bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — betänkande 2011/12:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken behandlar i detta betänkande ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12:100) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av riktlinjerna och två motioner från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer och avstyrker oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Utskottet avstyrker också motionerna från den allmänna motionstiden. behandlar också regeringens skrivelse med anledning av om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen (skr. 2011/12:148). Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Efter en stark utveckling av svensk ekonomi dämpades tillväxten markant . De statsfinansiella problemen i flera euroländer medförde att efterfrågan från omvärlden och därmed efterfrågan på svenska exportvaror dämpades kraftigt. Det finns emellertid indikatorer på en svag ökning av svensk export enligt Konjunkturbarometern för företag. Efterfrågan på exportvaror bedöms dock vara lägre än normalt vid konjunkturuppgångar. För 20132016 bedöms tillväxten öka med i genomsnitt . Den viktigaste drivkraften bakom tillväxten blir sannolikt den inhemska efterfrågan. Osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen är dock större än vanligt och riskerna för en svagare utveckling dominerar, framför allt till följd av utvecklingen inom euroområdet. Den svagare tillväxten innebär även en svag utveckling på arbetsmarknaden, och arbetslösheten beräknas till 2012. I takt med att konjunkturen förbättras 2013 väntas också arbetsmarknaden återhämta sig. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Som en följd av inbromsningen i svensk ekonomi förbättras inte den offentliga sektorns finansiella sparande lika snabbt som beräknades i budgetpropositionen . Utskottet anser att skaffat sig bättre förutsättningar att hantera finans- och skuldkrisen genom att värna starka offentliga finanser, förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och förbättra förutsättningarna för företagande och rörlighet på bostadsmarknaden. Utskottet vill dock betona att offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden och att riskerna för en mer negativ ekonomisk utveckling är betydande. Riskbilden är emellertid mindre negativ än den som redovisades . Givet riskbilden anser utskottet att det fortfarande finns behov av goda säkerhetsmarginaler. Det måste finnas utrymme att vidta ytterligare åtgärder för att stötta sysselsättningen och för att hantera en betydligt mer besvärlig situation på de finansiella marknaderna. offentliga finanser har en styrka och en stabilitet tack vare det finanspolitiska ramverket. Den breda uppslutning som finns om ramverket och dess tillämpning är mycket viktig för dess stabilitet och trovärdighet. Utskottet avvisar motionsförslag om att införa ett sysselsättningsmål i det finanspolitiska ramverket. Kvantitativa mål i sysselsättningspolitiken riskerar att ge sysselsättningspolitiken fel fokus som det finanspolitiska ramverket blir mindre tydligt. Utskottet avvisar också motionsförslag om att parallellt med utgiftstaken fastställa en plan för utgifter i statsbudgeten av investeringskaraktär. En utveckling där mål införs för olika typer av utgifter riskerar att leda till en allvarligt försämrad budgetdisciplin. Utskottet anser dessutom att det finns ett långsiktigt fokus i investeringsplanerna. Utskottet delar regeringens bedömning att utrymmet för permanenta reformer är relativt begränsat och att det bör användas dels till åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast, dels till vissa åtgärder som stärker ekonomins funktionssätt, förbättrar den ekonomiska standarden för utsatta grupper och förstärker välfärden. Utfallet av förhandlingarna om EU:s långtidsbudget kan komma att få stora återverkningar på det tillgängliga reformutrymmet i kommande budgetar. Trots en delvis förbättrad situation på de europeiska finansiella marknaderna finns det fortfarande risker för det europeiska finansiella systemets stabilitet som skulle kunna bidra till instabilitet i den svenska ekonomin. Utskottet anser dock att står förhållandevis starkt. Utskottet konstaterar att det finns risker i banksystemet som bl.a. är förknippade med att den svenska banksektorn är stor i relation till ekonomins storlek. Utskottet delar regeringens bedömning att vid sidan av dessa risker utgör också hushållens förhållandevis höga skuldsättning en viss risk som manar till vaksamhet. En högre kapitaltäckning ökar bankernas motståndskraft mot finansiella kriser, och på det sättet stärks den finansiella stabiliteten. Utskottet välkomnar därför att regeringen inom EU drivit frågan att det ska vara möjligt för enskilda medlemsstater i EU att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av minimikraven i III och välkomnar den allmänna riktlinje om detta som beslutats i . I likhet med regeringen anser utskottet att riktlinjen för den ekonomiska politiken även fortsättningsvis ska vara full sysselsättning. Utskottet kan konstatera att sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet ökade tack vare reformer som jobbskatteavdraget och sänkta socialavgifter, som stärkte arbetslinjen och företagsklimatet. Åren 20062011 ökade antalet sysselsatta med ca 213 000 personer och minskade arbetslösheten med 38 000 personer. Trots att konjunkturen var betydligt sämre 2011 än ökade arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden för de flesta åldersgrupper. Arbetslösheten är emellertid fortfarande alltför hög, särskilt hos grupper med svagast fäste på arbetsmarknaden, och utskottet anser att det finns en risk att den biter sig fast. Särskilt fokus bör därför läggas på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden som unga och personer med utländsk bakgrund. En förutsättning för att minska ungdomsarbetslösheten är ett utbildningssystem av god kvalitet. Regeringen har arbetat intensivt och vidtagit omfattande reformer för att åtgärda brister och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Övergången från skola till arbetsliv ska ske så effektivt som möjligt. Lärlingsprovanställningar för ungdomar skulle också kunna vara en åtgärd för att minska ungdomsarbetslösheten. Utskottet anser liksom regeringen att momssänkningen på restaurang- och cateringtjänster är en viktig åtgärd för att stärka ungas möjligheter att få jobb. Att avskaffa momssänkningen och slopa nedsättningen av socialavgifterna så som motionärerna föreslår riskerar enligt utskottet att leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. För att förbättra rörligheten på arbetsmarknaden fortsätter regeringen reformarbetet för en bättre tillgång på bostäder och föreslår bl.a. ett höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning. Den kommande infrastrukturpropositionen kommer att behandla de framtida behoven inom transportsystemet. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta arbete med att vidta åtgärder för att främja företagande och företagsklimatet, bl.a. genom arbetet i med förslag om bl.a. sänkt bolagsskatt, skatteincitament för riskkapital och skatteincitament för forskning och utveckling. Regeringen kommer också att presentera en innovationsstrategi som syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för innovation och förnyelse i näringslivet. Utskottet delar regeringens syn att den gemensamt finansierade välfärden ska hålla hög kvalitet och komma alla till del. I en internationell jämförelse, konstaterar utskottet, har de minsta välfärds- och inkomstskillnaderna när man tar hänsyn till att vi tillhandahåller välfärdstjänster. Utskottet vill betona att lika höga krav ska gälla för såväl privata som offentliga verksamheter och att de högt ställda kraven måste kombine- ras med en uppföljning, utvärdering och granskning av dessa verksamheter. Utskottet välkomnar regeringens initiativ att komma till rätta med skatteplanering genom ränteavdrag, vilket bl.a. förekommer inom den skattefinansierade välfärdssektorn. Utskottet välkomnar att regeringen även fortsättningsvis inriktar sin politik på att minska utanförskapet och öka drivkrafterna för att arbeta genom att t.ex. minska de mycket höga marginaleffekterna för de personer som har försörjningsstöd. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är att ge fler möjlighet till ett eget arbete och att leva på sin lön. Utskottet delar regeringens syn på vikten av att även i fortsättningen slå vakt om en generös migrationspolitik. Inom ramen för den reglerade invandringen ska rörligheten över gränserna underlättas. Migrationens utvecklingseffekter ska tillvaratas bättre och det internationella och europeiska samarbetet ska fördjupas. I riksdag finns en bred uppslutning om att ska ha en human asylpolitik och erbjuda en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. infördes också möjligheten till arbetskraftsinvandring, vilket har gjort det möjligt för svenska arbetsgivare att bättre möta en brist på nyckelkompetens. Enligt utskottet är invandringen en stor och viktig resurs för . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att klimatförändringarna tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och en giftfri miljö är de mest prioriterande miljöfrågorna. Regeringen lade i sin energi- och klimatöverenskommelse 2009 grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimatpolitik, anser utskottet. Det är centralt att använda sig av breda och teknikneutrala ekonomiska styrmedel för att klimatmålet ska nås. En av de största utmaningarna är transportsektorns omställning till långsiktig hållbarhet. Utskottet konstaterar att genom målmedvetna satsningar på koldioxidbeskattning, en miljöbilspremie, en supermiljöbilspremie och förändrade miljöbilsdefinitioner har andelen förnybara drivmedel ökat i transportsektorn. Utskottet konstaterar att energieffektivisering är en av de bästa och billigaste insatser vi kan göra för att klara klimatomställningen. Utskottet är därför mycket positivt till att ROT-avdra- get kan användas för energieffektivisering och även till regeringens femåriga program för energieffektivisering i den energiintensiva industrin. Energiforskningen är en grundpelare i regeringens energipolitik och en förutsättning för att nå högt satta mål på energi- och klimatområdet, anser utskottet. Regeringens skrivelse 2011/12:148 Enligt utskottets mening ligger regeringens systematiska arbete med att förbättra redovisningen och tydligheten i de ekonomiska propositionerna på flera punkter i linje med de synpunkter som framfört i sina granskningar av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket. Utskottet anser liksom tidigare att det är många faktorer som ställs mot varandra i bedömningen av reformutrymmets storlek. ten av alla dessa faktorer skulle enligt utskottet ge uttryck för en exakthet som inte finns i verkligheten. Transparens handlar också om att regeringens redovisning görs enligt en i förväg bestämd struktur. Utskottet noterar att regeringen avser att utöka redovisningen av potentiell BNP i budgetpropositionen i enlighet med synpunkter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning ......................................................................... Vårpropositionens huvudsakliga innehåll .................................................... Motionernas huvudsakliga innehåll ........................................................... 1 Den makroekonomiska utvecklingen ......................................................... Kompletterande information om den ekonomiska utvecklingen ......... 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ................... De offentliga finanserna ....................................................................... Arbetsmarknad och tillväxt .................................................................. Välfärden och kommunernas ekonomi ................................................ Energi, klimat och miljö ...................................................................... Yttranden från andra utskott ................................................................ ställningstagande till riktlinjerna .............................. 3 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen ................................................. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt (S) ......................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt (MP) ..................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt (SD) .................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt (V) ...................................................................................................... om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen , punkt 2 (V) ...................... Förteckning över behandlade förslag .......................................................... Proposition 2011/12:100 .......................................................................... Följdmotioner med anledning av proposition 2011/12:100 ..................... Skrivelse 2011/12:148 ............................................................................. Motioner från allmänna motionstiden ................................. Protokoll från öppen utfrågning om jobbskatteavdraget ............................ Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport ........... Tabell 1.1 Nyckeltal 20112016 ................................................................... Tabell 1.2 Försörjningsbalans ....................................................................... Tabell 1.3 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling .......................... Tabell 1.4 Prognosjämförelse ....................................................................... Tabell 2.1 De offentliga finanserna .............................................................. Tabell 2.2 Statens budgetsaldo och statsskulden .......................................... Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för uppföljning av överskottsmålet .................................................................. Tabell 2.4 Utgiftstak för staten och budgeteringsmarginal ........................... Tabell 2.5 Kommunsektorns finanser ........................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Därmed bifaller proposition 2011/12:100 punkt 1 och avslår motionerna 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) yrkandena 113, 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) yrkandena 130, 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 16, 2011/12:Fi18 av m.fl. (S), 2011/12:Fi238 av (S) och 2011/12:Fi255 av och (båda M). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2.Riksrevisionens rapport om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen lägger skrivelse 2011/12:148 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I det här betänkandet behandlar finansutskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12:100). behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av riktlinjerna. Propositionens övriga yrkanden behandlas av i betänkande 2011/12:KU24. De motioner som behandlas här är 2011/12: Fi18 (S), 2011/12:Fi16 (MP), 2011/12:Fi15 (SD) samt 2011/12:Fi17 (V). Därutöver behandlas två motioner från allmänna motionstiden: 2011/12: Fi238 (S) och 2011/12:Fi255 (M). En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna. Yttrandena (2011/12:SkU6y och 2011/12:AU6y) finns i bilaga 2 och 3 i betänkandet. Som ett led i beredningen av vårpropositionen höll finansutskottet tillsammans med skatteutskottet en offentlig utfrågning om jobbskatteavdragets effekter. Protokoll från denna utfrågning finns i bilaga 4. offentliggjorde sin rapport finanspolitik 2012 . Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett ärende för . Utskottet har emellertid ändå skäl att beakta rapporten. anordnade en offentlig utfrågning om rapporten med finansminister och företrädare för , och . Protokoll från denna utfrågning finns i bilaga 5. I betänkandet behandlas också regeringens skrivelse 2011/12:148 med anledning av om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen (RiR 2011:30). Inga följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Betänkandet är upplagt enligt följande. Inledningsvis presenteras vårpropositionens och motionernas huvudsakliga innehåll översiktligt. Därefter, i avsnitt 1, redogör utskottet för regeringens, oppositionspartiernas och utskottets syn på den ekonomiska utvecklingen. I avsnitt 2 behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken tematiskt. I avsnitt 3 behandlas regeringens skrivelse med anledning av . Stabila offentliga finanser är en grundförutsättning för regeringens ekonomiska politik. Genom en ansvarsfull politik, där överskottsmålet upprätthålls och utgiftstaket inte överskrids, säkras enligt regeringen ordning och reda i ekonomin och en fortsatt trygg grund för att möta framtida För att ha tillräckiga resurser att hantera en eventuell för- djupad kris anser regeringen att har behov av goda säkerhetsmargi- naler i de offentliga finanserna. Det viktigaste målet för regeringens ekonomiska politik är full sysselsättning. Alla människor ska ges en chans Genom ökad sysselsättning och minskat utanförskap minskas klyftorna och sammanhållningen ökar. Full sysselsättning är också en förutsättning för att ska förbli ett konkurrenskraftigt land med en långsiktigt hållbar tillväxt. Sämre konjunkturutsikter i skuldkrisens spår försvagar utvecklingen på arbetsmarknaden. Därför finns det behov att i budgetpropositionen föreslå vissa åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Regeringen bedömer dock inte att det ekonomiska läget är sådant att det nu finns behov av breda krisåt- Det begränsade reformutrymmet bör användas till åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast. Viktiga inslag är satsningar på utbildning, praktikplatser och andra åtgärder som rustar människor att komma i arbete. Utöver hanteringen av skuldkrisens direkta effekter behö- ver dessutom ta sig an viktiga utmaningar för en högre varaktig sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet, för stärkt välfärd, förbättrade villkor för företagen och ett mer hållbart klimat. förslag för att uppnå en bättre tillgång på bostäder. teavdrag, en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig skatt och en översyn av företagsbeskattningen är reformambitioner för mandatperioden, som enligt regeringen genomförs när det finns reformutrymme och det eko- nomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. eller 2014 avser reger- ingen att återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer, under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Starka offentliga finanser är enligt motion 2011/12:Fi18 kärnan i Socialdemokraternas ekonomiska politik och full sysselsättning är det övergripande målet. Kraftfulla riktade utbildningsinsatser med syfte att lyfta så många unga som möjligt till gymnasiekompetens är nyckeln till att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Utbildningskontrakt för alla unga arbetslösa under som inte har fullgjort sina gymnasiestudier, traineeplatser och ett system med utbildningsvikariat ingår i de riktlinjer för den ekonomiska politiken som Socialdemokraterna föreslår. För personer med försörjningsstöd som börjar arbeta bör det införas en tidsbegränsad skattekreditering. Förbättrade försäkringar vid arbetslöshet och sjukförsäkring behövs. Den högre utbildningen är en hörnsten i Socialdemokraternas politik för fler jobb och växande företag. Utbyggnaden av högskolan och måste fortsätta och kvaliteten i utbildningen ska höjas. Läraryrkets status ska stärkas. För att dra nytta av allt det positiva som globaliseringen innebär krävs det politisk handling. En samverkansmodell bör utvecklas i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna med utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar. En nationell innovationsberedning ska inrättas. För att förbättra riskkapitalförsörjningen bör en riskkapitalfond skapas och ett riskkapitalavdrag införas. En väl fungerande arbetsmarknad med en rörlig arbetskraft förutsätter en bostadsmarknad som präglas av rörlighet, tillgänglighet och låga trösklar. På lång sikt krävs en ökad nyproduktion. På kort sikt vill Socialdemokraterna utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre genom att underlätta uthyrning av privatbostäder. Att öka investeringarna i infrastruktur när konjunkturen är svag är enligt Socialdemokraterna både klokt och ansvarsfullt. Motionärerna ser ett behov av att öka investeringarna i infrastrukturen, framför allt järnvägen. Det finanspolitiska ramverket ska utvecklas med ett mål för sysselsättningen. Det finns skäl att parallellt med de treåriga utgiftstaken fastställa någon form av plan för utgifter i statsbudgeten av investeringskaraktär, som infrastruktur, utbildning och forskning. föreslår i motion 2011/12:Fi16 riktlinjer för den ekonomiska politiken med fokus på sysselsättning, sammanhållning, miljöhänsyn och ansvarstagande. Arbetslösheten måste bekämpas, innovation och forskning främjas. bör satsa stort på ökad konkurrens och export inom miljötekniksektorn. För att skapa bättre förutsättningar för småföretagen föreslås en kraftig permanent sänkning av arbetsgivaravgiften och ett slopat sjuklöneansvar. För att ge unga en väg in på arbetsmarknaden föreslås traineeplatser inom näringslivet och välfärden samt nya platser i yrkesutbildningen och på . Vidare föreslås att arbetsgivaravgiften slopas för den som anställer en ung arbetslös person. Den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. gör en storsatsning på lärares samlade kompetens-, yrkes- och löneutveckling på sammanlagt fem miljarder . Åtgärder förordas för bättre kvalitet inom äldreomsorgen, eftersom alla har rätt till en trygg ålderdom på samma sätt som alla har rätt till en trygg barndom. Underhållsstödet och grundnivån i föräldraförsäkringen bör höjas. vill avskaffa regeringens reformer om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus, som enligt motionärerna inte bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen bör förstärkas. I det ekonomiska läge som befinner sig i anser att det är en klok politik att öka de offentliga investeringarna för att stärka framtida konkurrenskraft. vill se en ny klimatlag som värnar naturens resurser, på samma sätt som det finanspolitiska ramverket värnar statens finanser. jöskadliga subventioner ska fasas ut och satsningar på förnybar energi stimuleras. Utvecklingen av ny energiteknik ska uppmuntras bl.a. genom statligt utvecklingskapital.