bet · GZ01MJU10 · 2012-03-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetliga nationella regler för att vattensmitta ska undvikas. 2011/12:MJ445 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för en kvalitetsmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 9 Motioner som bereds förenklat och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda M) Vi socialdemokrater ställer oss bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall bara till reservation 1.Fru talman! Offentlig upphandling av livsmedel är en av de viktigaste aktiviteterna för att skapa en långsiktigt hållbar livsmedelskonsumtion och livsmedelsproduktion. Staten, landstingen och kommunerna spenderar miljarder på olika matupphandlingar, och givetvis gör det skillnad om dessa blir mer ekologiskt anpassade. På samma sätt gör det skillnad ifall det går att ställa större krav än EU:s minimikrav.Sigtuna kommun ställde tuffare krav vid en matupphandling. En av de få stora leverantörerna överklagade och fick rätt i förvaltningsrätten. Kommunstyrelsen i kommun accepterade inte förvaltningsrättens beslut och valde att överklaga domen till kammarrätten. Där har huvudfrågan varit om kommunens krav på kortare tider för transport av djur till slakt, bedövning av alla djur innan slakt och nej till slentrianmässigt användande av antibiotika i djurfodret har brutit mot lagen om offentlig upphandling. Så sent som för en månad sedan avgjorde kammarrätten till kommuns fördel, vilket innebär att det går att ställa tuffare krav, och det är mycket glädjande.Vilka signaler får vi då av domen? Jo, det är ett mycket stort steg för hela Upphandlingssverige. Därför måste vi agera skyndsamt från och regeringen för att elda på nu när tiden är mogen för en ordentlig offensiv.Det är förvisso viktigt med de pågående utredningarna om upphandlingsregelverket samt hur upphandlingsstödet bör samordnas, men det räcker inte. Regeringens alltför tama hållning i alla dessa frågor skapar förvirring och tvehågsenhet. Det finns ingen tydlig ambition, bara reaktion, på de domar som verkställs, och satsningen på Matlandet tar inte tillräcklig hänsyn till komplexiteten i och även de möjligheter som förknippas med den offentliga upphandlingen.Det är också intressant att importen av mat fortsätter att öka till trots regeringens mycket ambitiösa satsning på Matlandet . Vän av ordning ställer sig givetvis frågan: Håller projektet på att tappa sin glans? Den stora världshandeln av mat påminner återigen om att vi behöver en tydlig livsmedelsstrategi som tar hänsyn till bland annat möjligheterna med offentlig upphandling och den positiva inverkan som offentlig upphandling kan ha på den svenska matproduktionen.Livsmedelsverket har förvisso fått uppdraget att skapa ett för stöd till kommuner och landsting att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden i förskola, skola och äldreomsorg. Men som oftast med regeringens satsningar är de för kortsiktiga, och i det här fallet löper dess värre projektet ut 2012.Det är bra att skapar nya rekommendationer och riktlinjer, men vi socialdemokrater anser att även måste få ett större utrymme att informera och utbilda. Tyvärr har alltför stor inverkan på upphandlingarna. Det finns en stor tro på att det inte ska gå att ställa större krav på andra bedömningsgrunder än pris och leveranssäkerhet. kommun har ju faktiskt visat att det går att göra så. Därför välkomnar även vi socialdemokrater utredningen om upphandlingsstödet.Kommunerna och landstingen måste få mycket mer skarpa råd och riktlinjer för hur man kan ställa alla de krav som ger ett ökat utrymme för fler producenter och leverantörer att medverka vid upphandlingarna. Det kommer också att leda till att fler lokala och ekologiska producenter får chansen.Fru talman! Den kommunala livsmedelstillsynen är viktig. Duktiga livsmedelsinspektörer gör skillnad, och de blir ännu bättre när riktlinjerna och råden från håller hög klass och är tydliga. Det är bra att gör särskilda insatser för att kvalitetssäkra livsmedelkontrollerna.Det är också en rättvisefråga. Varje konsument ska känna trygghet i att de livsmedel som köps in och konsumeras ska vara underställda en sådan kontroll som i allt väsentligt förebygger och motverkar otjänlighet och ohälsa som en följd av bristfällig livsmedelshantering.Vår livsmedelskonsumtion måste förändras. Det handlar om en minskad köttkonsumtion och en kraftig reduktion av matsvinnet. Här har vi ett stort politiskt ansvar i samverkan med , producenter och konsumenter att med snabba steg förändra beteenden i konsumtions- och produktionsmönster. Vi måste våga ge tydliga instruktioner och råd.Det går att ändra animalieproduktionen med olika steg till att bli mindre klimatpåverkande och mer effektiv. Idisslare kan i ännu större utsträckning beta i hagar och på annan mark som inte lämpar sig för odling. Detta stärker den biologiska mångfalden och ökar ekosystemtjänsterna som det minskar importen av foderväxter, exempelvis sojafoder från , som i stället kan användas för livsmedelkonsumtion i en situation då vi måste öka livsmedelsproduktionen för att möta den växande befolkningens behov av mat.Om grisar och höns åt mer av vårt livsmedelsavfall skulle vi få både minskad klimatpåverkan och minskat matsvinn. Om vi fick en mer effektiv livsmedelsproduktion och hantering i livsmedelsbutikerna skulle matsvinnet minska radikalt. av färskvarorna når aldrig konsumenterna. Det är ingen enkel ekvation, men det handlar om attityd och förändringsvilja.Ersätter vi bästföredatum med minst-hållbar-till-datum skulle det leda till ett minskat matsvinn i alla led från producent till konsument och till minskad klimatpåverkan.Fru talman! Det är därför helt obegripligt att regeringen avstått från att ge en instruktion till om att publicera verkets råd om matens klimatpåverkan. Regeringens stopp av utgivningen ter sig anmärkningsvärd med tanke på att råden anpassats till kritik. Regeringen hävdar att det är som avgör detta, och det är förvisso riktigt att detaljerna och innehållet ägs av verket, men ambitionen och inriktningen är väldigt mycket kopplad till regeringens uppfattning i ärendet.Om regeringen har en icke-uppfattning svävar också i en viss ovisshet när det gäller avvägningar. Åter visar regeringen, som i många andra liknande notifieringar, ett ointresse i viljan att ha en politisk uppfattning och framåtsyftande ambition.Det kan till och med tolkas som att regeringen inte bryr sig om matens klimatpåverkan. Signalvärdet i regeringens handlingar är stort, speciellt i ett land av storlek. Matens klimatpåverkan är betydande från jord till bord, och då måste varje råd som i allt väsentligt verkar för att minska matens klimatpåverkan tas på största möjliga allvar.Fru talman! Vi socialdemokrater är glada att utskottet enats kring vårt förslag om att regeringen ska verka för att införa ett förbud mot att azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i . Det är märkligt men glädjande att borgarna har valt att ställa sig bakom vårt förslag trots ett tidigare hårdnackat motstånd. Det är positivt att vi har ett enigt utskott.I slutet av 2007 publicerades en brittisk forskningsrapport, , där vissa tillåtna azofärgämnens tillåtlighet ifrågasattes. Studien visade att barn drabbades av överaktivitet. uttalade Efsa att Southamptonstudien inte gav anledning att ändra listan över godkända livsmedelstillsatser. Studien ledde dock till nya märkningskrav.EU-parlamentets miljöutskott har röstat för att dessa färgämnen ska förbjudas i ny lagstiftning för livsmedelstillsatser.I resulterade en kampanj i att samtliga livsmedelskedjor tog bort färgerna från sortimentet.I har Ica beslutat att ta bort azofärgämnen i godis men behålla dem i stenbitsrom som ju inte riktar sig till barn. Coop har också fasat ut azofärgämnen. Dock kan det finnas kvar i lösgodis och i importerat godis. Då överkänslighetsreaktioner och allergier är vanligare hos barn än hos vuxna är det troligt att också detta främst drabbar och påverkar barn. Därför är det ett angeläget förbud som jag hoppas att vi kan införa.Eftersom EU granskat Southamptonstudien och efter det godkänt ämnena kan ett medlemsland inte hävda dessa vetenskapliga rön för att införa nationellt förbud utan måste i så fall hänvisa till nya rön.Emellertid kan ett medlemsland notifiera, det vill säga meddela EU att man vill införa ett förbud. Det är det vi önskar. kan säga nej till det, men själva notifierandet kan betraktas som en opinionsyttring. Detta är viktigt för regeringen att känna till och ta med sig framöver.Jag hoppas att regeringen med ett enigt utskott bakom sig vågar ha en hög aktivitetsnivå i ärendet så att det sker saker och vi inte behöver vänta på att det kommer någon form av förslag tillbaka till . Vi talar om livsmedel. Likadant gjorde vi . Jag sade då att för mig är livsmedel just medel för livet, för att upprätthålla livet, det vill säga medlet är vår mat och föda. Det är något som är direkt livsviktigt.Det är därför jag och reagerar så starkt när skilda intressen på olika sätt tillsätter ämnen i vår mat som vi anser är inte bara onödiga utan rent av hälsovådliga.Glädjande nog har enighet uppnåtts i utskottet om att verka för ett förbud mot de så kallade azofärgämnena som kan ge upphov till allergiska reaktioner och beteendestörningar.Ytterligare ett hot mot vår föda är transfetter. Det är industriellt framställda fetter som har stor användning inom livsmedelsindustrin. Fettet härdas genom kemisk behandling med bland annat nickelspån, vätgas, värme och tryck i reaktorer. Fettet blir lättare att använda, och dessutom härsknar det inte lika lätt. Smidigt och praktiskt kan det tyckas men förödande för folkhälsan.Transfetterna i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Folk riskerar att drabbas av hjärtsjukdomar, bröst- och prostatacancer, cancer i tjocktarmen, insulinresistens och försämrat immunförsvar.Förra året beslutade att vi inte ska ha sådan bråte i vår föda, i våra livsmedel. Trots det har regeringen inte genomfört det som ålade den sedan.Jag menar att regeringen bör lägga fram en lag som förbjuder användningen av industriellt framställda transfetter i livsmedel. Regeringen måste också redovisa för varför lagstiftningen dröjer.I betänkandet under punkt 2, Märkning av livsmedel, har jag gjort en reservation till förmån för motion MJ343 som handlar om märkning av livsmedel när man äter ute. Vare sig man besöker en krog, en lunchrestaurang eller äter på restauranger på sjukhus, skolor, förskolor, äldreboenden eller andra kommunala verksamheter anser vi att man bör få veta vad de olika maträtterna som erbjuds innehåller.Med tydligt redovisade innehållsförteckningar på såväl privata som offentligt finansierade restauranger kan matgästerna undvika oönskade tillsatser och ingredienser.Regeringen bör därför låta ta fram ett förslag på hur innehållsdeklarationer på svenska restauranger kan bli verklighet.Lite längre fram i debatten kommer motionären att utveckla motiven bakom sin motion.Fru talman! Jag stöder givetvis samtliga reservationer men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2 om märkning av livsmedel. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 5 och 7. Jag ska uppehålla mig vid reservation nr 3 som handlar om märkning av livsmedel. Jag ska förklara innebörden av förslaget så bra jag kan.Vi vill alltså få till stånd en nationellt reglerad märkning som uppmärksammar svensk högkvalitativ mat. Det handlar om en frivillig märkning som syftar till att stärka produktens konsumentvärde genom att ett antal kriterier uppfylls. På så sätt kan man erhålla en märkning som garanterar en viss kvalitet. Tyvärr har vårt förslag i betänkandet blandats samman med det skydd som förordningarna från EU ger mot att företag ska kunna kopiera befintliga produkters varumärken.Det vi föreslår är något helt annat som är tänkt att fungera som ett komplement. Man skulle kunna jämföra det med en afrikansk kaffeproducent som jag läste om för sedan. Man gjorde några smärre justeringar i produktionen och sedan lanserade man det tidigare lågpriskaffet som lyxkaffe. På så sätt kunde man höja sina marginaler och utveckla regionens ekonomi.Principen i vårt förslag är något liknande, och den föreslagna märkningen kan mycket väl göra att fler producenter kan satsa på kvalitetsmat och mathantverk. Vid ett införande av en sådan här nationell reglering föreställer jag mig ett upplägg inspirerat av vår nuvarande Kravmärkning. Krav som är en förening för en frivillig märkning har givits vissa myndighetsliknande befogenheter genom att man innehar rätten att utforma regler och kontrollera att de efterföljs. På samma sätt tycker vi att ett system bör utformas som tar till vara och uppmärksammar traditionella matprodukter som är nära sammankopplade till vårt land, vår miljö och vår kulturhistoria och som förtjänar att lyftas fram.Man kan med fördel titta på föregångslandet som har en matmärkning som liknar den vi föreslår. grundade det norska Lantbruks- och matdepartementet stiftelsen , som tilldelades ansvaret för att stärka marknaden för norskproducerade matvaror. Genom särskilda märkningar lyfts goda exempel på närproducerad och högkvalitativ mat fram, vilket bidrar till att stärka de utvalda produkternas varumärke. tilldelades stiftelsen också ansvaret för att märka och marknadsföra ekologisk mat. Förutom denna ekologiska märkning använder sig stiftelsen av tre olika märkningar, vilka alla har olika kriterier. Märket Nyt , som skulle kunna översättas till ungefär njut av , garanterar att produkten är framställd helt med norska råvaror. En matvara märkt med "specialitet" anses vara just en specialitet som ger konsumenten en äkta matupplevelse. Slutligen används märket - översatt till svenska - "skyddade beteckningar" för att ge en produkt officiell status som unik, kulturhistoriskt betydelsefull och varumärkesskyddad. Den sistnämnda märkningen går i sin tur att få baserad på tre olika kvaliteter, nämligen ursprung, koppling till en geografisk plats eller en traditionell och unik karaktär. Allt detta styrs av ett nationellt regelverk.Vi tror att ett system med inspiration från vår västliga granne skulle ge goda förutsättningar för svensk mat att hamna på kartan och ge mervärden för såväl landets egna invånare som turister och producenter.Fru talman! Vår reservation nr 5 handlar om att söka lösning på problematiken med parasiter i dricksvatten. Vi har sett hur allvarliga fall av vattenburen smitta har drabbat både och . Vi är väl medvetna om att regeringen beställt informationsinhämtning gällande detta problem, men vi konstaterar att inget ännu hänt i detta arbete. Med vår reservation vill vi speciellt belysa att behandling med UV-ljus har visat sig vara mycket effektivt mot parasiter. Vi skulle vilja se nationella enhetliga regler för att säkerställa att svenska vattenverk levererar vatten av fullgod kvalitet.Till sist vill jag säga några ord om reservation nr 7 som är baserad på en kristdemokratisk motion.Motionen uppmärksammar problemet att har gjort en orimligt strikt tolkning av ett EU-direktiv och att ideella föreningar som serverar till exempel korv, smörgås, tårta eller fika vid mer än 20 tillfällen klassas som livsmedelsföretag och därmed måste registreras som det med den byråkrati och de kostnader som detta medför.Något som är ganska lustigt är att gjorde ett stort nummer av denna fråga när man 2006 var i opposition. Vår barn- och äldreminister, , drev till exempel en kampanj i valrörelsen med namnet Rädda kyrkkaffet och barnens bullbak. Från kristdemokratiskt håll ondgjorde man sig i starka ordalag över socialdemokratisk regeringsiver. kan man ju undra varför frågan är aktuell, efter det att var med och tog regeringsmakten. Är detta en fråga som bäst drivs i opposition? I så fall är redo att ta över stafettpinnen. Att sådan här meningslös och onödig EU-byråkrati kan tillåtas sätta käppar i hjulen för våra så viktiga ideella föreningar ska vi såklart inte acceptera. Jag ska först säga något om azofärgämnen. Azofärgämnen kan vara tartrazin, azorubin, allurarött, paraorange. De har många namn. Om man tittat på de E-nummer som ska förtydliga vad ett azofärgämne är blir man knappast klokare. Det är E104, E112, E109 och så vidare.I hade vi tidigare ett förbud mot azofärgämnen för att vi ville skydda de grupper som kan drabbas av hyperallergi, eksem, klåda, astma och så vidare. Det är allergiker, i synnerhet barn. Våra barn äter mycket godis, bakverk och tuggummin och dricker drycker som innehåller azofärgämnen. Azofärgämnena tillför inte produkterna någonting. De gör att produkterna blir lite färggladare och kanske ser lite häftigare ut, men de kan utsätta små barn för direkt livsfara.Efter EU-inträdet var vi tvungna att häva förbudet. Det tycker jag var djupt olyckligt. känns det lite smått historiskt. kommer förhoppningsvis den här kammaren att fatta beslut om att azofärgämnena ska förbjudas igen. Vi sätter folkhälsan, i synnerhet barnens hälsa och trygghet, före EU-fundamentalismen. Det är viktigare att värna barnen än någonting annat.Jag tycker att det ska bli intressant att se hur EU reagerar på detta. Jag tror att hela EU är moget för ett förbud mot azofärgämnen. Därför är det positivt som Socialdemokraterna anförde att miljöutskottet i kräver hårdare tag mot färgämnen. Vi kan samarbeta med andra länder, till exempel , om att få ett EU-förbud mot azofärgämnen. Det är den andra delen av det beslut som vi ska fatta . Jag tycker att det är särskilt välkommet att man även på den borgerliga kanten är för ett förbud mot azofärgämnen. Så har det inte varit tidigare. Vi har förhandlat fram och tillbaka i utskottet. De har spjärnat emot och försökt stoppa detta in i det sista. Jag gläds åt att de inte har lämnat någon reservation där de försöker stoppa förbudet mot azofärgämnen. är även de borgerliga partierna med på att vi ska driva igenom förbudet i . Det är faktiskt smått historiskt.Jag vill också ta upp frågan om tillsyn och vägledning. kom med nya kostråd. har angett kostråd utifrån folkhälsan. I kostråden tog man också med miljö- och klimataspekten. Det var väldigt efterlängtat. Man sade till exempel att det är önskvärt att man äter mer närproducerad mat, och att det är önskvärt att vi svenskar konsumerar mindre kött och mer vegetabilier. Av någon outgrundlig anledning stoppades dessa kostråd av regeringen . Det är konstigt. I andra länder, till exempel och , har man nästan identiska kostråd till sina medborgare. Även uppmanar i kontroll: Ät lokalt; ät säsongsanpassat. Regeringens argument har varit att vi inte får ha sådana här kostråd eftersom de kan strida mot den inre marknaden. Jag tycker att det är tråkigt att vi har en regering som går in och detaljstyr en myndighet på det här sättet. Det är också tråkigt att vi har en regering som censurerar sig själv och censurerar en myndighet innan kostråden formellt har klubbats.Ibland handlar EU-frågorna om att man måste våga ta strid för en progressiv politik. Jag noterar att när det handlar om att jaga utrotningshotade vargar eller att snus ska kunna säljas runt om i hela har vi en regering som är beredd att ta strid kors och tvärs. Men när det gäller att vi ska få kostråd som handlar om att vi ska kunna äta bättre och miljövänligare har vi en regering som lägger sig platt för . Det tycker jag är olyckligt. I reservation 6 föreslår vi att regeringen nu ska anta dessa kostråd. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till denna reservation, men självklart står vi rödgröna bakom den. Avslutningsvis vill jag också lyfta fram frågan om transfetter. Som från sade här tidigare var det ungefär , , som vi i denna kammare klubbade igenom att regeringen ska driva på ett förbud för industriellt framställda transfetter. Den absoluta merparten av svenskarna har antagligen inte något större problem med transfetter. Men en överkonsumtion av industriellt framställda transfetter kan leda till fetma och hjärt- och kärlsjukdomar. Enligt undersökningar vet vi att det finns vissa grupper i samhället som verkligen överkonsumerar transfetter. Det är främst våra ungdomar. Det är just för att vi vill skydda dessa grupper och tycker att industriellt framställda transfetter inte tillför något till våra livsmedel som vi vill ha ett stopp för dem. Jag tycker att det är mycket märkligt att det nu har gått och att regeringen ännu inte har gjort något. I detta betänkande redovisas att ska komma med en strategi för hur vi ska kunna minimera användningen av industriellt framställda transfetter. Detta har tagit mycket . Det är mycket osäkert vad denna strategi egentligen kommer att leda till. Men jag är pragmatisk. Vi inväntar denna presentation från . Vi får se vad de exakt föreslår, och vi får se vad regeringen kommer att göra av det. Men om regeringen inte föreslår ett förbud mot industriellt framställda transfetter blir det bråk om denna fråga igen i denna kammare. debatterar vi ett betänkande med motioner från allmänna motionstiden. I betänkandet behandlas 24 yrkanden inom området livsmedelskontroll. Det är ett brett område och inte helt lättdebatterat då livsmedel inte bara handlar om lagar och regler utan även om känslor, något som inte är helt lätt att lagstifta om. Låt mig börja med att säga att Alliansen ställer sig bakom utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. Offentlig upphandling är bra. Det skapar stora möjligheter för privata företag att växa och frodas. Offentliga kontrakt skapar värden på arbetsmarknaden och ger företag möjlighet att ta fram nya produkter och tjänster som kan leda till att fler kommer ut på arbetsmarknaden. Den offentliga köpkraften är stark och stimulerar entreprenörer och triggar till innovation. Det skapar nya erfarenheter hos företag som sedan kan användas i större sammanhang. Vi är en liten nation med ett stort behov av export. Den offentliga upphandlingen skapar tillväxt och jobb. Arbetslinjen är lika viktig inom livsmedelssektorn som inom alla andra branscher i . I det offentliga upphandlas för ca . Bryter man ned det innebär det att det serveras tre miljoner måltider i den offentliga sektorn. Att vi påverkar vilken mat som serveras får därför en stor påverkan på miljön, livsmedelsproduktionen och djurhållningen, inte bara i utan i hela EU. I regeringens satsning på "- det nya matlandet" fick i uppdrag att inrätta ett nationellt för att stödja kommuner och landsting att ta fram handlingsprogram för offentliga måltider. Det bedrivs även utbildningar med skolkökspersonal och kostchefer för att våra barn och gamla ska få näringsriktig och god mat. står det dessutom inskrivet i skollagen att maten som serveras i skolan ska vara näringsriktig, vilket öppnar upp för både ekologisk och närproducerad mat om man skulle vilja det. Det går inte att överdriva hur viktigt det är med säkra och näringsrika livsmedel som i sin framställning inte påverkar miljön negativt. Genom att den svenska djurvälfärden går längre än den europeiska har det svenska köttet dessutom producerats på ett säkert och hållbart sätt. Den offentliga sektorn kan bli bättre på att ställa krav vid upphandling av mat så att den uppfyller de mål som vi politiker ställer. Men det ställer krav på politiker att upphandla smart. Det krävs inte bara en hel del mod utan även kunskap och engagemang, och engagemang tar tid. Vi kan runt om i se att politiker och tjänstemän kan bli bättre på att ställa krav enligt lagen om offentlig upphandling. Tyvärr känner inte alla till vilka krav som får ställas. är regeringens expertorgan inom offentlig upphandling och till god hjälp för politiker och tjänstemän. De har tagit fram miljökriterier för upphandlingar, som är enkla att kopiera och använda för upphandlaren, för att nå en långsiktigt hållbar konsumtion.Miljöstyrningsrådet ger också konkret hjälp till offentliga upphandlare när det gäller att ställa krav på upphandlingen.