bet · GZ01MJU17 · 2012-04-23 00:00:00 — Först ska jag säga att ordföranden har förhinder på grund av sjukdom i familjen. Därför kommer jag som vice ordförande, jag heter , att presidera det här mötet. Sedan kommer från Socialdemokraterna att avsluta det. Det är några av utskottets ledamöter som sitter fast på tåg, har det erfarits. De kommer att dyka upp så fort de kan. Jag vill hälsa alla hjärtligt välkomna hit, speciellt våra gäster och övriga intressenter, inte minst miljö- och jordbruksutskottets ledamöter, för det är de facto de ledamöterna som ska sätta ned foten här i riksdag och bestämma om den svenska linjen. Det vi har att ta ställning till är kommissionens förslag som bygger på en stark och gemensam jordbrukspolitik som fortsättningsvis kommer att bygga på två pelare. Det är tänkt att den första pelaren ska bli grönare och att det ska finnas en rättvisare fördelning. Den andra pelaren fokuserar på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat. I grunden ligger naturligtvis att det handlar om en hållbar livsmedelsproduktion och en hållbar förvaltning av våra naturresurser, en förbättrad klimatanpassning och upprätthållande av en levande landsbygd där livsmedelsproduktionen är grunden. Som ni säkert har sett har diskussionens vågor börjat stiga i de här frågorna. Som vanligt är det så att problemen sitter i detaljerna. Ju längre vi fördjupar oss i den här typen av frågor, desto svårare tycks det bli. Jag ska också säga att utskottet fortlöpande har kontakt med Landsbygdsdepartementet, bland annat i form av en kontaktgrupp där vi utbyter information med varandra. Miljö- och jordbruksutskottet har i sin vishet begärt att få en överläggning med Landsbygdsdepartementet . Det lär väl inte vara den sista, däremot är det den första överläggningen inom det här området. Dagens upplägg är att vi har tre avsnitt. Varje avsnitt kommer att inledas med lite fakta och inspel. Därefter ges utskottets ledamöter möjlighet att ställa frågor dels till dem som har varit på podiet, dels till några andra inbjudna som finns med på våra listor. bryter vi för en lunchsmörgås och fortsätter därefter . Tidsdisciplinen är jätteviktig när vi är så många som ska in i elden. Till er som ska hålla era anföranden vill jag säga att det är bättre att säga det ni ska i början av ert anförande än att bli avbrutna i slutet. Jag kommer att vara rätt hård när det gäller tiden. Kanslichefen kommer att hålla reda på den ordning som ni begär att få ställa frågor i och jag ska fördela ordet allteftersom. När ni ställer frågor till våra resurspersoner, börja med att tala om vem ni riktar frågan till så att den personen är beredd att måhända lyssna lite mer aktivt men också för stenografernas skull. Sedan är det väldigt bra om ni, precis som jag gör , använder mikrofonen. Det förbättrar ljudupptagningen åtminstone för oss som är lite hörselskadade. Då vill jag hälsa vår landsbygdsminister hjärtligt välkommen för att berätta om situationen sett från regeringens sida. Landsbygdsminister (C): Ordförande! Jag vill inleda med att tacka utskottet för att ha organiserat den här dagen. Jag har åsikten att vi har och att vi ska ha en gemensam jordbrukspolitik. Den framtida utformningen av denna politik är en mycket viktig fråga. Jag tror att ni redan känner till huvuddragen i kommissionens förslag. Kommissionen kommer också att presentera det på plats här . Jag använder därför i stället min tid till att förklara vad som är viktigt för mig i den här reformen. Jag skulle vilja att vi efter reformen har en politik som är enklare att hantera både för bönder och för myndigheter. Jag vill ha en politik som leder till ökad konkurrenskraft för EU:s och jordbruk. Jag ser det som viktigt att vi har lika konkurrensvillkor för bönder i hela unionen. Dessutom anser jag att vi bör ha mer miljönytta av vår politik. För att åstadkomma detta krävs förändringar i politiken som jag tyvärr inte tycker återspeglas i kommissionens förslag. Det gäller i synnerhet ambitionen i fråga om förenkling och marknadsorientering och därmed i förlängningen EU:s framtida konkurrenskraft. Jag hade hoppats på en mycket högre ambitionsnivå vad gäller förenkling av jordbrukspolitiken. Förslaget innehåller flera nya delar som ökar komplexiteten och behovet av kontroller och administration. Min bedömning är att mervärdet av de nya komponenterna är begränsat, i alla fall i stora delar av unionen. Som exempel kan jag nämna definitionen av aktiva brukare, förgröning av direktstöden och det särskilda stödet till småbrukare. Jag återkommer till frågan om förgröning. Ett konkret exempel på sådant som kan förenklas är stödet till våra betesmarker. Det är inte rimligt att vi ska vara tvungna att räkna träd i våra svenska betesmarker. Jag för fram detta budskap i mina kontakter med andra medlemsstater och med kommissionen likaväl som med . Vi har i arbetet stor nytta av det betesmarksprojekt som avslutades , där flera av er som finns här har varit delaktiga. Runt om i EU pratar alla just nu om ett nytt begrepp, nämligen förgröning. Kommissionen har föreslagit att gårdsstödet ska få en ny grön komponent som blir lika för alla. Den innehåller tre åtgärder, och jag tror säkert att kommissionen kommer att ge er alla detaljer om detta. Jag anser att det är angeläget att få en så stor miljöutväxling som möjligt av satsade resurser inom jordbrukspolitiken. Min bedömning är dock att detta framför allt kan uppnås genom åtgärder inom ramen för den andra pelaren, där man kan rikta åtgärderna mot problemen. Emellertid är det förgröning av direktstöden som ligger på bordet. Det är därmed något som vi behöver förhålla oss till i förhandlingarna. Jag tror inte att det är möjligt att hitta tre generella årliga och gemensamma förgröningsåtgärder som är effektiva ur miljösynpunkt. Min och flera andra ministrars uppfattning är därför att kommissionens förslag behöver vara mer flexibelt för att öka träffsäkerheten och miljönyttan. har också tillsammans med i ett brev förklarat för kommissionen att deras förslag inte passar för förhållandena i norra . En annan stor fråga i rådet är utjämning av direktstöden. Kommissionen föreslår viss utjämning av direktstöden mellan medlemsstaterna. Jag har stor förståelse för detta. Det går inte längre att rättfärdiga att dagens stöd betalas ut efter hur produktions- och stödstrukturer såg ut . När det gäller hur stor jordbruksbudgeten totalt ska bli är det främst en budgetfråga som förhandlas av regeringscheferna. Vi måste också ta tag i den stora frågan om utjämning inom landet. Då tänker jag främst på tilläggsbeloppen. Det är viktigt att en utjämning leder till att aktiva gynnas och att det genomförs på ett smidigt sätt utan att enskilda brukare drabbas oproportionerligt hårt. En väldigt viktig fråga i det sammanhanget är just aktivitet. Jag vill att aktiva brukare ska ha det enkelt och att det ska vara lönsamt. Vi funderar därför mycket på hur vi ska få till stånd ett system som premierar aktivitet, inte minst genom att använda andra pelaren. När det gäller ökad marknadsorientering föreslår kommissionen endast mindre förändringar av marknadsstöden samt att kopplade stöd fortsatt ska kunna tillämpas. Jag och regeringen förespråkar i stället att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, ska fasas ut och att samtliga direktstöd frikopplas. Tyvärr är vi ganska ensamma om detta i rådet. Jag tror i stället att det är stark konkurrenskraft som är framtiden, vilket för mig in på frågan som hör till den andra pelaren och därmed landsbygdspolitiken. När det gäller landsbygdspolitiken har vi fokus på de gemensamma miljöutmaningarna samt att stärka konkurrenskraften och tillväxten inom det svenska och europeiska jordbruket. Jag anser att minst hälften av EU-medlen måste läggas på exempelvis klimat, vattenkvalitet och biologisk mångfald. Landsbygdsprogrammet bör också kunna användas för att stärka sambandet mellan forskning och tillämpning. Här vill jag gärna ge kommissionen en eloge för att den i sitt förslag tydligt lyfter fram vikten av innovationer och ny kunskap. Det tycker jag är ett stort steg i rätt riktning. En annan viktig fråga är det så kallade MFA-stödet. Här pågår ett omfattande arbete för att hitta nya kriterier för att avgränsa stödberättigade områden, kriterier som på ett bättre sätt än speglar områdenas naturgivna förutsättningar. verkar det som om kommissionens förslag skulle kunna fungera ganska bra utifrån de svenska förutsättningarna. Jag vill också gärna se att de föreslagna taknivåerna i LFA-stödet höjs. Ett område som jag anser är alltför styvmoderligt behandlat i förslaget är sund djurhållning. Visserligen omfattar förslaget ändamålsenliga åtgärder. Jag vill dock att denna fråga också ska lyftas fram i de föreslagna prioriteringarna eftersom jag anser att det är en mycket viktig framtidsfråga. Slutligen vill jag säga att min ambition är att vara en delaktig part i förhandlingarna och bidra med konstruktiva lösningar. Jag hoppas att vi i slutet av reformen ska ha åstadkommit förändringar som innebär förenklingar, ökad konkurrenskraft och mer miljönytta. Vice ordföranden: så mycket , landsbygdsminister, som på ett föredömligt sätt har visat att han kan säga det som behövs än den som har varit tillgänglig. Det är föredömligt. I detta första block har vi också representant. Det är så att på grund av sjukdom inte kan vara med här , men han har en ersättare, , som förhoppningsvis finns i salen. Varsågod, , podiet är ditt! , representant: och främst vill jag tacka miljö- och jordbruksutskottet för att ha organiserat dagens utfrågning om reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Som det sades har tyvärr som skulle ha kommit hastigt fått influensan. Jag kommer efter bästa förmåga att ersätta honom, men när vi kommer in på frågorna får jag be om lite överseende med att jag inte kan svara på den detaljnivå som vi hade önskat . Som ministern just sade skulle vi berätta om vårt förslag, som vi lade fram , och det är just vad jag tänker göra. Reformen som presenterades är en viktig del i kommissionens arbete för att modernisera jordbruksstödet som vi måste ta hänsyn till de viktiga utmaningar som vi står inför. Det rör sig om ekonomiska, miljömässiga och andra utmaningar. Våra övergripande målsättningar för reformen är hållbar livsmedelsproduktion, hållbar förvaltning av naturresurser och förbättrad klimatanpassning samt upprätthållande av levande landsbygder. Jag nämnde att vi står inför vissa utmaningar. Det är tre huvudsakliga utmaningar. Först och främst har vi den ekonomiska situationen. Det handlar då om sådana saker som en tryggad livsmedelsförsörjning, prissvängningar och den ekonomiska kris som vi befinner oss i. Vi har också miljömässiga utmaningar: utsläpp av växthusgaser, markförsämring, vatten- och luftkvalitet, livsmiljöer och biologisk mångfald. En tredje typ av utmaningar handlar om sådana saker som bevarandet av en levande landsbygd, som nämndes tidigare, och mångfalden av EU:s jordbruk. Vi har i vårt meddelande sagt att vi har tre övergripande mål som är ömsesidigt beroende av varandra. Det handlar först och främst om förbättrad konkurrenskraft. Det ska vi uppnå genom att förbättra marknadsinstrumenten, ha en krisreserv med verktyg för riskhantering, förbättrad position för jordbrukare i livsmedelskedjan, forskning, innovation och kunskapsöverföring samt bättre jordbruksrådgivning. Det andra målet handlar om ökad hållbarhet, nya gröna stöd det som vi kallar första pelaren förstärkta tvärvillkor för klimatförändring och två miljöprioriteringar för landsbygdsutvecklingen. Också där handlar det om forskning, innovation och kunskapsöverföring. Vårt tredje mål handlar om ökad effektivitet. Vi föreslår en omvandling av direktstödet, en gemensam strategisk ram för EU:s fonder, omfördelning av direktstödet mellan och inom medlemsstaterna och tilldelning av anslag för landsbygdsutveckling. tänkte jag gå igenom huvudpunkterna i reformen. Det är egentligen tre områden som jag har tänkt ta upp. Den första punkten handlar om den nya utformningen av direktstödet. Grunden för direktstödet, som är ett kontant inkomststöd till lantbruket, kommer att övergå från de så kallade historiska referenserna till ett stöd per hektar. Förändringen syftar till att stödet ska bli mer lättbegripligt och konsekvent. Stödet ska dessutom bara gå till aktiva jordbrukare. Andra nyheter är att av direktstödet ska vara miljövillkorat. Medlemsländerna ska också kunna flytta ända av böndernas direktstöd till budgeten för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. Följande tre miljöåtgärder ingår här: bibehållande av permanent betesmark, diversifiering av grödor en jordbrukare behöver alltså odla minst tre olika grödor på sin , varav ingen på av arealen och den tredje på av arealen och bibehållande av områden med ekologiskt fokus på av jordbruksarealen, till exempel åkerkanter, häckar, träd, trädesåkrar och så vidare. Man kan notera att det för ekologiska jordbruk inte är några ytterligare krav. Sedan inför vi ett tak för direktstödet. Det stödbelopp som en enskild gård kan få genom systemet för grundstöd kommer att vara begränsat till . Stödet kommer därefter att minskas för den del som ligger och därefter, för den som ligger mellan 200 000 och 250 000. Det är en nedåtgående skala. Med hänsyn till sysselsättningen får dock jordbruksföretaget dra av lönekostnader innan de här minskningarna görs. Sedan är det viktigt att notera att de medel som sparas genom systemet stannar i den berörda medlemsstaten och överförs till anslaget för landsbygdsutveckling för användning till innovation och investering av jordbrukare och operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap. Begreppet aktiva jordbrukare får också en ny definition. För att få bort vissa juridiska kryphål som vi har sett tidigare skärper kommissionen definitionen av aktiva jordbrukare. För att utesluta att stöd ges till sökande som inte har någon rejäl eller påtaglig jordbruksverksamhet anges i den föreslagna definitionen att stöd inte ges till sökande vars direktstöd från den gemensamma jordbrukspolitiken utgör av de totala intäkterna från all icke-jordbruksverksamhet eller om deras jordbruksareal huvudsakligen utgörs av områden som naturligt hålls i ett skick som är lämpligt för bete eller odling. Det finns ytterligare en regel: om de inte utför den minimiverksamhet som krävs enligt vad medlemsstaten har beslutat. De här detaljreglerna är som sagt till för att undvika kryphål som vi har kritiserats för att ha haft tidigare. I den andra punkten föreslår vi förbättrade marknadsinstrument. Det nuvarande systemet för offentlig intervention och stöd för privat lagring är beprövade skyddsmekanismer för att hjälpa producenten genom tillfälliga marknadssvårigheter till följd av exempelvis en livsmedelskris. De kommer emellertid att omarbetas så att de kan aktiveras snabbare och bli effektivare. Det införs också en ny skyddsklausul för alla sektorer för att ge kommissionen möjlighet att vidta nödåtgärder vid generella marknadsstörningar, exempelvis sådana åtgärder som vidtogs vid EHEC-krisen i majjuli 2011. De här åtgärderna kommer att finansieras via den krisreserv som tas upp i den fleråriga budgetramen. Sedan har vi en tredje viktig del i vårt förslag. Den handlar om landsbygdsutvecklingen. Vi föreslår att av jordbruksbudgeten går till landsbygdsutveckling. För att nå målen i 2020-strategin, som är vår tillväxtstrategi och handlar om hållbar tillväxt, smart tillväxt och tillväxt för alla, kommer Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling att passa in i den nya gemensamma strategiska ram som omfattar Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden. För att skapa en tydligare koppling till prestanda kommer, liksom för de övriga fonderna, mål att behöva fastställas för alla landsbygdsutvecklingsprogram för de sex prioriterade områdena inom landsbygdsutveckling som är att främja kunskapsöverföring och innovation att främja organisationen av livsmedelskedjan och riskhanteringen att återställa, bevara och förbättra ekosystemen att främja resurseffektivitet och övergång till ett koldioxidsnålt samhälle att främja social delaktighet, fattigdomsminskning och ekonomisk utveckling i landsbygdsområden. I budgeten kommer det att bli en liten skillnad i fördelningen av de nationella anslagen för landsbygdsutveckling för att ta hänsyn till mer objektiva kriterier som kommer att fastställas . Vi kommer också i det här sammanhanget att stärka vår strategiska metod, som vi kallar det. Medlemsstaterna kommer att ansvara för att verkställa 2020-prioriteringar för landsbygdsutvecklingen på ett sätt som tar hänsyn till särskilda behov på lokal, regional och nationell nivå. Vad gäller programplaneringen på nationell och regional nivå kommer vi att ha kvantifierade mål som är kopplade till prioriteringar och rationaliserade uppsättningar av åtgärder som kan kombineras i riktade paket för att uppnå de här målen. Vad gäller finansieringen av den här delen kommer tilldelningen av nationella anslag att baseras på objektiva kriterier och nuvarande fördelning. Det kommer också att vara medfinansiering av landsbygdsutvecklingen. Sedan har vi andra nya inslag som jag inte har berört här. Det handlar om övervakning och utvärdering av jordbrukspolitiken. Kommissionen kommer att lägga fram en rapport före slutet av 2017 och därefter om jordbrukspolitikens effekter på de tre viktigaste prioriteringarna, hållbar livsmedelsproduktion, hållbar förvaltning av naturresurser och en territoriellt balanserad utveckling. Den här utvärderingen är förstås ett viktigt inslag. Jag kanske helt enkelt får stoppa där och höra om det finns frågor. Jag tycker att det är viktigt att vi gör den översyn som jag nämnde, och jag tänkte sammanfatta vår övergripande målsättning med det jag nämnde tidigare: politiska verktyg, stödbetalningar och kontroller. Jag tackar för er uppmärksamhet och avvaktar om det finns några frågor eller någonting ni önskar diskutera. Vice ordföranden: , , för ditt bidrag till vår utfrågning. kommer våra utskottsledamöter att få ställa frågor till de två föredragshållare som har varit i elden. Som jag sade tidigare finns också möjligheten att ställa frågor till övriga resurspersoner som finns här. (S): Ordförande! Jag vänder mig direkt till landsbygdsministern. Du nämnde att regeringen skulle främja aktiva brukare. Jag skulle vilja få svar på frågan: Vad anser regeringen vara aktiva brukare och aktivitet? Vad innefattas i regeringens bedömning av detta? Landsbygdsminister (C): Ordförande! Vi har inte någon svensk definition eller något svenskt förslag ännu till svar på den frågeställning som du har, . Jag är tacksam för inspelet i sammanhanget. Problemen med den definition som vi har fått presenterad från kommissionens sida så här långt är emellertid många för svensk del, som jag ser det. Det gäller säkert för några andra stater också. Vi har till exempel oftast kombinationsföretag i vårt land. Skog och jord, entreprenad, kanske byggverksamhet och liknande där det blir väldigt svårt att definiera vad som är det ena och det andra med det bokföringssystem som vi har i , där maskiner, arbetskraft och så vidare används i företaget totalt sett. Därav kritiken mot den definition som finns så här långt från kommissionens sida. Däremot ska jag säga att vi inte ännu har kunnat uppfinna någon definition som är adekvat eller bra. Önskemålet är ju, det hoppas jag att du instämmer i, , att vi ska ha en definition på det här som är adekvat men också så enkel att den inte innebär ökad administration vare sig för bonden eller för de administrativa myndigheter som vi har runt omkring i vårt land och i andra delar av . (S): Jag har en kort kompletterande fråga. Är det så att regeringen, även om ni inte har en definition klar, vill främja ökad produktion eller främja mer framtagande av kollektiva nyttigheter? Är det detta som anses vara hög aktivitet? Landsbygdsminister (C): Min kommentar till den frågeställningen är att vi ju säger nej till återkoppling apropå till exempel produktionskoppling. I mitt inledningsanförande sade jag direkt nej till den propå som finns om att fortfarande ha kvar några kopplingar eller till och med återkoppla, som det finns möjlighet till i det förslag som har presenterats. Detta handlar ju om aktivitet och sysselsättning. (MP): Min fråga riktar sig också till landsbygdsministern. livsmedelsberedskap har åter aktualiserats. Frågan om självförsörjningsgrad lyfts nu fram av allt fler. Vi har importberoendet av olja och soja inom lantbruket och det är väldigt stort. Min fråga är: Anser ni i regeringen att nya CAP kan utformas och användas för att på ett långsiktigt och ekologiskt hållbart sätt öka självförsörjning och minska vår sårbarhet i händelse av kraftiga obalanser i vår omvärld? I så fall, på vilket sätt? Landsbygdsminister (C): Ett av målen i kommissionens förslag är en tryggad livsmedelsförsörjning i . Den stora akilleshälen i är proteinförsörjningen, som kan exemplifieras med soja, som sade. Apropå aktiviteter är det viktigt att vi inte bara ur aktivitetssynpunkt, sysselsättningssynpunkt och levande-landsbygd-synpunkt utan också av ideella skäl och livsmedelstrygghetsskäl ser till att odla så mycket vi kan på den europeiska kontinenten, med de förutsättningar som vi har och med den kunskap som vi har. När vi pratar om den europeiska jordbrukspolitiken brukar vi inte prata specifikt om , utan vi pratar om just . (KD): Ordförande! Jag har en fråga till kommissionen. har i mångt och mycket gått före när det gäller miljöåtgärder. Min fråga är: Hur kommer kommissionen att på ett flexibelt sätt ta hänsyn till det? Speciellt om man lägger det i pelare 1 blir det kanske en nackdel för att inte få sig detta tillgodoräknat. , Europeiska kommissionen: Jag tror att det kommer att räknas till godo. Genom att villkora av direktstöd till bönder har man vidtagit åtgärder för att ge incitament för att bevara den biologiska mångfalden och för miljömässiga åtgärder. Jag kan inte riktigt se att utfallet blir detta. Just nu pågår diskussionen i rådsarbetsgruppen om detaljerna i förslaget. Parallellt med den diskussionen diskuterar ministrarna i allmänna rådet budgettaket. Man har diskuterat EU:s hela budget, och kommer man att börja diskutera just taket och jordbruksstödet. Diskussionen vad gäller tak och innehåll pågår i rådsarbetsgruppen, där jordbruksministrarna deltar. Jag kan inte se att detta är en fara i vårt förslag. (KD): Det gäller inte bara miljön. Det finns säkert många andra nationella avvikelser som olika länder kommer att vilja att man tar hänsyn till. Finns det någon sådan mekanism inbyggd eller möjligtvis i byrålådan som kommissionen kan tänka sig att använda, för att inte få en väldig rigiditet i det kommande CAP-systemet? , Europeiska kommissionen: Vi har eftersträvat att ha en viss flexibilitet och en mindre rigid CAP än vi har haft tidigare. Det har också kommit fram i de konsultationer som vi hade på förhand. Jag hörde också att ministern sade att kommer att ha en konstruktiv roll i debatterna, och det tror jag är viktigt. Som ni vet finns det ju rätt olika åsikter mellan medlemsstaterna. Det är ungefär vad jag kan svara på den frågan. (M): Ordförande! Jag har två frågor som jag riktar till landsbygdsministern. Den första funderingen gäller utjämning av direktstöden. Där uppfattade jag att landsbygdsministern i sitt inlägg tydligt markerade att han var positiv till utjämningen mellan olika nationer. Jag har inte uppfattat samma tydlighet beträffande hur landsbygdsministern ser på utjämningen nationellt, som diskuteras i underlaget. Vi är ju ett mycket heterogent land, och som jag upplever det blir det helt andra förutsättningar om man skulle ha ett enhetligt stöd i vårt land. Min andra fundering gäller förgröningen. Jag vill gärna höra landsbygdsministerns synpunkt. Om det ska ingå en förgröningsdel i det nya förslaget, vad skulle då kunna vara lämpliga punkter, krav eller delar i det som man skulle ställa upp?