· GZ01UbU18 · 2012-04-19 18:30:40 — Jag är övertygad om att alla som deltar i kvällens debatt kommer att framhålla att ska vara en ledande forskningsnation. Även om det finns en generell politisk samsyn kring betydelsen av forskning och innovation så finns det också några avgörande politiska skillnader i hur en sådan långsiktig och klok politik ska utformas.I det utskottsbetänkande som vi nu ska debattera finns en socialdemokratisk kommittémotion som redogör för hur vi vill utforma forsknings- och innovationspolitiken. Tiden medger inte att jag redogör för hela motionens innehåll, men jag vill utifrån våra reservationer säga några ord om de skillnader som föreligger mellan socialdemokratisk och borgerlig forsknings- och innovationspolitik.Sverige ska rustas för framtiden. Därför behövs mer forskning och fler innovationer. Vi kan inte vila på gamla lagrar. Vi måste tänka framåt. Vi måste leva i en ständig förbättringsprocess. Vi behöver en forsknings- och innovationspolitik som bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling, en politik som stärker svenska företag och leder till fler företag och nya jobb. Med fler och nya jobb får vi en bättre ekonomi och ökade skatteintäkter. Det möjliggör i sin tur en god kvalitet i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det bidrar kort och gott till en god samhällsutveckling.Forskningen ska också vara en kritisk röst som främjar ett öppet och demokratiskt samhälle, vidgar tanken och perspektiven samt ökar förståelsen och samspelet oss människor emellan. Forskningen ska stå i människans tjänst för ett solidariskt, jämlikt och rättvist samhälle. I möjligheternas ska människor känna sig trygga att ta nya språng i livet och det . Då är det nödvändigt med mer forskning och fler innovationer.För det första måste samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik bli bättre. Det skedde en tyngdpunktsförskjutning i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation som presenterades . Den akademiska grundforskningen kom att betonas väldigt starkt, som samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik nedprioriterades. Det tydliggjordes bland annat genom nedläggningen av de så kallade branschprogrammen.Dessa forskningsprogram hade stor framgång och hög näringslivsrelevans. Branschprogrammens idé var att öka samverkan mellan akademi, näringsliv, samhällsliv och politik. Man möttes till gemensam problemformulering. Man analyserade omvärlden samt företagens och samhällets behov och beslutade sedan om verkningsfulla forsknings- och innovationsåtgärder.Det är tillbaka till denna ömsesidiga och jämlika samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik som vi bör komma. Även näringslivets parter efterlyser själva en bättre tingens ordning vad gäller samverkan kring forskning och innovation. Det är en önskan som en regering bör ta på största allvar.Låt mig för klarhetens skull poängtera att vi socialdemokrater står bakom satsningen på akademisk grundforskning eller nyfikenhetsforskning. Här går inte skiljelinjen mellan socialdemokratisk och borgerlig forskningspolitik. Vår kritik handlar om att vi fått en obalans genom en företagsfrånvänd forsknings- och innovationspolitik. är ett starkt exportberoende land. Därför är det avgörande att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den globala konkurrensen. Vi behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser samt export- och investeringsfrämjande åtgärder.Vi socialdemokrater vill därför utveckla en ny samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle - både inhemska och globala. Vi har därför i vår budgetmotion avsatt totalt för strategiska samverkansprogram.Några områden som angavs som naturliga att kraftsamla kring ärmiljö- och energiområdetframtidens transportlösningarden demografiska utmaningenhälsa och livsvetenskaperna samtSveriges attraktionskraft.För det andra medför den nu förda forskningspolitiken att de stora strömmarna av statens forskningsmedel går till de äldre och större universiteten. Det är endast en rännil av forskningsmedlen som går till högskolorna och de yngre universiteten. Det allvarliga är att vi håller på att få ett A- och B-lag bland lärosätena.Vi socialdemokrater vill säkerställa ett universitets- och högskolelandskap som präglas av mångfald, bredd och djup. Vi behöver inte mindre forskning. Vi behöver mer. Det är då inte fruktbart att ställa lärosäten mot varandra. Vi vill se en resursfördelningsmodell som garanterar forskning med bredd och djup i hela landet, ett resursfördelningssystem som både kan prioritera mångfald och ge tillräckliga resurser till excellenta forskningsmiljöer.För det tredje anser vi att regeringen sviker unga forskare genom att passa i frågan om yngre forskares villkor. Ungefär en tredjedel av doktoranderna saknar anställning. De är stipendiefinansierade, går på utbildningsbidrag eller saknar ordentlig finansiering knuten till sitt arbete. Dessa doktorander saknar tillgång till de sociala trygghetssystem och förmåner som är norm på arbetsmarknaden.Doktorandernas situation måste stärkas. Vi vill gå vidare med att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Utbildningsbidrag ska bara kunna ges i max , och lärosäten ska inte kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse om hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter.Dessutom måste arbetsmarknadskopplingen bli tydligare i forskarutbildningen. Det är också viktigt att nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Vi måste skapa tydliga karriärvägar.För det fjärde behöver vi prioritera forskningssatsningar inom humaniora. De humanistiska perspektiven är nödvändiga för att rusta starkt, inte minst när vi ska bygga en hållbar och grön värld. Staten måste på ett särskilt sätt värna och utveckla de forskningsområden som inte lika lätt som andra kan kommersialiseras eller attrahera externa medel.Här vill jag särskilt peka på vikten av att stärka den utbildningsvetenskapliga forskningen. Om ska ha en högkvalitativ förskola, skola och vuxenutbildning krävs att undervisningen står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Det är också viktigt att bygga broar mellan forskning och lokal skolutveckling. Vi behöver därför en ny organisation som kan sammanställa och sprida forskningsresultat till skolan. Vi vill också se att fler yrkesverksamma lärare får möjlighet att forska.För det femte behöver vi relatera svensk forskning till de stora forskningssatsningar som görs inom och utom EU. I en alltmer globaliserad värld är det viktigt att synkroniserar sin forskning med europeisk och global forskning. Därför vill vi etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningen ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Svenskt forskningsutbyte måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen.För det sjätte och avslutningsvis anser vi att genusforskning är ett strategiskt viktigt forskningsområde. Vi socialdemokrater anser att den borgerliga regeringen i alltför ringa grad uppmärksammar genusforskningens strategiska betydelse. Jämställdhet måste inom forskningsfinansieringen beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Instruktionerna till , Fas, Formas samt bör därför ses över i syfte att förstärka deras uppdrag avseende jämställdhet. Det är viktigt att genusperspektivet får genomslag i forskningens alla led, från beredningsprocesser till forskningens vardag.Fru talman! Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1, 10 och 11. Forskningen rustar oss för framtiden. I en värld i ständig förändring står vi inför nya utmaningar som vi behöver forskningens metoder, analys och slutsatser till hjälp för att hantera.Det gäller miljö- och klimatutmaningen, framtidens utbildning och lärande, välfärden och transportsystemen likaväl som frågor om hälsa, sjukdomar och epidemier. Dessa utmaningar måste ses ur ett globalt perspektiv, där den nationella arenans uppgift är att bidra med resurser för att lösa mänsklighetens problem, i stort och i smått. Forskningspolitiken handlar därför inte om en tävlan mellan länder utan om hur vi tillsammans skapar förutsättningar för en mer vetenskapligt förankrad samhällsutveckling, både lokalt och globalt.Men forskningen är också viktig ur ett nationellt perspektiv. ekonomi är och ska vara grundad på produktion av kunskapsintensiva varor och tjänster. För att svenska företag ska finnas i framkant på en global marknad krävs forskning av högsta kvalitet.Att bra forskningsresultat produceras räcker dock varken för att lösa de stora samhällsproblemen eller för att skapa ett kreativt och konkurrenskraftigt näringsliv. Forskningsresultaten måste omvandlas till handling. Det får inte vara så att en högskola går miste om resurser för att en doktorand placeras på ett företag eller i en av välfärdens verksamheter. Resursfördelningen måste i detta avseende ses över, och vi hoppas att så sker inför den proposition som kommer till hösten.Miljöpartiet välkomnar att forskarsamhället förutsättningslöst analyserar, diskuterar, utvärderar och medverkar till en mer upplyst offentlig debatt och förbättrade reformer för samhällets utveckling. Politiska förslag och beslut behöver i större utsträckning vara vetenskapligt förankrade.Fru talman! Fri forskning är en av förutsättningarna för ett fritt och öppet samhälle där akademin kan bidra med kunskap och nya perspektiv.Den statliga forskningspolitiken måste garantera både den fria nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade, lösningsfokuserade forskningen. Båda delarna behövs och hänger samman, såväl ur ett näringslivspolitiskt perspektiv som ur ett välfärdspolitiskt perspektiv. Forskningen, i sin bredaste bemärkelse, hjälper oss förstå vår samtid och rustar oss för framtiden.Fru talman! En ursprunglig tanke med högskolorna som bildades genom högskolereformen 1977 var att de skulle erbjuda både utbildning närmare hemmet, i regionen, och att de skulle bidra med forskning som hade en särskild betydelse lokalt och regionalt. Det behovet finns fortfarande kvar.En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Behovet av en sådan verksamhet är allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter.En sådan ansats bör vara deltagarorienterad, det vill säga att forskningen sker gemensamt och i dialog med verksamhetsföreträdare i kommunerna. Därigenom sker en omedelbar kunskapsöverföring, och forskningsprocessen har möjlighet att ge direkta, positiva konsekvenser i verkligheten. Det finns flera goda exempel på det runt om i landet, som forskningsråd, och delvis Landsbygdsnätverket.Verksamhet som organiseras i allmännyttiga bolag, såsom avfallshantering, energi- och bostadsbolag, lämpar sig också väl för en starkare forskningsanknytning. Att bidra till utvecklingen av fler sådana samarbeten med aktionsforskning eller arbetslivsanknuten undervisning inom vissa strategiska områden vore gynnsamt av flera orsaker. Regeringen borde där göra mer.Fru talman! hade , och ett förslag som gick ut på att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer skulle utarbeta en överenskommelse kring hur dagens stipendier bättre kan kanaliseras genom lärosätena och på så sätt bli en del i fasta och trygga anställningar för doktoranderna. Det skulle vara ett första steg för att göra vägen till forskningen och universiteten mer attraktiv för fler. Tyvärr motsatte sig Alliansen det förslaget. Mot den bakgrunden är det ganska konstigt att nu menar att vi ska ta vara på våra talanger.Morgondagens forskare i världsklass är dagens studenter. Genom kvalitetssatsningar redan i grundskoleutbildningen höjer vi kvaliteten också i forskningen. Forskningsanknytning på alla nivåer i den högre utbildningen är viktig. I grunden är det så vi garanterar bra forskare. Men på det området saknar regeringen förslag och satsningar.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att staten ska styra forskningen med tydligare visioner och färre prioriterade områden. Förtroendet mellan politik och akademi måste återupprättas.Miljöpartiet står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 5. Kolleger, om jag får säga så! Jag ska försöka hålla mig vaken. Det gäller väl alla kanske.Nåväl, är ett land vars välstånd i hög grad är byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. är fortfarande ett av de stora innovationsländerna, men jag menar också att utvecklingen går åt fel håll. Det saknas sällan idéer, det saknas sällan visioner, men tyvärr ofta kapital för att förverkliga dessa visioner och idéer, vilket onekligen leder till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas.Om ska kunna vara ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan man inte endast förlita sig på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Därför vill vi tillskjuta mer pengar till forskning och mer pengar till utveckling, men också möjliggöra för innovatörer att lättare få tillgång till riskkapital. Därigenom menar vi att vi också kommer att främja innovationsutvecklingen i vårt land.Framför allt saknar de svenska småföretagen möjligheter att till rimliga motkrav söka riskkapital, trots att det är främst hos mindre företag eller enskilda individer som grunden till morgondagens stora innovationer finns. Vi ser därför ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden.Fru talman! ska vara en framträdande kunskapsnation även , och vi ser en potential i att utveckla kompetensen inom ett antal forskningsfält. Särskilt intressant ser vi områden som informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik och rymdteknik. Det är inom dessa områden många av framtidens innovationsutmaningar kommer att ligga, och jag tror att vi kommer att se smärre revolutioner inte minst inom områden som hälsa och miljö när det gäller dessa fält. Här bör vara med och konkurrera som världsledande, och vi kan vara det - om vi bara vill.Sverige har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller det första området, alltså utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system. Detta är en position som har gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Snarare menar jag att vi bör med varsamhet förvalta och vidareutveckla denna gynnsamma ställning. Stärkta anslag till universitet och högskolor som bedriver it-baserad forskning är därför motiverade.Kärnenergi är det andra området som är en ofrånkomlig del av vår verklighet. Jag menar att det skänker oss en klimatvänlig och prisvärd energiform. Djupare kunskap och insikter ger dock en större förmåga att hantera och kontrollera de risker som följer med brukande av fissionskraft. Med stigande oljepriser och diskussionerna kring hur människans förbrukning av fossila kolväten förändrar klimatet har efterfrågan på alternativa energiformer gjort kärnkraften mer aktuell än . Forskning i riktning mot såväl säkrare som mångdubbelt energieffektivare reaktorer är ett område som bör och, menar jag, ska satsa på.Det tredje området, gentekniken, har gett häpnadsväckande insikter i hur organismers dna och genetik fungerar. Dessa framsteg innebär stora möjligheter för framför allt sjukvårdsmässiga och medicinska ändamål men kommer även att ha en stor inverkan på framtidens industri, exempelvis genom framställning av kemiska och biologiska produkter.Gentekniken är också en viktig pusselbit för att minska människans påverkan på miljön och för att uppnå ett hållbart jordbruk. I våra ambitioner att minska vårt beroende av fossil olja tror sig vissa forskare kunna skapa växter som kan producera produkter för kemikalieindustrin. är världsledande på många av de områden som innefattas av gentekniken. Detta är en position vi bör sträva efter att behålla och utveckla.Många forskare menar dessutom att nanoteknologi, alltså det fjärde området, under de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än vad den industriella revolutionen innebar, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna att ligga i framkant av denna utveckling är enorma. Detta kommer att kräva särskilda åtgärder från såväl stat som de organisationer och företag som är involverade i den nanoteknologiska sektorn. Därför är det viktigt att redan nu påbörja främjande investeringar, arbeten och diskussioner för att kunna stå på en stabil grund när världen går in i denna omvälvande fas - vilket jag är helt övertygad om att vi kommer att göra inom en snar framtid.Avslutningsvis: Regeringen minskade i senaste budgetpropositionen anslaget till rymdforskningen - det femte området. Det var till nackdel för ett område med många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. Vi vill återställa regeringens sparbeting på rymdforskning genom att öka anslagen successivt, med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant inom EU-området. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågade. Mot den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi och systemkunskap som svensk industri besitter, i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området, föreslår vi en stor satsning på rymdteknik- och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. har människan fascinerats av rymden. Det är lätt att förstå, för oavsett ålder är det lätt att känna storslagenheten då man tittar upp på ett stjärnbestrött himlavalv och den starkast lysande . var navigeringsverktyg för sjöfarare. Men rymden hjälper oss fortfarande att navigera - tack vare gps-satelliterna hittar vi fram till rätt adress. Satelliter hjälper oss också att förutse väder och katastrofer, vilket min kollega tog upp, samt att ta ut pengar i bankomaten, förmedla direktsända nyheter, upptäcka oljeutsläpp och forska om klimatet. Ja, satelliterna har verkligen blivit ett viktigt inslag i våra liv.Sverige utvecklade sin rymdverksamhet , och vi är duktiga på området. Vi har internationellt erkända forskare, bygger kostnadseffektiva forskningssatelliter och har dessutom flera entreprenörer och företag som har utvecklat världsledande innovationer vilka används såväl i europeisk rymdverksamhet som av amerikanska . Detta är naturligtvis en fantastisk utveckling, som branschen är relativt okänd för svenskar i allmänhet. Uppmärksamheten och stoltheten var nog desto större då vår egen astronaut gjorde sina rymdpromenader upp i rymden.Kunskapen om rymdens betydelse behöver dock öka; där håller jag med tidigare talare. Detta område är nämligen inte science fiction. Tvärtom visar de exempel som nämnts att rymdtekniken är oerhört viktig för samhällsutvecklingen. Dessutom är det ett kunskapsområde som lockar ungdomar att satsa på studier inom områden som normalt inte lockar. Den är också samhällsekonomiskt intressant - , Europeiska rymdstyrelsen, uppskattar att en satsad krona ger samhället tillbaka i form av ökad tillväxt.Rymdområdet lockar inte bara unga till studier, utan det är laddat med spetskompetens också i de etablerade företagen. besökte jag och några kolleger olika företag med koppling till rymden i och . Det var imponerande. Företagen visade upp inte bara sin affärsmässighet utan också det stora ansvar de tar för forskning och utveckling på detta område. På ett företag samarbetade man med 70 doktorander vid lärosäten runt om i . De hade 4 adjungerade professorer och 50 disputerade anställda. av deras personalstyrka på 1 200 anställda hade universitetsexamen eller högre. Vid ett annat företag var motsvarande siffra , av en personalstyrka på ca 300 personer. Hur många företag matchar det?Personligen tycker jag att rymden förtjänar att visas upp som modell för ett lyckosamt och gott exempel på forskning, innovation och utbildning i samexistens men också som varande ett högteknologiskt område som bidrar till tillväxt. Varför tycker jag det? Jo, för att det innehåller alla ingredienser vi som politiker älskar och gärna framhåller. Det innehåller samverkan mellan näringsliv och högskolor. Det visar på vikten av både nyfikenhet och tillämpad forskning. Det har innovationskraft - en forskning som leder fram till produkter som kommersialiseras eller också till data som kan beforskas av andra. Slutligen har den svenska rymdnäringen internationell konkurrenskraft och en hög grad av kompetens, kvalitet och tvärvetenskap.Dessutom tydliggör rymden de långa ledtiderna och därmed behovet av långsiktiga och robusta resurstillskott och forskningsvillkor. Den visar faktiskt också på behovet av forskningsinfrastruktur, för till och med de stora företagen som jag relaterar till med 1 200 anställda och med lysande affärer har behov av demonstratorer och testbäddar. Där spelar forskningsinstituten en stor och viktig roll.Samtidigt behandlas rymdfrågorna ofta i det tysta här i , så tyst att branschen uppfattar oss politiker som oinformerade och kanske också ointresserade. Det är inte bra. Det var därför som jag tog tillfället i akt att särskilt belysa avsnittet om rymden från vårt betänkande om forskning, och det är lite intressant att min kollega valt att göra likadant.Fru talman! Om vi ser till de övriga områdena som betänkandet hanterar visar de på partiernas uppfattningar om forskning. Det här är naturligtvis spännande materia, där man ändå kan konstatera att samsynen tycks relativt stor, åtminstone tills jag hörde min kollega tala om sin syn på forskning.Det vi ser är att oppositionspartierna inte har någon gemensam reservation utan lyfter lite spridda frågor såsom jämställdhet, tvärvetenskaplighet och open access, men i dessa frågor slår man in öppna dörrar. Alliansen har redan vidtagit åtgärder och driver en politik som ligger helt i linje med det som efterfrågas.Det som förvånar är just frågan om kvalitet i forskningen, för där är intresset inte lika stort. är ett av de länder i världen som satsar allra mest resurser på forskning. Det rör sig om 30-35 miljarder . Det är ungefär lika mycket som läggs i budgeten på järnväg och väg . Trots alla dessa pengar tappar vi mark då det gäller kvalitet mätt som citeringar. Andra länder både kommer i kapp oss och går om oss, vilket är ett oroväckande mönster som måste brytas. Det är därför som det är så förvånande att oppositionspartierna inte tycks reflektera över det här.Socialdemokraterna har i och för sig skrivit att man kan ta till sig idén med regeringens resursfördelningssystem som ska gynna kvaliteten, men uttrycker man både den ena och den andra farhågan för hur den här modellen faktiskt ska fungera. Och, som sagt, de andra partierna belyser inte frågan över huvud taget. Samma sak vill jag hävda gäller de strategiska forskningsområdena, som faktiskt också är ett sätt att jobba för kvalitet.I den senaste forskningspropositionen kraftsamlade regeringen kring några högkvalitativa svenska forskningsområden inom medicin, teknik och klimat, områden som alla har stor betydelse för samhället och som beräknas kunna bidra till att stärka konkurrenskraft. Också denna idé gillar nog Socialdemokraterna.