bet · GZ01AU8 · 2012-04-03 00:00:00 — 2011/12:AU8 Arbetslöshetsförsäkringen I detta ärende behandlas motioner från allmänna motionstiden som avser arbetslöshetsförsäkringen. Allmänna principer för försäkringen, hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och villkoren för rätt till ersättning är några av de frågor som behandlas i betänkandet. Andra frågor rör bl.a. förtroendevaldas situation och försäkringens regelverk när det gäller företagande och bisyssla. I betänkandet behandlas sammanlagt 47 yrkanden. Av dessa behandlas 20 yrkanden i förenklad ordning. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Från företrädare för Socialdemokraterna, finns totalt 12 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänna principer för försäkringen 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24, 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 2011/12:A216 av (S), 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4. Reservation 4 (S) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 7 (MP, V) Andra frågor om villkor för rätt till ersättning 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena , 22 och 23. Reservation 8 (V) Frågor som rör tidigare tillkännagivanden 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2011/12:A333 av och (båda S). 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20. Reservation 9 (V) 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 10 (V) 2011/12:A267 av (FP) och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 11 (V) Regelverket i vissa särskilda situationer 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 21. Reservation 12 (MP) Yrkanden för förenklad behandling 2011/12:A222 av (S), 2011/12:A226 av och (båda S), 2011/12:A247 av och (båda S), 2011/12:A250 av (S), 2011/12:A261 av (S), 2011/12:A294 av och (båda S), 2011/12:A321 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:A328 av m.fl. (S), 2011/12:A342 av m.fl. (S), 2011/12:A346 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:A356 av (C), 2011/12:A357 av (C), 2011/12:A358 av (C), 2011/12:A360 av m.fl. (S), 2011/12:A367 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:A375 av (M), 2011/12:A381 av m.fl. (S) och 2011/12:A382 av och (båda SD) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning Utskottet har tidigare, i budgetbetänkandet 2011/12:AU2, behandlat de 8 motionsyrkanden om arbetslöshetsförsäkringen från den allmänna motionstiden som bedömdes ha budgetpåverkan . I detta betänkande behandlas ytterligare 47 motionsyrkanden om arbetslöshetsförsäkringen som väcktes under allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att tillämpa s.k. förenklad behandling på 20 av dessa 47 yrkanden. Det handlar om yrkanden som rör frågor som utskottet behandlat tidigare . I dessa fall vidhåller utskottet sin tidigare bedömning av frågorna och avstyrker yrkandena utan ytterligare behandling. Som ett led i beredningen av ärendet fick utskottet information från regeringen genom statssekreterare , , som gällde frågan om arbetslöshetsförsäkringen för förtroendevalda. I det följande refereras motionerna, som alla är väckta under det innevarande , utan angivande av årtal (2011/12). Fortsättningsvis förkortas lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor LAK. I betänkandet om arbetslöshetsförsäkringen från föregående , 2010/11:AU9, gavs en allmän bakgrund till arbetslöshetsförsäkringens nuvarande regelverk och de huvudsakliga förändringar som gjorts . Allmänna principer för försäkringen Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden om allmänna principer för arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet föreslår att avslår yrkandena. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (MP). Socialdemokraterna argumenterar i motion A335 yrkande 14 för en arbetslöshetsförsäkring för trygghet och omställning. Enligt partiets mening bygger den svenska modellen på avtal mellan starka parter på arbetsmarknaden. Men för att modellen ska fungera krävs även att staten bidrar med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en bra arbetslöshetsförsäkring. Dagens försäkring svarar inte mot dessa krav. Socialdemokraterna vill att i princip alla löntagare ska välja att omfattas av en god omställningsförsäkring vid arbetslöshet. Ersättningar på höga nivåer och villkor i övrigt som är rimliga från den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya. Som viktiga principer för en framtida försäkring nämner Socialdemokraterna bl.a. kraftigt sänkta avgifter till försäkringen och avgifter som inte varierar beroende på arbetslöshetsnivån inom avtalsområdet. Partiet anför också att villkoren bör utformas så att den som blir arbetslös normalt ska kunna få ut ersättning från försäkringen . Taket i försäkringen bör höjas med målet att de flesta löntagare ska få ut 80 procents ersättning vid arbetslöshet. Socialdemokraterna vill ha en frivillig försäkring, som är solidariskt finansierad och som administreras av de fackliga organisationerna. Som en del av en väl fungerande arbetslinje ska försäkringens regelverk innehålla krav på aktiva insatser från den enskilde som möts av en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningsmöjligheter. framför i motion A308 att arbetslöshetsförsäkringen behöver ses över i sin helhet och reformeras i grunden så att den kan fylla sin funktion i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är nödvändigt för ett solidariskt och tryggt arbetsliv och samhälle. menar att det är olyckligt att regeringen i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen sammanblandar arbetslöshetsförsäkringen med socialförsäkringarna. Kopplingen till den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtalade löner ger arbetslöshetsförsäkringen en särställning. Arbetslöshetsförsäkringen ska därför, enligt mening, ses över separat. Regeringen bör lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur (yrkande 9). Enligt vad anför skulle ett obligatorium inte lösa något av de tre problem som partiet ser med försäkringen: att så få arbetslösa över huvud taget får ersättning, att taket är så lågt att få får 80 procents ersättning och att avgifterna är så höga att många har lämnat försäkringen. En obligatorisk försäkring skulle dessutom, enligt partiet, kräva en uppbyggnad av nya kontrollsystem och kunna leda till en lägre facklig anslutningsgrad. anser därför att utgångspunkten för en översyn av arbetslöshetsförsäkringen ska vara att det även i fortsättningen är frivilligt att vara medlem i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen är solidariskt finansierad (yrkande 10). När det gäller frågan om försäkringens finansiering anser att minskade kostnader för att vara medlem i en a-kassa tillsammans med förbättrade kvalificerings- och ersättningsvillkor är det effektivaste sättet att skapa en inkomstförsäkring som alla med fast förankring på arbetsmarknaden kan få ersättning från vid arbetslöshet. Den djupt orättvisa och differentierade arbetslöshetsavgiften, som styr vilka medlemsavgifter a-kassorna behöver ta ut, är relaterad till arbetslöshetsnivån i respektive a-kassa och har en inbyggd omvänd solidaritetsprincip. Arbetslöshetsavgiften ska därför, enligt mening, avskaffas (yrkande 1). Partiet menar också att a-kassornas administrationskostnader bör fördelas solidariskt mellan kassorna. Därför bör ett förutsägbart system för utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag införas (yrkande 24). I motion A382 yrkande 3 av och (båda SD) förordas att regeringen ser över möjligheten att finansiera arbetslöshetsförsäkringen genom skatt i syfte att ytterligare integrera försäkringen till att bli en självklar del av välfärdsstaten. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en central del i detta. Omfattande reformer har genomförts i arbetslöshetsförsäkringen sedan alliansregeringen tillträdde . De har varit en del av den större helhet som Alliansens jobbpolitik, byggd på arbetslinjen, utgör. Där ingår också bl.a. jobbskatteavdragen och de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, som tillsammans med förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har gjort att det lönar sig bättre att arbeta och har blivit mer lönsamt för företagen att anställa. Det råder enligt utskottets mening ingen tvekan om att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknaden. En väl utformad försäkring som är generös vid kortvarig arbetslöshet kan öka flexibiliteten genom att människor blir trygga och vågar pröva nya arbeten. En alltför generös försäkring kan däremot göra att de ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten blir för svaga. Det gäller att finna balanspunkten däremellan. Som försäkringen var utformad med en hög ersättningsnivå riskerade den att i praktiken bli en långvarig försörjning som motverkade arbetslinjen. Försäkringen fungerade då mer som ett allmänt försörjningsstöd än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Utskottet anser liksom regeringen att det finns stöd i forskningen för att ersättningsnivån har påverkan på sysselsättningen. En successivt nedtrappad ersättning stärker incitamenten att söka arbete. Sökaktiviteten påverkas liksom benägenheten att acceptera ett arbete, vilket ökar sannolikheten att också få ett arbete. Det kan också bidra till en ökad rörlighet både geografiskt och yrkesmässigt. Utskottet noterar att även flera av oppositionspartierna har anslutit sig till denna analys och i sina budgetalternativ förordar nedtrappning i ersättningsnivån eller av högsta dagpenningen efter en del av ersättningsperioden. Socialdemokraterna och upprepar i motionerna A335 respektive A308 i allt väsentligt tidigare ställningstaganden om kraftiga förändringar i den svenska arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet kan, liksom senast i betänkande 2010/11:AU9, konstatera att förslagen från Socialdemokraterna och i än högre grad från i stora delar skulle innebära ett återställande av de reformer som genomförts av alliansregeringen för att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Utskottet vill inledningsvis ta avstånd från den negativa bild som Socialdemokraterna och tecknar av regeländringarna och effekterna av dem. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en varaktigt högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och sannolikheten att acceptera ett jobberbjudande. Detta har skett med insikt om de negativa konsekvenser som arbetslösheten har för såväl den enskilde som samhället. Utskottet vill erinra om att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är den av regeringens arbetsmarknadsreformer som i högst grad bidrar till minskad arbetslöshet, enligt den uppföljning av sysselsättningspolitiken som redovisades ekonomiska vårproposition. Långsiktigt beräknas reformerna av arbetslöshetsförsäkringen öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar och minska arbetslösheten . I ett mycket osäkert läge i världsekonomin och med en fortfarande alltför hög inhemsk arbetslöshet framstår det som ansvarslöst att förorda en återgång till den tidigare politiken. Socialdemokraterna beskriver i motion A335 yrkande 14 hur man vill genomföra kraftiga förändringar av avgiften till och taket i försäkringen. lägger i motion A308 fram än mer omfattande förslag till förändringar. Vissa av dem har utskottet tidigare behandlat som en del av partiets budgetförslag , andra är mer långsiktiga. Gemensamt för samtliga förslag från Socialdemokraterna och är att de skulle öka utgifterna för försäkringen. Dessa partier prioriterar fortfarande stora delar av sin budget till dem som inte arbetar. Detta står i bjärt kontrast till regeringens arbetsmarknadspolitik där inriktningen i stället är att bryta och förhindra långtidsarbetslöshet med resurser som stimulerar människor att gå från arbetslöshet till arbete. När det gäller frågan om en obligatorisk eller frivillig försäkring, som tar upp i motion A308 yrkande 10, vill utskottet framhålla att det är mycket angeläget att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen också ska ha ett gott skydd vid arbetslöshet. Utskottet välkomnar därför de regelförändringar som genomförts för att stimulera till ökat medlemskap i arbetslöshetskassorna, exempelvis sänkningen av arbetslöshetsavgiften, det slopade s.k. inträdesvillkoret för att bli medlem i en a-kassa och den tillfälliga förändring av medlemsvillkoret som medförde att en medlem snabbare kunde få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Enligt statistik som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) presenterade har arbetslöshetskassornas medlemsantal stigit med ca 90 000 personer mellan . Att trenden är tydligt positiv visas också av att tredje kvartalet 2008 var då medlemsantalet sjönk. Utskottet anser emellertid att det vore önskvärt om ännu fler förvärvsarbetande som uppfyller arbetsvillkoret var berättigade till en trygg inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Därför ser utskottet det som positivt att en av utgångspunkterna för arbete är att den framtida arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. När det gäller försäkringens finansiering, som tas upp i motion A308 yrkandena 1 och 24 och i motion A382 (SD) yrkande 3, kan utskottet konstatera att det i direktiven till sägs att kommittén ska utgå från att dagens finansieringsmodell med ett avgiftssystem som varierar med kostnaderna för arbetslöshet ska bestå. Kommittén kan enligt direktiven också pröva alternativa vägar att hindra att avgiften till arbetslöshetsförsäkringen motverkar arbetskraftsdeltagande genom att pröva t.ex. en sänkning av finansieringsavgiften eller genom att införa en skattereduktion. Utskottet står bakom de generella utgångspunkter som direktiven ger uttryck för och anser att utredningens arbete bör avvaktas innan några ingrepp görs i finansieringssystemet. När det slutligen gäller frågan om en separat utredning om framtidens arbetslöshetsförsäkring, vilket förordar i motion A308 yrkande 9, ser utskottet tvärtom betydande fördelar med att de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet behandlas i ett sammanhang. Därigenom kan samspelet mellan dessa försäkringar, och mellan dem och andra stödsystem i samhället, belysas tydligare. Utredningen har också med det givna mandatet goda möjligheter att pröva eventuella för- och nackdelar med en harmonisering av försäkringarna. En sammanhållen utredning underlättar också regeringens ambition att se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. Ett enhetligt inkomstbegrepp ska enligt utredningens direktiv syfta till att underlätta kontrollen men även öka rättssäkerheten och förbättra andelen korrekta utbetalningar. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna A308 (V) yrkandena 1, 9, 10 och 24, A335 (S) yrkande 14 och A382 (SD) yrkande 3. Hantering av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden om hanteringen av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Utskottet föreslår att avslår yrkandena. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (SD) och 6 (V). Arbetslöshetsersättningen hanteras och betalas ut av arbetslöshetskassorna. finns det 30 självständiga arbetslöshetskassor. Deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program ger som huvudregel rätt till aktivitetsstöd. Aktivitetsstöd utbetalas från . Om en person uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning beräknas aktivitetsstödet på basis av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Om personen inte har rätt till arbetslöshetsersättning får han eller hon en lägsta nivå av aktivitetsstöd. Dagar med aktivitetsstöd samordnas med dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen. anser i motion A308 yrkande 25 att hanteringen av aktivitetsstödet har blivit besvärligare i och med att utbetalt aktivitetsstöd ska samordnas med dagar och nivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Samordningen mellan de olika aktörerna a-kassorna, och Arbetsförmedlingen leder också till fördröjda utbetalningar. Ansvaret för aktivitetsstödet bör därför enligt partiets mening föras över till a-kassorna. (S) anför i motion A216 att det för personer som växlar mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ofta blir långa väntetider inför utbetalningar vid skiftet mellan ersättningsslagen. Motionären anser därför att en översyn bör göras med syftet att hanteringen av aktivitetsstöd effektiviseras så att utbetalningarna kan ske snabbare. och (båda SD) hävdar i motion A382 att dagens a-kassa är mycket politiserad genom kopplingen mellan å ena sidan a-kassor och fackförbund och å andra sidan fackförbund och det socialdemokratiska partiet. A-kassan ska därför skötas och administreras av (yrkande 2). Motionärerna vill också öka a-kassans servicegrad och drastiskt minska handläggningstiderna (yrkande 4). I motionerna A308 (V) yrkande 25 och A216 (S) behandlas frågan om hur utbetalningen av aktivitetsstödet ska kunna effektiviseras och huruvida hanteringen av aktivitetsstödet bör föras över till a-kassorna. Liknande förslag har behandlats och avstyrkts av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2008/09:AU2 (s. 70 f.). Där fanns en redogörelse för de offentliga utredningar som hade gjorts i frågan . Utskottet bedömer det inte som aktuellt att föra över fler myndighetsuppgifter till arbetslöshetskassorna och noterar att något uttryckligt uppdrag till inte getts i denna fråga. Frågan som tas upp i motion A382 (SD) yrkande 2 om vem som ska administrera arbetslöshetsförsäkringen omfattas däremot av direktiven till . Utredningen ska bl.a. pröva alternativa organisationsformer för en framtida, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. framhålls det i direktiven att fördelarna med det nuvarande systemet framför allt arbetslöshetskassornas branschkännedom och den lägre graden av felaktiga utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen jämfört med i övriga stora trygghetssystem bör tas till vara. Utskottet noterar att man i en rapport från samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som () genomfört uppskattade andelen felaktiga utbetalningar av arbetslöshetsersättning , motsvarande ca . Av de felaktiga utbetalningarna bedömdes bero på oavsiktliga fel från myndigheten (i detta fall arbetslöshetskassorna). Målet att utforma en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör det enligt utskottets mening naturligt för att noga genomlysa frågan om hur försäkringen bör administreras . Utskottet anser att det bl.a. mot den redovisade bakgrunden är väl övervägt att regeringen gett utredningen i uppdrag att beakta fördelarna med nuvarande system när man ska ta ställning till alternativa organisationsformer. När det gäller kravet i motion A382 (SD) yrkande 4 på kortare handläggningstider i ärenden som gäller arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet peka på att IAF följer arbetslöshetskassornas arbete på detta område. Utskottet kan konstatera att utvecklingen enligt vad som framgår av IAF:s årsredovisning är på väg åt rätt håll. Medianväntetiden för ersättning för personer som sökte grundbeloppet var 2011, vilket var en minskning jämfört med . För dem som sökte inkomstrelaterad ersättning var väntetiden , vilket är kortare än 2010. Variationen mellan arbetslöshetskassorna var dock stor. Utskottet förutsätter att arbetslöshetskassorna bedriver ett kontinuerligt förbättringsarbete på området. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna A216 (S), A308 (V) yrkande 25 och A382 (SD) yrkandena 2 och 4. Villkor för rätt till ersättning Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden om villkor för rätt till ersättning. När det gäller de två yrkanden som tar upp frågor som rör tidigare tillkännagivanden välkomnar utskottet att regeringen i skrivelse 2011/12:75 angett att den ämnar återkomma till med anledning av tillkännagivandena. Mot den bakgrunden anser inte utskottet att de nu behandlade yrkandena ger anledning till något ytterligare ställningstagande. Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden. Jämför reservationerna 7 (MP, V) och 8 (V) samt särskilt yttrande 2 (V). Arbetsvillkoret och andra frågor om villkor för rätt till ersättning tar i motion A308 yrkandena , 22 och 23 upp ett antal andra frågor som rör villkoren för ersättning i arbetslöshetsförsäkringen. Partiet framhåller att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen innebär att det är mycket svårt för deltids- och visstidsanställda att kvalificera sig för ersättning. För en person med en 50-procentig tjänst räcker det med att vara frånvarande från arbetet för att gå miste om rätten till ersättning. I sektorer där normalarbetstiden är kortare än , vilket exempelvis är vanligt inom vård och omsorg, är det omöjligt att uppfylla arbetsvillkoret om man har en 50-procentig tjänst. Eftersom kvinnor är överrepresenterade bland både deltidsarbetande och visstidsanställda är detta snäva arbetsvillkor strukturellt diskriminerande mot kvinnor. Utgångspunkten vid en översyn av arbetsvillkoret bör vara att utformningen ska vara så generös att det finns marginaler för sjukfrånvaro även för deltidsarbetande och visstidsanställda och att strukturell diskriminering av kvinnor undviks (yrkande 11). Partiet anser att en översyn av medlemsvillkoret bör utgå från att det inte får vara så kort att det lönar sig att stå utanför försäkringen till dess en uppsägning är ett faktum, men att det inte heller ska utestänga unga, som sällan erbjuds mer än korta visstidsanställningar, från möjligheten till inkomstrelaterad ersättning (yrkande 12). När det gäller överhoppningsbar tid anser partiet att reglerna i bygger på att studier är något som bedrivs i ungdomen, före inträdet på arbetsmarknaden. I dagens är studier något återkommande under en stor del av livet. anser därför att tid med studier i ökad utsträckning bör vara överhoppningsbar tid och att reglerna i bör utformas för att premiera, inte som försvåra, livslångt lärande (yrkande 13). Man anser också att det är svårt att finna övertygande skäl till att en person som varit föräldraledig eller heltidsstuderande ska anses ha mindre arbetsmarknadsanknytning än en person som har varit sjuk eller följt med maka, make eller sambo under dennes utlandstjänstgöring. Partiet menar att begränsningen av den överhoppningsbara tiden bör tas bort permanent alternativt blir densamma för alla typer av överhoppningsbar tid (yrkande 14). Partiet anser att kravet på att söka lämpligt arbete i hela är tufft, men att kravet att ta arbete utomlands är fullständigt orimligt. Ingen ska av ekonomiska skäl vara tvungen att flytta utomlands för att inte förlora den ersättning som man kvalificerat sig för. En särskild fråga i sammanhanget är om arbete i försvaret ska betraktas som lämpligt arbete. Arbetsförmedlingen och Försvarsmakten har kommit överens om att ingen ska anvisas arbete i försvaret. Det är dock, enligt partiets mening, inte lämpligt med en lösning som bara bygger på en överenskommelse mellan myndigheter, som kan ändras från den ena dagen till den andra. Regeringen bör därför ta initiativ till att i enlighet med vad som anförts föra in bestämmelser om arbete utomlands i allmänhet och inom Försvarsmakten i synnerhet i de föreskrifter som reglerar lämpligt arbete (yrkande 22). Partiet konstaterar också att det saknas möjlighet att få ersättningsperioden förlängd . Partiet anser att det finns situationer då en förlängning är det mest rationella.