bet · GZ01FöU8 · 2012-05-28 00:00:00 — EU:s roll i internationell krishantering har förstärkts markant , och antalet militära och civila insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) fortsätter att öka. GSFP är en integrerad del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Utskottet anser att även i fortsättningen aktivt bör bidra till såväl den konceptuella som den operativa utvecklingen av GUSP och driva på utvecklingen av EU som en global aktör. Utskottet delar regeringens uppfattning att medverkan och ledarskap i EU:s stridsgrupper innebär att tar ansvar för freden och säkerheten i och utanför vårt närområde. Stridsgruppens snabbinsatsförmåga bidrar till EU:s möjligheter att hantera kriser och stärker EU som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Utskottet förutsätter att även i fortsättningen kommer att informeras kontinuerligt om stridsgruppens utveckling och användning. Det är utskottets uppfattning att EU:s militära och civila krishanteringskapacitet där stridsgruppen kompletterar unionens diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiska verktyg bidrar till FN:s och det övriga internationella samfundets förmåga att agera snabbt och effektivt vid svåra humanitära kriser såväl i EU:s närområde som på mer avlägsna platser. Det är, enligt utskottet, angeläget att EU:s stridsgrupper vid behov även kan ställas till förfogande om FN så efterfrågar. Utskottet vill framhålla att , med ansvar som ramnation, ska betona viken av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet och resolution om sexuellt våld mot civila i konflikter. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2011/12:84 anger att åtagande i EU:s stridsgrupper, i fråga om beredskap och eventuella insatser, finansieras inom oförändrade anslagsramar. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att försvarsutskottet tillstyrker regeringens förslag till riksdagsbeslut i proposition 2011/12:84 och avstyrker motion 2011/12:Fö8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (C). Avvikande mening om nordisk stridsgrupp 2015 (MP, V) (MP) och (V) anför: har ett nära militärt förhållande till EU. Vi har varit med och satt upp stridsgrupper som stått i beredskap halvårsvis. och menar att inte ska delta i EU:s stridsgrupper då det är ett led i EU:s fortsatta militarisering. är officiellt fortfarande militärt alliansfritt men har bl.a. genom sina åtaganden i EU:s stridsgrupper frångått sitt gamla krav på att militära insatser från sida alltid ska föregås av ett FN-mandat. Dessutom har det tidigare visat sig att ett deltagande och ett ramansvar blir en mycket kostsam historia. Erfarenheterna från framför allt NBG 2008, men även NBG 2011, visar att kostnaderna har en tendens att rusa iväg. Det är dessutom organisatoriskt betungande för både grundorganisationen och insatsorganisationen att leda och delta i en stridsgrupp. Det är något som kan påverka bl.a. den personalrekrytering som pågår inom Försvarsmakten och som har visat sig vara mycket besvärlig. Mot den bakgrunden bör avstå från att leda och delta i en av EU:s stridsgrupper . Vi föreslår att försvarsutskottet inte tillstyrker proposition 2011/12:84 och tillkännager för regeringen vad som ovan anförts. Avvikande mening om nordisk stridsgrupp 2015 (SD) (SD) anför: medlemskap i och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har fått som praktisk följd att gradvis har förlorat sin alliansfrihet som syftar till neutralitet i händelse av krig. I försvarsbeslutet avgavs en ensidig solidaritetsförklaring till övriga EU-länder samt och . Även om försvaret är en mellanstatlig fråga inom EU finns det en rörelseriktning mot överstatlighet. Inom försvarsmaterielområdet talas det från försvarsdepartementets sida alltmer om pooling & sharing och gemensamt ägande. Vårt försvar planeras i realiteten för att tillsammans med NATO angripa och fiender globalt. EU:s stridsgrupper sätts i insats av EU, och medlemsländerna har tio dagars veto att hålla inne sitt truppbidrag. Allt pekar på att det svenska engagemanget i EU:s stridsgrupper är en övergångsfas innan vi hamnar i ett gemensamt EU-försvar. Det är en tidsfråga innan EU kommer att föreslå att försvaret blir överstatligt med EU-kommando. Den nordiska stridsgruppen har tillsammans med övriga militärexpeditioner utomlands utgjort en gökunge i försvarsbudgeten. anser att ska ha ett eget försvar skilt från EU, vilket innebär att vi inte ska delta i EU:s stridsgrupper. anser att i första hand ska ta ansvar för territoriella integritet, i andra hand för en nordisk gemensam territoriell integritet och i tredje hand för att möta internationella kriser genom att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser. Vi delar ambitionerna i Stoltenbergrapporten. försvar ska ledas av , men samarbetet med de nordiska grannländerna bör drivas så långt det går genom delat ansvar och resursmaximering. Nordefco är avgjort en bra början som kan leda till ytterligare, fördjupat samarbete. Jag föreslår att försvarsutskottet inte tillstyrker propositionen 2011/12:84 och tillkännager för regeringen vad som ovan anförts.