lönepåverkande faktorer såsom yrke, utbildning, ålder, sektor och arbetstid uppgår kvinnors månadslön till av männens. Det finns därmed en oförklarad löneskillnad som kan bero på faktorer som t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet. Oförklarade löneskillnader är inte samma sak som osakliga löneskillnader eller diskriminering, men kan vara ett tecken på att sådant förekommer. Löneskillnaden mellan kvinnor och män brukar förklaras med att den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av en ovanligt stor könsmässig segregering jämfört med andra länder. Kvinnor arbetar oftare än män i yrken med låga löner t.ex. i den offentliga sektorn där lönerna i genomsnitt är lägre än i den privata sektorn. Lönen är också grunden för ersättning från sjuk- och föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen och för framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden återspeglas därför även i dessa system. I skrivelsen framhålls också att det finns könsskillnader i utbildningsresultat. Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja, U 2008:0) konstaterade i sitt betänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) bl.a. att programvalen till gymnasieskolan följer könsstereotypa mönster. Endast 3 av 17 nationella program uppvisar en könsfördelning i intervallet . Pojkar får i genomsnitt sämre betyg än flickor i skolan. I skrivelsen anförs även att kvinnors utbildningsnivå i genomsnitt är högre än männens. Av dem som tog examen i högskolan /09 var kvinnor, vilket kan jämföras . Av skrivelsen framgår även att kvinnor lever än män men har högre ohälsotal. Kvinnors medellivslängd var 2010 och männens . Kvinnor har i större utsträckning sämre hälsa och har större sjukfrånvaro men lever . har ungdomsgenerationen haft en sämre hälsoutveckling än övriga grupper, framför allt när det gäller den psykiska ohälsan som har ökat markant, främst bland unga kvinnor. I skrivelsen anförs även att det råder könsbalans i politiken men inte i näringslivet. Näringslivets toppositioner är de mest mansdominerade i samhället. har det skett en liten ökning av andelen kvinnliga ledamöter i bolagsstyrelserna, men förändringen går mycket långsamt. I skrivelsen konstateras även att mäns våld mot kvinnor utövas i nära relationer. av dem som misstänkts för misshandel av kvinnor är män, och våldet sker främst i en nära relation. Statistik från (Brå) visar att unga kvinnor är särskilt utsatta för våldtäkt och sexuella övergrepp. I genomsnitt dödas 20 kvinnor i av en närstående. När det gäller de jämställdhetspolitiska målen konstateras att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Inriktningen som styr regeringens politik anges, även i fortsättningen, i de fyra delmålen: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och mäns våld mot kvinnor ska upphöra. (SD) begär i följdmotion A2 yrkande 1 ett tillkännagivande om de allmänna utgångspunkterna för jämställdhetspolitikens inriktning. Motionären ser med oro på pojkars generellt sämre betyg i skolan och mäns underrepresentation i högskolan. Kvinnors sämre hälsa är också ett allvarligt hot mot jämställdheten. Regeringen bör enligt motionären presentera konkreta förslag för jämställdhet i skola och högskola och på arbetsmarknaden. Regeringen bör även presentera åtgärder för att bekämpa otrygghet, förhindra sexualbrott mot unga och stävja hedersrelaterat våld. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om de jämställdhetspolitiska målen. Enligt motionären är det övergripande jämställdhetsmålet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv alltför snävt definierat. Motionären vill se ett jämställt samhälle där alla medborgare har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter till eget val av utbildning och arbete. I yrkande 4 i denna del anförs det att könsrelaterat våld är ett av de största jämställdhetspolitiska problemen. Begreppet mäns våld mot kvinnor är emellertid snävt eftersom det exkluderar kvinnors våld mot män och våld i samkönade relationer. Motionären föreslår följaktligen begreppet könsrelaterat våld. Det könsrelaterade våldet ska dessutom beläggas med högre straff än . Straffen ska skärpas, resurser tillföras och lagstiftningen utvidgas för att på ett tydligare sätt än beivra könsrelaterat våld. och (båda C) begär i motion A303 ett tillkännagivande om att arbeta fram en rapport som belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som beslutat om. Utskottet vill inledningsvis betona att det välkomnar den fortsatta ambitiösa satsning som regeringen gör på jämställdhetsområdet. Det reformarbete som initierades under den förra mandatperioden kan nu fullföljas, och hållbarheten i de åtgärder som genomförts kan säkerställas. beslutade att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) som föregick beslut underströk regeringen de strukturella och ojämlika maktförhållandena mellan kvinnor och män och att dessa förhållanden måste förändras. Målet ersatte det tidigare målet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden som fastställdes i samband med propositionen Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290). Det nya övergripande målet innebar att maktbegreppet gavs en central betydelse. Regeringen framhöll i proposition 2005/06:155 att makt skulle förstås i den meningen att kvinnor och män skulle ha samma rätt, förmåga och möjligheter att forma samhället och sina liv. Begreppet understryker också att kvinnor och män ska ha lika mycket makt och maktresurser av samma slag och på samma områden. Utskottet noterar att (SD) i sin följdmotion väcker förslag om åtgärder för att bl.a. förbättra jämställdheten i skola och högskola och på arbetsmarknaden och bekämpa sexualbrott och hedersrelaterat våld. Motionären föreslår också att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv ersätts med formuleringen att alla medborgare ska ha samma rättigheter, skyldigheter, möjligheter och självval till utbildning och arbete. Utskottet konstaterar följaktligen att motionären vill ta bort begreppet makt, som sågs som centralt för jämställdheten när det infördes och som explicit uttrycks i det övergripande målet. Motionären vill dessutom ersätta begreppet mäns våld mot kvinnor med begreppet könsrelaterat våld. Utskottet vill med anledning av detta påminna om att i sin budgetmotion föreslog att anslaget särskilda jämställdhetsåtgärder tas bort med motiveringen att anslaget inte bedömdes resultera i någon vettig avkastning åt det svenska folket (bet. 2011/12:AU1). Att i ena stunden vilja ta bort det särskilda jämställdhetsanslaget för att i nästa stund föreslå åtgärder för ökad jämställdhet är en ekvation som inte går ihop. En aktiv politik behövs, och till det behövs resurser. Utskottet konstaterar att det finns stora brister i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män. Mycket återstår när det gäller exempelvis kvinnors och mäns möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet, liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är den mest akuta jämställdhetsfrågan . Enligt (Brå) utgör män av dem som misstänkts för misshandel mot kvinnor, och våldet sker främst i en nära relation.4[ (Brå), Nationella trygghetsundersökningen 2010. Om utsatthet, trygghet och förtroende. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en återkommande nationell frågeundersökning om befolkningens () utsatthet för brott, trygghetsupplevelse, förtroende för rättsväsendet och erfarenheter av kontakter med rättsväsendet. Underlaget utgörs av telefonintervjuer med närmare 14 000 personer.] Att bekämpa mäns våld mot kvinnor, men även hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer, liksom prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste ha fortsatt hög prioritet. Utskottet välkomnar följaktligen det fortsatta målmedvetna och framåtsträvande arbete som regeringen utför på jämställdhetsområdet. Det reformarbete som initierades under den förra mandatperioden kan nu fullföljas, och hållbarheten i de åtgärder som genomförts kan säkerställas. Genom att beslutat att även under innevarande mandatperiod tilldela jämställdhetspolitiken extra medel kan ett ambitiöst utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden även i fortsättningen. Utskottet utgår från att regeringen i samband med denna satsning beaktar de brister som finns i jämställdheten och som belyses i motion A303 (C). Det finns därmed inte skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motion A303 (C), som avstyrks. Mot bakgrund av det anförda avstyrks även motion A2 (SD) yrkandena 1, 2 och 4 i denna del. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om jämställd arbetsmiljö. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I skrivelsen konstateras att kvinnors sjukfrånvaro är högre än mäns. Trots att kvinnors sjukfrånvaro är högre beviljas kvinnor arbetsskadelivränta i betydligt mindre utsträckning än män. För att stödja handläggning av dessa fall har fått ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (dnr UJ2010/2268/JÄM). har fått i uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv utveckla kunskap och belysa frågan om hot och våld i skolan, inom vården och omsorgen och bland offentliganställda som i sin tjänsteutövning berörs av hot och våld (dnr A2011/881/ARM). har också regeringens uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (dnr 2011/2209/ARM). Satsningen omfattar kunskapsinhämtning, information, utbildning av inspektörer och genomförande av en nationell tillsynsaktivitet. Socialdemokraterna begär i följdmotion A1 yrkande 1 ett tillkännagivande om att ta fram metoder i syfte att stärka kvinnors arbetsmiljö. Dubbelt så många kvinnor som män får belastningsskador på jobbet. Huvudorsaken är att kvinnor har mer ensidiga arbetsuppgifter och att de mer sällan än män kan bestämma över sin arbetstakt. En annan orsak är att arbetsredskapen ofta är utformade för att passa en genomsnittlig man, vilket ökar risken för belastningsskador hos kvinnor. Tillsammans med arbetsmarknadens parter bör ett projekt initieras för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Utskottets utgångspunkt är att förhållandena i arbetslivet påverkar människors hela livssituation. Därför är det viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv så att människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det efter sina förutsättningar. Som utskottet tidigare poängterat (i t.ex. bet. 2010/11:AU3) är insatser för att förbättra arbetsmiljön särskilt betydelsefulla. De minskar utanförskapet genom att motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde, men de bidrar också till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. Utskottet vill också slå fast att förhållandena i arbetsmiljön är en viktig jämställdhetsfråga. Kvinnor svarar för en större andel av sjukfrånvaron än män.5[ , 2012. Korta arbetsskadefakta nr 1/2012. Kvinnors arbetsmiljö.] Fler kvinnor än män tvingas av hälsoskäl lämna sina jobb . Skador i leder och muskler ligger bakom av kvinnors anmälda arbetssjukdomar och är den främsta orsaken till sjukfrånvaro och utslagning från arbetslivet. Det medför stora kostnader för samhället, företag och individer. Mot bakgrund av dessa problem välkomnar utskottet regeringens satsning på kvinnors arbetsmiljö. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och förbättra kvinnors arbetsmiljö. Syftet är att öka kunskaperna om kvinnors arbetsmiljö och förebygga ohälsa och utslagning på grund av belastningsskador. Flera stora nationella tillsynsinsatser ska genomföras. Inom ramen för satsningen kommer att samla och sprida kunskap om hur belastningsskador kan förebyggas. Det sker genom kommunikationsinsatser, seminarier och konferenser. Bättre inspektionsmetoder ska utvecklas för att tidigt upptäcka och förebygga riskerna för belastningsskador. Uppdraget ska redovisas i en slutrapport . Utskottet noterar att även fått i uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv studera frågan om hot och våld i skolan, inom vården och omsorgen och bland offentliganställda som i sin tjänsteutövning berörs av hot och våld (dnr A2011/881/ARM) och att fått ett uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (dnr UJ2010/2268/JÄM). Beredningen av dessa utredningar bör avvaktas innan ställningstaganden om fortsatta satsningar på området görs. Med hänvisning till detta kan något initiativ inte anses behövligt. Motion A1 (S) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om en jämställd arbetsmarknad och relaterade frågor. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservationerna 3 (S, V) och 4 (SD). I skrivelsen framhålls att jobb och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjlighet att utvecklas och försörja sig. Det råder dock alltjämt olika villkor för kvinnor och män när det gäller att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet. Det råder också olika villkor för könen i fråga om möjligheterna att förena arbete och familj. Det visar sig bl.a. i löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivning, förutsättningar för utnyttjande av föräldraförsäkringen och underrepresentation av kvinnor i ledande befattning. För att komma till rätta med dessa brister krävs flera samordnade och långsiktiga åtgärder. Under förra mandatperioden lades grunden i regeringens strategi för en jämställd arbetsmarknad. Den innehåller ett stort antal åtgärder inom strategiska områden för att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet och för att främja jämställda villkor för entreprenörskap, ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetsvillkor. I skrivelsen betonas att lika lön för lika eller likvärdigt arbete mellan kvinnor och män är centralt i sammanhanget, liksom kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattandet. En annan viktig fråga är kvinnors högre sjukskrivningstal och orsaken till det, och den effekt det får på kvinnors ekonomiska förutsättningar i ett livscykelperspektiv. En näraliggande fråga i det sammanhanget är kvinnors deltidsarbete frivilligt eller ofrivilligt eftersom deltidsarbete och sjukskrivningar leder till sämre ekonomi och lägre pension. Socialdemokraterna begär i följdmotion A1 yrkande 2 ett tillkännagivande om att lagstifta om rätt till heltid. Enligt Socialdemokraterna är heltidsarbete en självklarhet för de flesta män, medan kvinnor fortfarande ofta tvingas acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på.