bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Ett uppdrag planeras för att se över de lagstadgade tidsfrister som gäller när barn och unga är misstänkta eller målsägande. Vidare avser regeringen att låta utvärdera de ändringar i lagen om unga lagöverträdare som trädde i kraft och som rör utredningar av brott begångna av barn . En sådan utvärdering kan bl.a. ge en bild av om ändringarna har lett till att fler brott utreds, om tillämpningen av reglerna blivit mer enhetlig samt om det finns anledning att utreda fler brott. Regeringen anför (s. 30) att polisen och har fortsatt sitt arbete för att utveckla mängdbrottshanteringen. Inom ramen för det arbetet har rutiner skapats för att säkerställa en fungerande central och lokal samverkan mellan myndigheterna. har dessutom, i syfte att få en mer enhetlig och effektiv hantering av mängdbrottsärenden inom myndigheten, fattat beslut om att på försök koncentrera handläggningen av vissa enklare bötesärenden till två orter i landet och att handläggningen av merparten av mängdbrottsärendena i koncentreras till en kammare i länet. Den nationella resurs som tillsatts inom polisen för att förbättra bekämpningen av mängdbrott av seriekaraktär ska arbeta mer fokuserat med denna typ av brottslighet. Satsningen leds av en nationell operativ ledningsgrupp som bestämmer var och när resurser ska sättas in. När det gäller den grova organiserade brottsligheten anför regeringen (s. 16) att dess initiativ till en nationell mobilisering mot denna typ av brottslighet har inneburit ett mer omfattande och uthålligt arbete . Den nationella mobiliseringen berör inte bara rättsväsendets myndigheter utan även , , , och . De nya arbetsformerna har bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. Det är av stor vikt att samverkan mellan olika myndigheter och regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen mot den grova organiserade brottsligheten får fullt genomslag. Regeringens ambition är att bekämpningen av denna typ av brottslighet ska intensifieras ytterligare. Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna fortsätter att utvecklas. De skärpningar som har gjorts i lagstiftningen om förverkande har ökat rättsväsendets möjligheter att komma åt kriminellas brottsvinster. Regeringen avser att utvärdera i vilken utsträckning dessa möjligheter har utnyttjats. Det finns också behov av att fortsatt stärka brottsutbytesarbetet. Regeringen kommer därför att ställa krav på att myndigheternas ambitionsnivå i detta arbete höjs ytterligare och föreslår även ökade resurser för ändamålet. Bland annat skulle en bättre helhetsbild av de belopp som statliga myndigheter i samverkan lyckas återföra från brottslig verksamhet vara av värde för det fortsatta arbetet. Regeringen anför dessutom att det inte är rimligt att förverkanden kan undvikas genom att ekonomiska tillgångar och egendom flyttas till andra länder. Regeringen avser därför även att lägga förslag som gör det möjligt att verkställa beslut om utvidgat förverkande inom hela EU. Regeringen anför vidare (s. 20) att personer som drabbas av hatbrott är en sårbar grupp som kräver särskild uppmärksamhet och kompetens. Inom såväl polisen som hanteras hatbrott därför i stor utsträckning av personer med särskild kompetens för detta. Regeringen framhåller vidare (s. 12) att rättsväsendet har en viktig roll i att motverka det våld som sker i nära relationer. Detta våld skapar stort mänskligt lidande och otrygghet. drabbas hundratals personer av sådant våld och dör i genomsnitt 17 kvinnor till följd av våld från en man de har eller har haft en nära relation med. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Regeringen fortsätter därför att förstärka insatserna mot våld i nära relationer. En nationell samordnare har fått i uppdrag att åstadkomma en kraftsamling på detta område. Samordnaren ska bl.a. samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet. Inom ramen för uppdraget ska samordnaren särskilt överväga hur förebyggande insatser mot detta våld kan utvecklas och genomföras. Frågor om prioritering av olika slags brottslighet behandlas i ett flertal motioner. I motionerna 2012/13:Ju240 av och (båda MP) yrkande 2 och 2012/13:Ju375 av och (S) yrkande 1 begärs att arbetet mot barnsexturism ska prioriteras hos . I motion 2012/13:Ju354 av (KD) anförs att polismyndigheterna bör ges i uppdrag att avdela resurser för att dels höja specialkompetensen, dels kunna rycka ut vid anmälan om misstanke om brott kopplat till människohandel. I motion 2012/13:Ju336 av (FP) yrkandena 1 och 2 anförs att samtliga polismyndigheter måste dels återrapportera, dels hantera hatbrottslighet på ett likvärdigt sätt. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 29 efterfrågas en handlingsplan mot grov organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet. I motion 2012/13:Ju241 av och (båda S) yrkandena 2 och 3 framhålls kampen mot ungdomsbrottsligheten. Enligt motionärerna måste bl.a. nyrekryteringen till ungdomsgäng vara en prioriterad fråga. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 12 anförs att polisen måste bli effektivare när det gäller att klara upp vardagsbrott. Enligt motionärerna skrivs många anmälningar av direkt utan åtgärd eller blir liggande. Vidare är handläggningstiderna orimligt långa. I motion 2012/13:Ju233 av och (båda M) yrkande 3 efterfrågas att polisen ska prioritera arbetet med mängdbrott. I motion 2012/13:Ju293 av (S) efterfrågas åtgärder för att minska antalet stölder på landsbygden. Ett antal motioner rör aktiviteter av s.k. djurrättsaktivister. I motionerna 2012/13:Ju326 av (M) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Ju399 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:Ju231 av (M) begär motionärerna att bekämpandet av brott som begåtts av djurrättsaktivister ska prioriteras. I motion 2012/13:Ju337 av (M) yrkande 2 anförs att arbetet med att förebygga och beivra brottslighet kopplad till djurrättsaktivism bör utvecklas och ges högre prioritet. I motion 2012/13:So581 av och (båda SD) yrkande 1 begärs att polisen ska prioritera arbetet med att förhindra försäljning av tobak till minderåriga. I motion 2012/13:Sk290 av och (båda FP) yrkande 4 påtalas vikten av tillräckliga resurser till bl.a. polisen för att den illegala försäljningen av alkohol ska kunna stoppas. När det gäller trafikkontroller begärs i motion 2012/13:Ju332 av (M) fler kontroller med synliga poliser efter vägarna samt fler kontroller av körkort och trafikbeteende. I motion 2012/13:Ju255 av (M) efterfrågas en översyn av möjliga åtgärder för att komma till rätta med bensinstölderna på bensinstationer. I motion 2012/13:N363 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att polis och åklagare bör avsätta särskilda resurser för att utreda patentintrång. I motion 2012/13Ju355 av (KD) anförs att det, med tanke på den ökande förekomsten av övergrepp i rättssak, är angeläget att polisen ges tydliga direktiv om att prioritera detta brott. Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Regeringen har bl.a. tillsatt en nationell resurs för att förbättra hanteringen av mängdbrott av seriekaraktär. Regeringen avser vidare att fortsätta arbetet med att förstärka insatserna mot våld i nära relationer. Regeringen framhåller vidare att insatserna mot grov organiserad brottslighet kommer att intensifieras och att arbetet mot ungdomsbrottslighet fortsätter. Detta är brottstyper som förs fram i flera av motionerna. I likhet med motionärerna i motionerna 2012/13:Ju240 (MP) yrkande 2 och 2012/13:Ju375 (S) anser utskottet att kampen mot sexuell exploatering av barn i samband med resor och turism är ytterst angelägen. trädde och rådets direktiv /93/EU av om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut /68/RIF (direktivet) i kraft. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att direktivet innehåller effektivare och mer ändamålsenliga bestämmelser i kampen mot sexuella övergrepp mot och sexuell exploatering av barn. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . Regeringen () har i en departementspromemoria (Ds 2012:45) lämnat förslag till de författningsändringar på lag- och förordningsnivå som bedöms nödvändiga för att genomföra direktivet. Utskottet har förståelse för önskemålen i motionerna 2012/13:Ju231 (M), 2012/13:Ju337 (M) yrkande 2, 2012/13:Ju326 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:Ju 399 (M) yrkandena 2 och 3 om bättre skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning och som utsätts för hot och annan brottslighet av s.k. djurrättsaktivister. Det är en organiserad brottslighet som hotar en hel näringsgren och därför måste tas på största allvar. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras lokalt vid polismyndigheterna och vid inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det följer av 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558) att polisstyrelserna ska se till att polisarbetet bedrivs i enlighet med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast för polisverksamheten. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet Med bifall respektive delvis bifall till två motionsyrkanden tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de åtgärder som vidtas för att förbättra rättsväsendets bemötande av och stöd till brottsoffer. avslår övriga motionsyrkanden om bemötandefrågor och olika kompetenshöjande insatser inom rättsväsendets myndigheter. Jämför reservationerna 35 (S, MP, V), 36 (S), 37 (V), 38 (S, V), 39 (MP, V), 40 (MP, V), 41 (MP), 42 (MP, V), 43 (S, MP, V), 44 (MP, V), 45 (V), 46 (SD), 47 (S, V), 48 (S, V), 49 (SD) och 50 (MP, V). Regeringen anför (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 13) att, för att användningen av rättsväsendets resurser ska bli så ändamålsenlig som möjligt, måste verksamheterna ständigt utvecklas. En viktig del i detta utvecklingsarbete är att samarbetet mellan myndigheterna inom rättsväsendet fortsätter att stärkas. På så sätt kan viktiga effektivitetsvinster uppnås. Det ömsesidiga beroendet mellan rättskedjans myndigheter ställer enligt regeringen stora krav på en väl utvecklad samordning och på att myndigheterna tillsammans strävar efter gemensamma mål. Exempelvis är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av stor betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt i den brottsutredande verksamheten. och har mot bakgrund av olika samverkansuppdrag från regeringen utvecklat sitt samarbete. Regeringen anser att det är angeläget att detta arbete fortsätter och att samverkan stärks och utvecklas på alla nivåer i organisationerna. Regeringen anför vidare att rättsväsendets myndigheter också behöver stärka samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, liksom med kommuner och landsting. Det gäller inte minst i arbetet med unga som är på väg att utvecklas i negativ riktning. Samhället behöver både tydligt markera mot brott och stödja och hjälpa dessa unga att vända den negativa utvecklingen. För att insatserna ska bli tidiga, tydliga, heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på samordning mellan olika aktörer. En utvecklad samverkan är även nödvändig i arbetet med att stödja brottsoffer och i det brottsförebyggande arbetet. Regeringen pekar även på att regelbunden verksamhets- och resultatuppföljning förbättrar möjligheten till en aktiv styrning av verksamheterna och bidrar till att uppmärksamma framgångsrika metoder som kan spridas runt om i landet. De förbättringar som pågår i rättsväsendets informationsförsörjning kommer att innebära utvecklade möjligheter till uppföljning framöver. Det är viktigt att dessa möjligheter tas till vara. Regeringen betonar vidare (s. 20) att rättsväsendets myndigheter måste ha en medvetenhet om brottsdrabbades behov och reaktioner samt utifrån detta kunna bemöta de drabbade med medkännande och professionalism, detta för att brottsdrabbade ska kunna känna sig trygga i att berätta vad de har varit med om. Regeringen pekar på att många initiativ har tagits från både regeringens och rättsväsendets myndigheters sida och att mycket arbete pågår i syfte att förbättra bemötandet av brottsoffer. Som en del i den strävan har fått i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Utbildningsprogrammet ska specifikt fokusera på barnens och ungdomarnas särskilda utsatthet och behov vid dessa brott, rättskedjeperspektivet samt på samverkan i sexualbrottsmål. Personer som har anmält att de har blivit utsatta för brott behöver också få information om hur det egna ärendet utvecklas. Polisen arbetar med att förbättra rutinerna för hur sådan information ges. Regeringen framhåller (s. 43) att rättsväsendets myndigheter fortlöpande arbetar med kompetensutvecklingsfrågor och att de har bedrivit ett aktivt arbete inom flera utvecklingsområden. För att systematisera och leda det strategiska förändringsarbetet har, som exempel på åtgärder, kompetensutvecklingsråd inrättats. Metoder för planering och analys har också tagits fram. Omfattande utbildningsinsatser har genomförts för att behålla och öka kompetensen hos de anställda, exempelvis via kompetensportaler på intranätet. Regeringen framhåller vidare att ett långsiktigt arbete har bedrivits för att främja jämställdhet, mångfald och likabehandling och för att motverka diskriminering. För att tydliggöra frågornas betydelse för den dagliga verksamheten ingår mångfaldsfrågor i vid bemärkelse i chefsutbildningar. Frågor om åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter och för att myndigheternas företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna lyfts fram i ett antal motioner. När det gäller sexualbrott mot barn framhålls i motion 2012/13:Ju228 av (S) vikten av en samlad strategi för att öka kompetensen i rättsväsendet och förstärka prioriteringarna. I motion 2012/13:Ju360 av m.fl. (S) efterfrågas en handlingsplan för att höja statusen för poliser och domare som arbetar med brott som berör barn. I motion 2012/13:C243 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att det bör finnas domare (familjedomare) med speciell kompetens när det gäller vårdnads- och umgängesrättstvister vid varje domstol. I motion 2012/13:C430 av och (båda KD) yrkande 4 anförs att det bör finnas specialkompetens i domstolarna för handläggning av mål som rör egenmäktighet med barn. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 44 anförs att rättsväsendet måste förbättra sitt arbete med bemötandefrågor gentemot brottsoffer. I motion 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 10 efterfrågas polisens stöd till dem som inte vill medverka i en brottsutredning som rör skam- eller hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt motionärerna bör polisen alltid samtala med den som gjort anmälan och erbjuda sitt stöd och inte släppa kontakten direkt. Enligt motion 2012/13:Ju295 av (S) bör polisen och det övriga rättsväsendet utbildas för att bekämpa negativa attityder och myter om våldtäktsoffer. Utbildningsinsatser om hbtq-personer efterfrågas för rättsväsendets personal i kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 12. Enligt samma motions yrkande 14 föreligger det ett behov av ökad öppenhet om våld i samkönade relationer vilket innefattar mer information både inom hbtq-samhället och till berörda myndigheter. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 7 anförs att alla anställda inom polisen med utredande uppgifter bör ha rätt till individuell kompetensutveckling och karriärvägledning. Enligt motion 2012/13:Ju306 av och (M) bör satsningar göras på vidareutbildning av poliser i beteendevetenskap och psykiatri. I partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 21 efterfrågas ett aktivt arbete inom rättsväsendet för att öka mångfalden och säkerställa allas likhet inför lagen. I yrkande 22 i samma motion föreslås att regeringen tillsätter en utredning som har i uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 22 anförs det att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt. Enligt samma motions yrkande 23 bör samtliga myndigheter inom rättsväsendet tillsammans med DO ta fram handlingsplaner för hur diskriminering inom myndigheten ska bekämpas. I yrkande 24 i motionen anförs vidare att samtliga myndigheter inom rättsväsendet ska upprätta servicefunktioner som tar emot klagomål på felaktigt bemötande. Frågan om utbildning för nämndemän behandlas i kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 52. Motionärerna efterfrågar en obligatorisk och likartad utbildning för hela landet. Enligt partimotion 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 2 bör det finnas kompetens för att utreda arbetsmiljörelaterade brott i hela landet. I samma motions yrkande 6 framförs att det vid samtliga polismyndigheter, endera lokalt eller genom samverkan mellan distrikt, bör finnas poliser som är särskilt utbildade för att arbeta med djurskyddsrelaterade ärenden. Enligt motion 2012/13:Ju223 av och (båda SD) bör det inrättas en nationell djurskyddspolis. I motion 2012/13:Ju292 av (S) framhålls behovet av en samordnad utbildning i Sala för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 2 påtalas behovet av samverkan mellan flera aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Således föreslås ett införande av obligatoriska samverkansavtal mellan polisen, kommuner och hälso- och sjukvården. Behovet av ett förbättrat vittnesskyddsprogram framhålls i kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 22. I partimotion 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkande 12 efterfrågas ett förbättrat vittnes- och brottsofferskydd. Även i motionerna 2011/12:Ju300 av och (båda M) yrkande 6, 2012/13:Ju268 av (S) och 2012/13:Ju294 av (S) efterfrågas ett förstärkt skydd för vittnen i rättegångar. I kommittémotion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 23 påtalas att inriktningen i säkerhetsarbetet vid domstolarna bör vara att införa permanenta säkerhetskontroller. I partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 16 efterfrågas en förbättring av tolkars villkor och organisering. Enligt motionärerna bör resurserna i första hand satsas på att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan när det gäller de vanligaste språken. Tolkarbetet behöver vidare integreras på ett bättre sätt och utvärderas inom ramen för rättsväsendets verksamhet. I motion 2012/13:Ju301 av (M) påtalas behovet av en översyn av polisens utryckningstider. Enligt motionären bör regeringen överväga en översyn av polisens arbete i syfte att förbättra utryckningstiden för att säkerställa att polisen har samma generella responstid över hela landet. Inom rättsväsendets myndigheter har det vidtagits ett flertal åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden och förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. har i sitt betänkande Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens samt redovisat de verktyg och metoder som bedöms ändamålsenliga för att uppnå sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt bör särskilda åtgärder användas restriktivt och den minst ingripande åtgärden som kan uppfylla behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats. Betänkandet bereds vidare inom . I Domstolars årsredovisning framgår (s. 93) att erbjuder specialiseringskurser i olika ämnen, t.ex. familjerätt och ungdomsmål. och har regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödverksamhet bedrivs vid landets samtliga tingsrätter och hovrätter. Av regleringsbrevet för Domstolar framgår att ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka skyddet och säkerheten för de anställda i domstolen, för parter och andra som deltar i en rättegång samt för övriga personer som besöker domstolarna. ska vidare redovisa i vilken omfattning domstolarna beslutat om säkerhetskontroll i domstol och de kostnader domstolarna haft med anledning av detta. Av regleringsbrevet framgår vidare att regeringen givit i uppdrag att kartlägga hur ordningen i och utanför rättssalarna upprätthålls samt att, vid behov, lämna förslag på åtgärder som kan bidra till en bättre ordningssituation. Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrevet för och övriga myndigheter inom polisorganisationen framgår att ska redovisa vilka insatser som har gjorts för att verksamheten ska bedrivas med hög och jämn kvalitet i hela landet. Av regleringsbrevet för och övriga myndigheter inom polisorganisationen framgår även att ska följa upp och redovisa resultatet av de åtgärder som vidtas gällande bemötandet av brottsoffer. Redovisningen ska särskilt fokusera på åtgärder som vidtas i syfte att förbättra informationen till brottsoffer och öka deras möjlighet att få sina skadeståndskrav tillgodosedda. Redovisningen ska lämnas . Av regleringsbrevet för framgår att ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla åklagarnas kompetens i frågor som rör kontakten med brottsoffer. Av redovisningen ska särskilt framgå hur myndigheten arbetar för att förbättra åklagarnas handläggning av enskilda anspråk i brottmålsprocessen. har polisen infört en policy och nationella riktlinjer för hur diskriminering, trakasserier och kränkande särbehandling ska förebyggas och hanteras. En nationell mångfaldspolicy har fastställts . Av regleringsbrevet för och övriga myndigheter inom polisorganisationen framgår att polisens brottsförebyggande arbete ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat. Det ska utföras på eget initiativ och i samverkan med andra samhällsaktörer. Regeringen gav (dir. 2012:51) en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av nämndemannasystemet. Utredaren ska överväga åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. I uppdraget ingår att överväga åtgärder bl.a. för att förbättra informationen till och grundutbildningen av nämndemän. Uppdraget ska redovisas . Av Brottsförebyggande rådets webbplats framgår att Domstolar arbetar med en bemötandestrategi. Bemötandet av olika parter under en rättegång kan ha betydelse för såväl rättssäkerhet som effektivitet. I samarbete med planerar en studie som dels ska ge kunskap om hur domstolarna uppfattas av olika parter (målsägande, tilltalade, vittnen), dels ge kunskap om betydelsen av bemötande för rättssäkerhet och effektivitet. Utifrån bl.a. intervjuer och forskningsgenomgångar ska studien resultera i förslag till åtgärder som kan förbättra bemötandet av parter och vittnen i samband med rättegångar. Utredningen om tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden har lämnat betänkandet Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden (SOU 2012:49). Betänkandet, som avser genomförandet av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv, berör bl.a. frågan om tolkningens och översättningens kvalitet.