bet · GZ01TU9 · 2012-03-27 00:00:00 — 2011/12:TU9 Sjöfart I detta betänkande behandlar trafikutskottet 34 motionsyrkanden om sjöfart i sammanlagt 30 motioner från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör bl.a. förutsättningarna för svensk sjöfart, miljöfrågor inom sjöfarten, inlandssjöfartens villkor och fritidsbåtsverksamheten. Utskottet konstaterar att ett omfattande utredningsarbete har genomförts med bäring på den svenska sjöfartens konkurrenskraft och att regeringen kommer att presentera en samlad sjöfartsstrategi i syfte att främja svensk sjöfart. Vidare framhålls det att det pågår ett antal initiativ såväl nationellt som internationellt för att förbättra sjöfartens miljöpåverkan. Utskottet är positivt till regeringens hållning att hela EU bör omfattas av samma låga gränsvärden för svavelhalten i bränslen som . Utskottet lyfter också fram sjösäkerhetsfrågornas betydelse och pekar bl.a. på pågående arbete inom Transportstyrelsen för att identifiera lämpliga åtgärder för att förhindra dödsfall och skador inom fritidsbåtslivet. Med hänvisning till bl.a. det pågående arbetet avstyrks samtliga motionsförslag. I betänkandet finns tio reservationer. Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förutsättningarna för svensk sjöfart 2011/12:T235 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2011/12:T274 av och (båda M), 2011/12:T337 av (M) och 2011/12:T383 av och (båda S) i denna del. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) 2011/12:T383 av och (båda S) i denna del och 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 3 (S) Andra miljöfrågor inom sjöfarten 2011/12:T234 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T273 av (M), 2011/12:T284 av (M) och 2011/12:T340 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 4 (MP, V) Genomförande av om inre vattenvägar 2011/12:T282 av (M) i denna del, 2011/12:T340 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:T398 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2011/12:T437 av i (C) i denna del. Reservation 5 (MP, V) 2011/12:T282 av (M) i denna del, 2011/12:T298 av m.fl. (S), 2011/12:T398 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2011/12:T437 av i (C) i denna del, 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:T446 av m.fl. (S). Reservation 6 (S, MP, V) 2011/12:T223 av (SD), 2011/12:T254 av och (båda S), 2011/12:T416 av (S), 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:T470 av (SD). Reservation 7 (SD) Regelverket för traditionsfartyg m.m. 2011/12:T358 av och (båda M) och 2011/12:T407 av och (båda FP). 2011/12:T296 av m.fl. (S). Reservation 8 (S) 2011/12:T209 av (S), 2011/12:T350 av (M), 2011/12:T385 av (S), 2011/12:T387 av (S) och 2011/12:T402 av (M). Reservation 9 (S) 2011/12:T226 av och (båda S) och 2011/12:T227 av (S). Reservation 10 (S, MP, V) 2011/12:T261 av (KD). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). I detta betänkande behandlas 34 yrkanden i sammanlagt 30 motioner om sjöfart från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör bl.a. sjöfartens förutsättningar, inlandssjöfarten, miljörelaterade sjöfartsfrågor samt frågor om fritidsbåtsverksamheten. I sammanhanget kan nämnas att utskottet tidigare under har behandlat sjöfartsområdet genom beredningen av regeringens propositioner om säkerställandet av sjö- och flygräddningen (prop. 2011/12:11, bet. 2011/12:TU2, rskr. 2011/12:17) och om 2006 års sjöarbetskonvention (prop. 2011/12:35, bet. 2011/12:TU6, rskr. 2011/12: 133). Utskottet vill vidare hänvisa till att det i samband med utskottets behandling av sjöfartsmotioner under förra lämnades en utförlig bakgrundsbeskrivning av bl.a. de myndigheter som är verksamma inom sjöfartsområdet liksom av det omfattande internationella samarbete som finns på området (se bet. 2010/11:TU16). Förutsättningarna för svensk sjöfart Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förutsättningarna för svensk sjöfart. Utskottet pekar på att det pågår ett omfattande beredningsarbete på området och att regeringen avser att redovisa en sjöfartsstrategi i syfte att främja svensk sjöfart. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). m.fl. (SD) anför i motion 2011/12:T235 att en växande del av den internationella sjöfarten ägnar sig åt andra aktiviteter till sjöss än transport av gods eller passagerare, exempelvis undersökning av havsbotten, kabelläggning och konstruktionsarbeten i marin miljö. Motionärerna påtalar dock att de svenska näringsvillkoren medför att det inte går att bedriva sådan sjöfart med fartyg under svensk flagg. De pekar på att regeringen genom en ändring 2009 i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd har begränsat sjöfartsstödet till att endast omfatta fartyg som huvudsakligen transporterar gods eller passagerare. Motionärerna efterfrågar i yrkande 1 att denna begränsning tas bort så att sjöfartsstödet även omfattar det växande segment av sjöfarten som sysslar med annat än transport av gods och passagerare. och (båda M) framhåller i motion 2011/12:T274 behovet av att se över förutsättningarna för att svensk sjöfart även ska kunna ha en ledande internationell position. Motionärerna understryker att den svenska sjöfarten är stommen i det blodomlopp som säkerställer det svenska näringslivets tillgång till effektiva och konkurrenskraftiga transporter och att sjöfarten verkar i en extremt konkurrensutsatt internationell miljö. För att motverka utflaggningen av svenska fartyg understryker man att den svenska rederinäringen behöver konkurrenskraftiga förutsättningar gentemot omvärlden. Motionärerna lyfter fram vikten av att ta tillvara den utvecklingspotential som uppstår i och med att polarisen i smälter och öppnar , vilket kommer att medföra nya krav bl.a. på fartygskonstruktioner, hamnar och bemanningens utbildning. För att främja sjöfartens hållbarhet framhåller de också behovet av bl.a. hög standard på fartygens konstruktioner, väl fungerande underhåll, ny teknik och smarta dragningar av farleder. Även rekryteringen av personal lyfts fram som en kritisk framtidsfråga, vilket bl.a. handlar om att tillförsäkra utbildningsplatser och att säkerställa en god tillgång till sjöpraktikplatser. Motionärerna betonar vidare att den svenska sjöfarten bör ha liknande skatteregler som i konkurrerande länder i . I sammanhanget framhålls att det finns anledning att överväga att avveckla det svenska sjöfartsstödet, vilket skulle underlätta och ytterligare motivera ett införande av tonnageskatt. (M) förespråkar i motion 2011/12:T337 att monopolställning på lotsmarknaden ska ses över och menar att en ökad konkurrens skulle leda till att systemet effektiviseras. Motionären anför att lotskostnaderna i har ökat bl.a. mot bakgrund av att engelska inte accepteras som lotsspråk i , till skillnad från i andra farleder. Motionären påtalar också att möjligheterna till dispens från lotsplikt är mycket begränsade , trots att verksamheten skulle kunna effektiviseras med hjälp av modern teknik, exempelvis fjärrstyrning. I motion 2011/12:T383 av och (båda S) betonas vikten av en kostnadseffektiv sjöfart och konkurrensneutrala spelregler. De understryker att många tunga basindustrier, inte minst utmed och , är helt beroende av fungerande och kostnadseffektiva sjötransporter. Motionärerna pekar bl.a. på att det råder stor osäkerhet kopplad till isbrytarverksamheten, där det finns förslag om att omfördela kostnaderna till nackdel för sjötransporterna längs . Motionärerna begär att frågorna behandlas på en gemensam nordisk nivå så att industrin får långsiktiga spelregler och snedvriden konkurrens undviks, alternativt kompenseras, och så att gemensamma avtal om samordning av aktiviteter till gagn för en kostnadseffektiv sjöfart kan överenskommas och beslutas. Allmänt om sjöfartens konkurrensförutsättningar Utskottet har i tidigare betänkanden redovisat en rad olika initiativ som har genomförts för att stärka den svenska sjöfartsnäringen, senast i betänkande 2010/11:TU16. Några av dessa nämns nedan. Regeringens sjupunktsprogram för en konkurrenskraftig sjöfartsnäring Regeringen presenterade 2010 ett åtgärdsprogram för att stärka sjöfartsnäringen, det s.k. sjupunktsprogrammet. svenskt internationellt fartygsregister för bättre konkurrenskraft effektiviserad besiktning av fartyg mindre administration och färre regler skattelättnader för landansluten el bättre förutsättningar för rekrytering. Utredning om sjöfartens konkurrensförutsättningar Regeringen beslutade om en särskild utredning (dir. 2010:2) för att säkerställa det svenska näringslivets tillgång till effektiva och konkurrenskraftiga sjötransporter. Konkurrensförutsättningarna för sjöfart under svensk flagg skulle särskilt belysas. I uppdraget ingick också att, om det bedömdes lämpligt, föreslå åtgärder, utanför skatteområdet, för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft samt att beakta möjligheten att införa ett svenskt internationellt fartygsregister. presenterades betänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73), där flera av punkterna i sjupunktsprogrammet tas upp. Utredaren bedömer att konkurrensförutsättningarna för svenskflaggade fartyg kan stärkas främst genom åtgärder som leder till minskade bemanningskostnader. I sammanhanget betonas det att det i första hand måste vara arbetsmarknadens parter som tillsammans tar ett ansvar för ett genomgripande omställningsarbete genom överenskommelser som bl.a. innebär att andelen arbetskraft från lågkostnadsländer kan öka på fartygen; utredaren förordar inte att ett svenskt internationellt skeppsregister införs för att minska bemanningskostnaderna. För att långsiktigt stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft föreslås vidare att en innovationsfond inrättas med fokus på områdena miljö och sjösäkerhet och att ett samlat program för forskning och innovationer utarbetas för den maritima sektorn som helhet. Det betonas också att staten bör fortsätta ta ett ansvar för svensk sjöfart genom att dagens sjöfartsstöd behålls. Motivet för detta är dels att upprätthålla sjöfartskompetens i , dels att möjligheter att vara pådrivande i det internationella miljö- och sjösäkerhetsarbetet underlättas. Utredaren redovisar även bl.a. sin bedömning av ett införande av tonnageskatt, nämligen att ett sådant system skulle innebära att konkurrensförutsättningarna för svenskflaggade fartyg blir mer likvärdiga med dem som gäller i de flesta andra europeiska sjöfartsnationer. I syfte att ge den svenska sjöfartsnäringen konkurrensvillkor som är likvärdiga med andra EU-länders sjöfartsnäringar beslutade 2001 att införa ett sjöfartsstöd (prop. 2000/01:127, bet. 2001/02:TU3, rskr. 2001/02:2). Stödet innebär att rederierna inte behöver betala inkomstskatt och sociala avgifter för de ombordanställda. Det utbetalade stödbeloppet uppgick till . Genom en revidering 2009 förtydligades i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd att stöd lämnas under förutsättning att fartyget i sin näringsverksamhet utför transporter av gods eller passagerare (SFS 2009:902). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dir. 2006:116) med uppgift att utreda den svenska lotsningsverksamheten och dess framtid. I uppdraget ingick bl.a. att utreda alternativa organisationsformer för lotsning. Utredningen lämnade delbetänkandet Lotsa rätt! (SOU 2007:106). I detta föreslås bl.a. ett antal förändringar i regelverket för lotsning samt åtgärder av betydelse för lotsningsverksamheten; exempelvis föreslogs att dåvarande skulle ges i uppdrag att utforma ett mer flexibelt regelverk för lotsplikt och ett förenklat dispensförfarande vid färd i korridor med standardiserade färdplaner. I betänkandet berörs även särskilt och . I slutbetänkandet Styra rätt! (SOU 2008:53) föreslås att marknaden för lotstransporter ska öppnas stegvis genom att upphandlar tjänsten och att verket avvecklar delar av sin egen verksamhet i takt med att marknaden utvecklas. Enligt förslaget ska hamninnehavare kunna bedriva lotsning genom att de ges möjlighet i lag att efter överenskommelse med överta lotsningsverksamhet. Ansvaret för isbrytarverksamhet ligger hos , och verksamheten leds från isbrytarledningen i . har tillgång till åtta isbrytare som bryter is runt Sveriges kuster för att göra det möjligt för handelsfartyg att använda de svenska hamnarna året runt. Den totala kostnaden för den svenska isbrytningen ligger på . Isbrytningen finansieras främst av farledsavgifter samt av externa intäkter från uthyrning av isbrytarna. har i samråd med berörda aktörer med behov av infrastruktur till sjöss utarbetat en ny isbrytarstrategi som presenterades (dnr 1299-11-03009). I strategin fastslås målbilden om en väl fungerande isbrytning som bidrar till att stärka både sjöfarten som transportväg och hela landets transportinfrastruktur, och därigenom bidrar till att stärka konkurrenskraft. Ledord som särskilt utpekas i sammanhanget är tillgänglighet i hela landet, framkomlighet, säkerhet och miljö. I strategin anges även ett antal strategiska huvudinriktningar med identifierade aktivitetsområden. Exempelvis understryks att ska erbjuda en servicenivå för isbrytningen som ska styras av de kunder som är beroende av en fungerande vintersjöfart och att denna servicenivå ska bidra till att passagerar- och godsflödet till havs upprätthålls. Målet för är att den genomsnittliga väntetiden på isbrytarassistans inte ska överstiga . framhåller också behovet av en effektiv användning av isbrytarresurserna, vilket bl.a. innebär att uthyrning av fartyg bör ske under de tider då de inte behövs för isbrytning. Likaså betonas vikten av Östersjösamarbetet för att effektivisera den svenska infrastrukturen. framhåller också nödvändigheten av att planlägga en ersättning av dagens isbrytarflotta, som har en beräknad livslängd till ca 2030. och har samarbetat på isbrytarområdet. finns även ett gemensamt lednings- och informationssystem för isbrytarledningarna och isbrytarna i respektive land. undertecknade och ett avtal om fördjupat samarbete mellan länderna på isbrytarområdet, med syfte att skapa förutsättningar för en än mer kostnadseffektiv användning av isbrytarresurserna. Isbrytarsamarbetet har utvecklats till att involvera alla länder runt genom organisationen . är , , , , , , , , och medlemmar i organisationen. Härigenom ska det 40-tal isbrytare som finns i kunna arbeta tillsammans. Förslag i om isbrytarverksamheten I betänkande Styra rätt! (SOU 2008:53) lämnas förslag om organisation, bl.a. avseende isbrytarverksamheten. Här anförs bl.a. att frågan om den långsiktiga finansieringen bör övervägas i ett sammanhang tillsammans med införande av kilometerskatt. Utredningen nämner möjligheten att komplettera den befintliga avgiftsfinansieringen med en särskild isbrytningsavgift, så att kostnaderna i högre grad träffar dem som nyttjar tjänsten. Utredaren föreslår också ett utvidgat kommersiellt utnyttjande av isbrytarna för att minska underskottet i verksamheten. Allmänt om sjöfartens konkurrensförutsättningar är ett exportberoende land där av utrikeshandeln i volymer räknat sker med fartyg. En väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar är därför en avgörande förutsättning för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 22 Kommunikationer) att även om mycket av sjötransporterna sker med fartyg som seglar under annan flagg än svensk finns det ändå skäl som motiverar att bör ha en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. Utskottet instämmer i denna bedömning. Den svenska sjöfartsnäringen spelar en viktig roll för att skapa möjligheter att skräddarsy transporter i förhållande till industrins behov. Med en svensk sjöfartsnäring säkras också tillgången på sjöfartskunnande i . En fortsatt utveckling av den svenska sjöfartsnäringen är vidare av betydelse för att kunna främja en sjöfart av hög kvalitet i våra vatten, ur såväl miljö- som säkerhetsperspektiv. Det bör i sammanhanget betonas att svensk sjöfart kännetecknas ur ett internationellt perspektiv av en stor miljö- och säkerhetsmedvetenhet. Den svenska sjöfartsnäringen skapar dessutom arbetstillfällen, både direkt och indirekt. Utskottet påminner om att ett omfattande utredningsarbete har genomförts i syfte att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Det framtagna underlaget har också blivit föremål för ett noggrant beredningsarbete inom , vilket utskottet välkomnar. Enligt utskottets mening är det nu lämpligt och angeläget att erforderliga åtgärder vidtas för att stärka sjöfartsnäringen. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen meddelade sin avsikt att presentera en sjöfartsstrategi där åtgärder i syfte att främja sjöfarten och dess samverkan med andra transportslag kommer att redovisas. Regeringen anförde att man med detta ville se sjöfarten som en viktig del i ett sammanhängande maritimt kluster i samspel med andra närliggande verksamheter och näringar. Utskottet är positivt till detta. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit initiativ till ett brett samråd inför utformningen av den aviserade sjöfartsstrategin. En öppen dialog om inriktningen för den framtida svenska sjöfarten inleddes då infrastrukturminister mötte företrädare för rederinäringen, hamnar och det maritima klustret i stort. Syftet är att härigenom kunna säkerställa en sjöfartsstrategi som tar sig an framtidens utmaningar. utredningar och uppdrag, inte minst betänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73), kommer också att utgöra viktiga underlag i detta arbete. Utskottet välkomnar det omfattande samrådsförfarandet och bedömer att det härigenom ges goda förutsättningar för att forma en väl förankrad, ändamålsenlig och framtidsanpassad strategi till gagn för den svenska sjöfartsnäringen. I sammanhanget vill utskottet också lyfta fram det arbete som bedrivs inom den ideella föreningen . Föreningen har tagit fram ett förslag till en bred maritim strategi, Vision och strategi för det maritima klustret (Sjöfartsforum ). I detta dokument fastställs vision, mission, värden och övergripande mål ; bl.a. framhålls att måste ha en politiskt beslutad, nationell och långsiktig maritim strategi. Utskottet delar denna bedömning. Arbete pågår inom ett antal fokusgrupper med att utarbeta handlingsplaner för att nå de uppsatta målen. I fokusgruppen Konkurrensvillkor behandlas t.ex. frågan om konkurrensneutralitet internationellt och gentemot andra trafikslag samt frågor rörande regelverk, administration och avgifter. Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen utvidgat Trafikanalys uppdrag till att också specifikt följa den svenska sjöfartens internationella konkurrenssituation och genomföra en årlig utvärdering av effekterna av stödet till svensk sjöfart (SFS 2011:1228). Utskottet är positivt till detta. Regeringen har även beslutat att Trafikanalys ska ansvara för analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och den europeiska transportsektorn (SFS 2011:495). Analyserna ska redovisas . Utskottet bedömer att ovannämnda tillägg i instruktionen för Trafikanalys för att det sker en kontinuerlig överblick av den svenska sjöfartens konkurrenskraft såväl i relation till den internationella sjöfartsnäringen som i förhållande till övriga transportslag. Utskottet vill slutligen också peka på att i en rapport om transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder, som skickades på remiss , framhåller behovet av att utnyttja transportsystemet på ett smartare och effektivare sätt. betonar att det inom godstrafiken finns potentialer att gå över till sjöfart och att kustsjöfarten bör ges de förutsättningar som krävs för att så stor del som möjligt av den förväntade ökningen av godstransportvolymerna ska kunna transporteras på sjön. Enligt verket krävs bl.a. en kombination av styrmedel och riktade insatser för att åstadkomma effektiva landanslutningar och omlastningsmöjligheter. I motion 2011/12:T235 (SD) efterfrågas ändringar i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd. Utskottet vill med anledning av detta påminna om att förordningen är baserad på riktlinjer för sjöfartsstöd (2004/C 13/03). Infrastrukturminister anförde i ett frågesvar (fr. 2010/11:568) att kommissionens riktlinjer är tydliga då de uttryckligen anger att de avser transport av passagerare eller gods till sjöss, och ministern framhöll att den svenska författningens lydelse är i enlighet med denna definition. genomför en grundlig översyn av riktlinjerna för sjöfartsstöd för att besluta om dessa bör ändras. Utskottet noterar att infrastrukturministern i ovannämnda frågesvar även hänvisade till denna översyn och menade att frågan om att se över det svenska sjöfartsstödet kunde övervägas först när de nya riktlinjerna hade beslutats. Utskottet förutsätter att frågan hanteras i samband med kommande sjöfartsstrategi. I motion 2011/12:T337 (M) förespråkas förändringar i den svenska lotsningsverksamheten. Av redovisningen ovan framgår att (N2006:13) har lämnat två betänkanden (SOU 2007:106 och SOU 2008:53) med förslag rörande bl.a. alternativa organisationsformer för lotsning och om att stegvis öppna upp marknaden för lotstransporter. Utredningsbetänkandena har remitterats och bereds inom (). Utskottet emotser med intresse utfallet av denna beredning. I motion 2011/12:T383 (S) lyfts bl.a. frågan om finansiering och internationell samordning av isbrytarverksamheten. Utskottet vill i detta sammanhang understryka isbrytningens betydelse för att industrin i hela landet ska kunna producera och exportera varor året om. Som framgår av den tidigare redovisningen har tagit initiativ till en ny isbrytarstrategi för att bl.a. effektivisera användningen av isbrytarresurser. Utskottet välkomnar detta. Vidare vill utskottet lyfta fram det omfattande samarbete på området som har inletts med länderna runt , och inte minst det fördjupade samarbete som sker med . Enligt utskottets mening är dessa åtgärder väl ägnade att stärka isbrytarkapaciteten i området, till gagn för handelssjöfarten och dess intressenter. Utskottet vill vidare påminna om att förslagen om isbrytarverksamheten i slutbetänkande (SOU 2008:53) har remitterats och bereds inom (). Såsom det har redovisats här ovan, pågår inom ett omfattande och ambitiöst beredningsarbete med frågor som rör den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Regeringen avser att redovisa en samlad sjöfartsstrategi i syfte att främja svensk sjöfart. Utskottet vill inte föregripa detta arbete och utgår ifrån att flera av de här berörda motionsförslagen därigenom kommer att bli väl tillgodosedda. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2011/12:T235 (SD) yrkande 1, 2011/12:T274 (M), 2011/12:T337 (M) och 2011/12:T383 (S) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om genomförandet av den internationella sjöfartskonventionens krav om svavelhalten i fartygsbränslen. Utskottet hänvisar till regeringens avsikt att verka för att hela EU ska omfattas av samma gränsvärden . Jämför reservation 3 (S) och särskilt yttrande (MP, V). De internationella reglerna om minskning av utsläppen av svaveloxider från fartyg finns i den s.k. Marpolkonventionens bilaga VI. är part till denna bilaga. antog () ändringar av bilagan, innebärande bl.a. skärpta krav på svavelhalten i bränslen. Enligt huvudregeln får därigenom svavelinnehållet fr.o.m. inte överskrida 3,5 viktprocent, och fr.o.m. sänks denna gräns ytterligare till 0,5 viktprocent under förutsättning att det inte uppstår någon brist på bränsle. För de s.k. utsläppskontrollsområdena dit och räknas innebär de skärpta kraven att svavelinnehållet inte får överstiga 1 viktprocent och att denna gräns ska sänkas till 0,1 viktprocent fr.o.m. . Bestämmelser om tillåten svavelhalt i bränslen och om skyldigheter vid leverans av sådana bränslen finns i förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle.