bet · GZ01KrU9 · 2012-04-23 00:00:00 — Vid generalförsamlingens möte kom länder överens om att de i fortsättningen endast skulle få nominera ett objekt per land och år. och har i uppdrag att lämna förslag på nomineringar av nya världsarvsobjekt till regeringen. Förslagen grundas på myndigheternas egna initiativ eller på initiativ av ägare eller förvaltare av kultur- eller naturobjekt eller av kommuner eller länsstyrelser där objekten är belägna. Regeringen har därefter att ta ställning till om nomineringsförslagen från myndigheterna ska föras vidare till . Det slutliga beslutet tas av . Utskottet framhöll vidare att är största skärgård och erbjuder en rik natur- och kulturmiljö. Utskottet delade motionärens uppfattning att det är angeläget att skydda och vårda denna miljö, så att den även ska kunna erbjuda rekreation för såväl fastboende som sommarboende och turister. Utskottet kunde dock inte ställa sig bakom motionärens krav att ska klassas som världsarv. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motion Kr299 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att låta pröva om flyttningen av stad kan föras upp på . I motion Kr293 anförs av (FP) att regeringen bör låta pröva om flyttningen av stad motiverar att flyttningen förs upp på . Utskottet behandlade en likalydande motion i betänkande 2010/11:KrU10 och redovisade bl.a. att världsarvskonvention syftar till att skydda fysiska kulturarv såsom byggnadsminnesmärken: arkitektoniska verk, monumentala skulpturer och målningar, element eller byggnadsverk av arkeologisk art, inskriptioner, grottbostäder samt flera företeelser tillsammans som är av särskilt stort universellt värde ur historisk, konstnärlig eller vetenskaplig synpunkt (artikel 1, konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv). Utskottet konstaterade att konventionen således svårligen är tillämplig på processer, vilket utskottet även tidigare konstaterat i betänkande 2008/09:KrU3. Utskottet vill framhålla att fortsatt följer utvecklingen i Malmfälten, även om det huvudsakliga ansvaret ligger på i . Vidare är representerat i den arbetsgrupp inom som har till uppgift att koordinera samarbetet för en effektiv handläggning av ärenden som rör vissa planerade förändringar i och . Här kan vidare nämnas att utskottet informerades av om det regeringsuppdrag som myndigheten har att under 20102012 i samarbete med , och driva uppdraget Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer. Inom uppdraget genomförs ett flertal processorienterade samverkansprojekt med kommuner, landsting och fastighetsägare som ska generera goda exempel på gestaltning av offentliga miljöer och ökad kunskap om samverkansprocesser. Ett av dessa samverkansprojekt är Gruvstadsparken i , det område av staden som ligger närmast gruvan, med bl.a. bostadsbebyggelse och flera kulturhistoriskt värdefulla miljöer och byggnader. Området ska omvandlas till en väl gestaltad och funktionell parkmiljö för kirunaborna. Området kommer successivt att flyttas och ändra karaktär i takt med markdeformationens utbredning och rum. Med det anförda avstyrks motion Kr293 (FP). Ålagillet som immateriellt världsarv Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att det skånska ålagillet ska föras upp på den svenska förteckningen över det immateriella kulturarv som ska presenteras för . och folkminnen har i uppdrag att utveckla arbetet med tillämpningen av konvention. och (båda SD) föreslår i motion Kr327 att regeringen bör föra upp det skånska ålagillet på den svenska förteckningen över det immateriella kulturarvet som ska presenteras för . Detta skulle enligt motionärerna sannolikt bidra till att öka den allmänna medvetenheten om ålens och ålafiskets utsatta situation. konvention om skydd av det immateriella kulturarvet syftar till att säkra respekten för och öka kunskapen om de immateriella kulturarvens betydelse. I konventionen definieras immateriella kulturarv som sedvänjor, framställningar, uttryck, kunskap och färdigheter som lokalsamhällen, grupper och i vissa fall enskilda personer erkänner som en del av sitt kulturarv. Endast immateriella kulturarv som är förenliga med de krav som ställs på ömsesidig respekt mellan lokalsamhällen, grupper och enskilda personer samt på hållbar utveckling omfattas av konventionens skydd. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17) anförde regeringen att konventionen bör ratificeras och föreslog att och folkminnen skulle tillföras under 20112013 till särskilda projektinsatser och åtgärder för att stärka insatserna för det immateriella kulturarvet. Detta blev också beslut (bet. 2010/11:KrU1, rksr. 2009/10:113). Regeringen beslutade att ratificera konventionen och gav och folkminnen i uppdrag att, som samordnande myndighet, utveckla arbetet med tillämpningen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet i . Uppdraget ska ske i samverkan med andra berörda aktörer och mot bakgrund av de remissvar som inkommit på institutets rapport av Förslag till nationellt genomförande av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Institutet ska lämna en delrapport av uppdraget och en slutrapport . Utskottet konstaterar att och folkminnen har i uppdrag att utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Motion Kr327 (SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om databasen . har beviljat utvecklingsstöd till databasen, . i (S) begär i motion Kr248 ett tillkännagivande om behovet av att stöttar utvecklingen av dataprogrammet och digitalteknik för att bevara kulturarvet. har mer än 400 användare och är därmed största datasystem för museer och museirelaterad verksamhet. Man behöver nu byta plattform för att anpassa till befintliga söksystem både nationellt och internationellt (Europeana) samt finna nya finansieringslösningar för att kunna driva vidare. Dataprogrammet har utvecklats av och är utformat för att passa små och medelstora institutioner och organisationer. Programmet har fått en betydande spridning i landet. Det finns fler än 400 användare bland museer, hembygdsföreningar m.fl. Med hjälp av blir museernas samlingar tillgängliga för en större publik. Föremål, fornlämningar, foton och arkivmaterial kan registreras och sökas i . har i olika omgångar stött projektet, då man beviljade ett utvecklingsbidrag på till för perioden 20112013. Utskottet vill peka på att vad gäller den statliga sektorn har regeringen gett i uppdrag att inrätta och driva ett samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet hos de statliga kulturarvsmyndigheterna och -institutionerna. Sekretariatet ska följa upp och utvärdera det arbete som sker utifrån den nationella strategin om digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet. Det ska även arbeta med frågor om standarder och system för digitalt bevarande samt för tillgängliggörande och användning i digitala miljöer, stå för utveckling och kompetensuppbyggnad inom området och vara ett stöd i myndigheternas, institutionernas och företagens arbete med att digitalisera och skapa digital tillgång till kulturarvet. Utskottet förutsätter att de erfarenheter och den kunskapsuppbyggnad som samordningssekretariatet bygger upp kan komma även aktörer utanför den statliga sektorn till del Motion Kr248 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om . anser inte att uppdraget till bör avbrytas till förmån för att ytterligare alternativ ska utredas. Jämför reservation 3 (S, V). I motion Kr297 förslår m.fl. (S) ett tillkännagivande till regeringen om (yrkande 11). Motionärerna anser att regeringen vid planeringen av renoveringen av inte tar sin utgångspunkt i verksamheten. Exempelvis kommer man inte att kunna ta emot internationella tillfälliga utställningar. Regeringen bör enligt motionärerna se över möjligheten till nybyggnation på tomten bakom den befintliga byggnaden för att dels skapa ett modernt i världsklass, dels se vilka möjligheter det finns att skapa ett design- och formmuseum. () fick i uppdrag av regeringen att upprätta ett byggnadsprogram för renovering och ombyggnad av på . SFV:s slutliga förslag för byggnadsprogram för renovering och ombyggnad av rapporterades till regeringen . I byggnadsprogrammet bedömde SFV att kan renoveras och byggas om till en fullt modern och miljöklassad museibyggnad med större möjlighet att visa de egna internationellt sett högt rankade samlingarna. Alla utställningssalar kan klimatiseras med ett flexibelt och resurseffektivt system. Det säkerställer att museet även i fortsättningen kan låna in konst från museer världen över. Genom att flytta ut funktioner som inte är publika från huvudbyggnaden blir i princip hela byggnaden tillgänglig för besökare. Själva publikytan ökar enligt SFV med . Regeringen beslutade att ge SFV i uppdrag att projektera inför renoveringen av . Evakueringen av samlingarna sker . Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att den planerade projekteringen inför renoveringen ska skjutas upp för att ytterligare alternativ ska utredas. Diskussionen kring renoveringen av har pågått . Utskottet anser att det förslag som SFV nu utarbetat ger förutsättningar för att utveckla ytterligare. Den publika ytan ökar och utställningslokalerna klimatiseras med ett flexibelt och resurseffektiv system, vilket ger större möjlighet att visa de egna samlingarna och säkerställer fortsatta inlån av konst från museer världen över. Det är därför mycket positivt att SFV nu fått i uppdrag att gå vidare med projektering inför renoveringen. Utskottet noterar vidare att kommer att låna lokaler på , i , vilket innebär att en publik närvaro i säkras . Vidare pågår ett aktivt samarbete med flera museer och konsthallar för att kunna visa konsten utanför , vilket ökar möjligheten för människor runt om i landet att kunna ta del av samlingar. Motion Kr297 (S) yrkande 11 avstyrks. En filial till i Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att öppna en filial till i bl.a. med hänvisning till att har ett utvecklat samarbete med och till det uppdrag som nu har att i samarbete med kommun se över möjligheterna att medverka inför och under kulturhuvudstad 2014. I motion Kr247 föreslår i (S) att regeringen ser över möjligheten för statliga att starta en filial i . har en filial i , och det borde vara rimligt, anser motionären, att också ha en i . Denna borde öppnas när är kulturhuvudstad 2014. Utskottet anser inte att någon filial till bör öppnas i . Utskottet vill framhålla att i , som är en institution vid , redan visar samtida konst och bildkultur. Sedan starten har museet också ett utvecklat samarbete med såväl som . Verksamheten präglas av internationella utställningar och samarbeten men också av nationella samarbeten och samarbeten med lokala aktörer, såsom kulturinstitutioner och kulturföreningar. , som har flyttat in i nya lokaler, utgör tillsammans med , , och Humlab X en del av Konstnärligt campus vid . Museet finansieras via budget men får även ett bidrag via utgiftsområde 17 (anslag 8:3 Bidrag till vissa museer). uppgår stödet från kulturbudgeten till . Museet kommer enligt uppgift att få bidrag från kommun. Här kan vidare nämnas att enligt regleringsbrevet har i uppdrag att i dialog med kommun se över möjligheter att medverka inför och under kulturhuvudstad 2014. Uppdraget ska redovisas till (Kulturdepartemenet) . Motion Kr247 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om med hänvisning framför allt till och avsiktsförklaring om att verka för ett permanent Center med ett utvidgat . Jämför reservation 4 (S, V). m.fl. (S) begär i motion Kr297 ett tillkännagivande till regeringen om (yrkande 12). Motionärerna framhåller att är ett av starkaste varumärken. Ett skulle kunna bli en oerhört attraktiv besökspunkt, och därför bör regeringen ta initiativ till en dialog med och näringslivet för att se hur man kan lösa frågan om ett framtida nytt . I motion Kr296 föreslår m.fl. (FP) en nationell och internationell insamling till minne (yrkande 1) och ett internationellt museum eller en internationell institution i och till minne (yrkande 2). Motionärerna anser att det finns plats för ytterligare ett byggnadsverk i att minnas av var och en som kommer till huvudstad. undertecknade och en avsiktsförklaring om att gemensamt verka för ett permanent Center, i vilket ett utvidgat ska inrymmas. En arbetsgrupp med representanter för och har utrett ett antal möjliga platser för centret och slutligen valt en tomt på som ägs av . Man tänker sig en byggnad i storleksordningen . Den totala investeringen är preliminärt beräknad till ca . Finansieringen av projektet är ännu inte klar men det kan enligt avsiktsförklaringen komma att finansieras både med allmänna medel och med stöd från privata donationer. En internationell arkitekttävling kommer att utlysas . Projektet kommer att drivas i en egen organisation. Inledningsvis konstaterar utskottet att det statliga bidraget till vid i uppgår till ca via kulturbudgeten, utgiftsområde 17, och ca via utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Därutöver har ytterligare avsatts till , varav från vardera utgiftsområde 16 och 17. En förutsättning för anslagshöjningen var dock att en planerad utökning av lokalerna vid kom till stånd. Detta krävde dock kompletterande finansiering från andra aktörer än staten. Det kan konstateras att de extra resurser som avsatt , 2010 och 2011 inte är utnyttjade. Utskottet konstaterar att och lade fram en gemensam avsiktsförklaring om att verka för ett permanent Center, i vilket ett utökat ska inrymmas. Utskottet anser att det nu initierade arbetet bör avvaktas. Motionerna Kr296 (FP) yrkandena 1 och 2 samt Kr297 (S) yrkande 12 avstyrks därmed. Fri entré på regionala museer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fri entré på regionala museer med hänvisning framför allt till att det i första hand är museernas huvudmäns uppgift att avgöra denna fråga. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I motion Kr297 föreslår m.fl. (S) att som sin mening ska ge regeringen till känna att den långsiktigt bör verka för fri entré på de regionala museerna (yrkande 7). Motionärerna anser att den fria entrén var en viktig integrationsskapande åtgärd. Denna bör omfatta även regionala museer. Inledningsvis vill utskottet påminna om att utskottet med anledning av en motion från allmänna motionstiden föreslog ett tillkännagivande om att regeringen ska följa upp utvecklingen av museibesöken vid de statliga museerna sedan entréavgifterna återinförts och analysera besöksmönstren så att dessa kan ställas mot de kulturpolitiska målen. Detta blev också beslut (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). Kulturministern har därefter i ett svar på en skriftlig fråga (2011/12:336) från anfört att regeringen avser att ge Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att följa upp utvecklingen av museibesöken vid de statliga museerna sedan entréavgifterna återinförts och analysera besökssiffrorna så att dessa kan ställas mot de kulturpolitiska målen. Frågan om fri entré på regionala museer är i första hand en fråga för huvudmannen för det enskilda museet. Utskottet vill vidare påminna om att kultursamverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning där regionerna ges ökade möjligheter att utvecklas utifrån sina skiftande förutsättningar och göra sina egna prioriteringar. Motion Kr297 (S) yrkande 7 avstyrks. Kulturmiljöer till minne av kända svenskar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av kulturmiljöer till minne av kända svenskar. Ett nätverk för personmuseer finns för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan museerna. Jämför reservation 6 (S, V). I motion Kr297 föreslår m.fl. (S) ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs om kulturmiljöer till minne av kända svenskar (yrkande 21). har ett antal minnesmärken i form av gårdar och hus som har skänkts eller testamenterats till föreningar, stiftelser och organisationer, t.ex. Erlandergården i , och Bergmangården på . Många av dessa har en problematisk ekonomisk situation. Motionärerna anser att en viktig uppgift är att göra en inventering av de objekt som finns och sedan göra en översyn av hur man kan lösa problemen. Kanske finns det samordningsvinster att göra. Motionärerna anser att regeringen bör se över frågan. skulle kunna vara en lämplig aktör för uppdraget. I motion Kr263 av m.fl. (FP) föreslås att regeringen bör pröva möjligheten att ge i uppdrag att förvalta Backåkra och att regeringen genom bör agera för att ska få ett FN-museum . Utskottet kan konstatera att det finns ett stort antal personmuseer, bl.a. i form av minnesgårdar, i . Dessa museala verksamheter är vanligen en del av det lokala och regionala kulturlivet och drivs i många olika former, t.ex. stiftelseform eller av ideella föreningar. Utskottet delar den uppfattning som kulturministern gav uttryck för i ett svar på en skriftlig fråga från angående Backåkra och andra bevaransvärda gårdar (2011/12:383), dvs. att ansvaret för att förvalta kulturarvet delas av många och att det finns ett särskilt värde i att en mångfald aktörer är engagerade i arbetet. Ett statligt initiativ för att samla driften av dessa verksamheter är inte önskvärt. När det gäller frågan om nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte tog tillsammans med initiativ till ett nätverk för personmuseer. Ett trettiotal personmuseer ingår i nätverket. Förhoppningsvis kan nätverket bli ett viktigt stöd för många av dessa personmuseer. har ett statligt stöd med för att utveckla sin roll som en samlande aktör inom museisektorn. Förbundet har drygt 180 medlemsmuseer. Utskottet anser inte att något initiativ nu bör tas från statens sida. Motionerna Kr263 (FP) och Kr297 (S) yrkande 21 avstyrks. Resursenhet för genus- och klassperspektiv i kulturarvsarbetet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en resurs för genus- och klassperspektiv i kulturarvsarbetet. har ett uppdrag att utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar. Jämför reservation 7 (V). I motion Kr307 anför m.fl. (V) att det samhälleliga kulturansvaret måste innefatta hela kulturarvet: kvinnors kulturarv, lokalsamhällets folkliga kultur, teatrarnas och filmhistoriens skatter, museiföremål, de nationella minoriteternas och de invandrade gruppernas kulturarv och hela klassamhällets historia ur olika perspektiv. Motionärerna anser att en enskild institution ska ges i uppdrag att fungera som en resurs för genus- och klassperspektiv i kulturarvsarbetet (yrkande 20). Utskottet anser att det är angeläget att museer och andra kulturinstitutioner speglar alla delar av samhället. I kulturpropositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gjorde regeringen bedömningen att arbetet för att uppnå en mer jämställd och balanserad representation inom utställningsområdet måste fortsätta och intensifieras. Utskottet delar denna uppfattning och kan med tillfredställelse konstatera att fick ett regeringsuppdrag1[ Ku2011/557/KA] att ta fram underlag och fortsätta utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar som ska kunna användas inom hela museisektorn. Det långsiktiga målet med satsningen är att öka museernas arbete med att belysa och ge nya perspektiv på sina samlingar och utställningar utifrån jämställdhetsaspekter. För detta arbete avsätts under 20112012 totalt . Här bör också redovisas att flera museer ingår i föreningen i museer, som tog fram handlingsplaner och genomförde fortbildningar i genusanalys för sin personal. Utskottet anser motion Kr307 (V) yrkande 20 delvis tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn. Jämför reservation 8 (SD). I motion Kr324 anför och (båda SD) att regeringen bör utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn. Motionärerna anser att det krävs ett ökat stöd från staten till dem som bevarar och restaurerar kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Utskottet konstaterar att Statens maritima museer ger råd och stöd till regionala och lokala museer, ideella föreningar, organisationer och enskilda som arbetar med maritim historia och kulturmiljö. i har flera utvecklade nätverk och anordnar träffar på olika teman inom maritim historia, arkeologi och kulturmiljövård såsom fartygsforum, varv och Varvsforum, nätverk för sportdykare och arbetsmöten för sjöfartsmuseer. utbetalade i fartygsstöd för renovering. Vidare kan noteras att regeringen beslutade om en ny förordning (2011:1565) om statsbidrag till kostnader för vård av kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Ändamålet med statsbidraget är att främja en långsiktigt hållbar förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fartyg i . Statens maritima museer prövar frågan om statsbidrag. Utskottet anser inte att det behövs något initiativ med anledning av motion Kr324 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att koncentrera digitaliseringen av fotografiskt material till Stiftelsen i . Jämför reservation 9 (V). (V) föreslår i motion Kr331 att som sin mening ska ge regeringen till känna att staten bör koncentrera digitaliseringen av fotografiskt material till den verksamhet man har i Stiftelsen i (yrkande 1) och att lönebidraget bör omvandlas till ett öronmärkt anslag som täcker den faktiska lönekostnaden (yrkande 2). Motionären anser att det är av stor vikt att staten kraftsamlar och koncentrerar digitaliseringen av fotografiskt material till den verksamhet man har. Stiftelsen i instiftades av staten 1986 och har till uppgift att vårda och konservera museiföremål, böcker och arkivalier. Uppdragsgivare är främst de statliga kulturarvsinstitutionerna, t.ex. , och Kungl. bedriver stiftelsen också digitalisering av dokument och foton från kulturarvsinstitutioner. Digitaliseringsarbetet startade som ett arbetsmarknadspolitiskt projekt och utförs i huvudsak av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Stiftelsen har verksamhet i och 2010 hade den 33 personer anställda. Verksamheten finansieras av staten dels via kulturbudgeten, utgiftsområde 17, dels via bidrag från Arbetsförmedlingen. uppgår statsbidraget från utgiftsområde 17 till ca . Stiftelsen i utför ett mycket värdefullt arbete och tillhandhåller tjänster som det finns ett stort behov av hos olika kulturarvsinstitutioner. innebär verksamheten anställningar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet anser emellertid att verksamheten inte, på det sätt som görs i motionen, bör ställas i motsats till den satsning på Kulturarvslyftet som nu har beslutat om och som innebär att totalt ca 4 400 personer beräknas få en utvecklingsanställning inom kulturarvsområdet . Stödet ska kunna fördelas såväl till regionala och kommunala kulturinstitutioner som till statliga institutioner och andra aktörer som bedriver verksamhet inom eller med anknytning till kulturarvsområdet, t.ex. ideella föreningar. Härigenom kan man erbjuda meningsfulla arbetsuppgifter på olika håll i landet. Motion Kr331 (V) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om vårdande av kulturarvet. I motion Ub242 lyfter (M) fram behovet av att sköta om vårt kulturarv både inom trädgård och byggnadsvård (yrkande 2). Motionären anser att med rätt utbildning och erfarenhet så kan många människor med intellektuell funktionsnedsättning klara delar av denna skötsel. Detta bör ges regeringen till känna. Kulturarvslyftet som beslutat om innebär att totalt ca 4 400 personer beräknas få en utvecklingsanställning inom kulturarvsområdet . Syftet är kunna erbjuda personer som står långt ifrån arbetsmarknaden ett meningsfullt och utvecklande arbete samt att bygga upp kunskap om, vårda och tillgängliggöra kulturarvet och kulturmiljön. En utvecklingsanställning får enligt förordningen (2011:1560) om statsbidrag till kostnader för verksamheten Kulturarvslyftet ordnas för bl.a. personer med sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga.