bet · GZ01KrU10 · 2012-05-30 00:00:00 — 2011/12:KrU10 Allmänna kulturfrågor I betänkandet behandlar utskottet 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Samtliga yrkanden avstyrks. Flera av yrkandena handlar om vikten av att ha tillgång till ett rikt kulturliv oavsett var i landet man bor och om kulturen som utvecklingsmotor. Utskottet påminner om att kultursamverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ett ökat regionalt ansvar för kulturområdet. Inom ramen för de nationella kulturpolitiska målen ska regionala och lokala prioriteringar få ökat genomslag och föra kulturen närmare medborgarna. Utskottet hänvisar även till handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar som syftar till att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet och att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet. I de avstyrkta motionerna återfinns även förslag om ansvaret för folkkultur och amatörkultur, ett breddat arrangörsstöd, nationellt ansvar för kulturhuvudstad 2014 och stimulansbidrag för kulturhus. Andra förslag gäller t.ex. textning av film och teater, Bergmancentret på , en modern operabyggnad i och det kristna kulturarvets betydelse. I betänkandet finns tio reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kultur i hela landet 2011/12:Kr219 av och (båda S), 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Kr231 av (FP), 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Kr287 av m.fl. (S) och 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) En feministisk strategi för kulturlivet 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 23. Reservation 4 (MP) Reservation 5 (V) 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 6 (MP) 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 7 (MP) 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 8 (SD) 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 9 (V) 2011/12:Kr249 av i (S). 2011/12:Kr209 av (S) och 2011/12:Kr266 av (M). Textning av film och teater 2011/12:Kr254 av (FP) yrkande 1. Könsmässig balans i nästa filmavtal 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 9. Bergmancenter på - ett nationellt center för film 2011/12:Kr244 av (S). Reservation 10 (S) 2011/12:Kr239 av (M). 2011/12:Kr245 av (S). 2011/12:Kr295 av (FP). Det kristna kulturarvets betydelse 2011/12:Kr291 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Den nationella kulturpolitiken bakgrund Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nya nationella kulturpolitiska mål som antog i december 2009.1[ Prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145.] Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor främja kvalitet och konstnärlig förnyelse främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. De nya kulturpolitiska målen är nationella, men de ska även kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. I avsikt att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågorna har en ny modell för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet successivt införts (kultursamverkansmodellen). Fem län ingick i modellen och ytterligare elva län ingår . Modellen omfattar bidragsmedel till sju kulturområden: scenkonst, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet och främjande av hemslöjden. Kultursamverkansmodellen innebär att ett landsting eller en region får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan har tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska även ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Modellen bidrar därmed till att skapa strategiska mötesplatser för de många aktörer som på nationell, regional och lokal nivå verkar för kulturens utveckling i hela samhället. Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultur i hela landet och kulturpolitikens uppgift främst med hänvisning till kultursamverkansmodellen och handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (MP). I motion N303 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet (yrkande 11). Motionärerna anser att ett rikt och varierat kulturliv genererar engagemang och trivsel för medborgarna och också bidrar till framtida utveckling. Det är därför viktigt att ta ansvar för att det finns ett rikt kulturutbud också i landsbygdskommunerna. Motionärerna anser att det är ett nationellt ansvar att teater och dans finns i hela landet och att staten måste garantera finansieringen. Vidare bör digitalbio i hela landet främjas. I motion Kr223 begär m.fl. (S) tillkännagivanden dels om människors rätt till livskvalitet (yrkande 1), dels om Statens kulturråds resurser (yrkande 2). Motionärerna anser att kulturen har ett egenvärde men att den också är ett viktigt verktyg för att utveckla demokratin och skapa en rik fritid för såväl barn som vuxna och äldre. Den bidrar till sammanhållning som den hjälper oss att vidga vyerna och få nya perspektiv. Därför är det statens uppgift att säkerställa att det finns ett rikt kulturutbud över hela landet. När förhandlar fram de regionala överenskommelserna om kulturen måste rådet ges resurser till detta. I motion Kr219 anför och (båda S) att ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv för såväl de boende som näringslivet. Det innebär bl.a. att det blir lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och nya att flytta in. För att öka tillgången till kultur i glesbygden krävs olika typer av stimulansåtgärder, något som staten bör ta ett större ansvar för. I motion Kr287 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att staten bör fortsätta att stödja regionalt viktiga aktörer, t.ex. , så att möjligheten till kulturupplevelser hålls levande i hela . Regeringen bör även se över möjligheten att ge riktade uppdrag till viktiga kulturella mötesplatser över hela landet. I motion Kr278 föreslår m.fl. (MP) tillkännagivanden dels om kulturpolitikens uppgift (yrkande 1), dels om den fria kulturen som utvecklingsmotor (yrkande 2). Motionärerna anför att kulturpolitikens uppgift är att värna om det smala och det som inte är kommersiellt gångbart i sin tid. Politiken ska värna den kulturhistoria vi har och den historia vi skapar i samtiden. Framför allt gäller det att skapa jämställda och lika villkor för möjligheterna att skapa, uppleva, medverka och delta i kulturlivet oavsett var i landet man bor och vilka förutsättningar man har. Motionärerna anser att den kulturella infrastrukturen i största möjliga mån ska byggas underifrån, att den ska bygga på enskilda människors kulturella insatser och på lokala initiativ och traditioner och att den ska byggas i nära kontakt med andra samhällssektorer och institutioner. För att man ska kunna ta till vara tillväxtpotentialen krävs det en bredare syn på kulturpolitiken som förutsätter dialog, samverkan och ett intensifierat samarbete mellan olika aktörer och intressenter, inte bara på det kulturpolitiska området utan inom alla delar av samhället. I motion Kr231 begär (FP) ett tillkännagivande om Opera på Skäret. Motionären anser att det är bra att regeringen har initierat en regionalisering av kulturpolitiken. är det viktigt att fördelningen mellan olika regioner inte enbart sker utifrån en per capita-beräkning, utan att man också väger in kvalitet. På det sättet främjas institutioner som, likt Opera på Skäret och Svenska kammarorkestern i , satsar på kvalitet. Som redovisats ovan antog nya nationella kulturpolitiska mål. Utskottet anser att målen väl lyfter fram kulturens egenvärde och oberoende. Målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft innebär bl.a. att de statliga insatserna ska främja mångfald genom att stödja konstnärligt och kulturellt angelägen verksamhet som inte alls eller bara delvis skulle kunna komma till uttryck på marknadsmässiga villkor. Att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet innebär att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Här har såväl nationella som regionala kulturinstitutioner ett ansvar. Utskottet vill understryka att ett rikt kulturliv har alla möjligheter att utgör en positiv kraft i samhället. Ett dynamiskt samhälle förutsätter att den kreativitet och förmåga till nytänkande som är en förutsättning för allt kulturellt skapande tas till vara och ges utrymme. Den nya kultursamverkansmodellen har utvecklats för att stödja arbetet att föra kulturen närmare medborgarna. Samverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ett ökat regionalt ansvar för kulturområdet. Syftet med modellen är att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Modellen innebär att ett landsting får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan har tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska även ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Avsikten med modellen är att den ska bidra till att skapa strategiska mötesplatser för de många aktörer på nationell, regional och lokal nivå som verkar för kulturens utveckling i hela samhället. Det statliga bidraget till regional kulturverksamhet uppgår till ca . För att underlätta utvecklingen av samverkansmodellen tillfördes , och en förstärkning har aviserats även . Förstärkningen ska inriktas mot verksamheter som förnyar och utvecklar kulturområdet, både vad gäller konstnärliga uttryck och nydanande sätt att tillgängliggöra och sprida kulturen till nya och bredare publikgrupper. Utskottet anser det angeläget att fortlöpande följa upp och utvärdera kulturpolitiken för att försäkra sig om att de nationella målen också får genomslag i praktiken. Detta var också bakgrunden till bildandet av Myndigheten för kulturanalys. Myndigheten har i regleringsbrevet fått i uppdrag att analysera hur kvalitativa indikatorer för att utvärdera effekterna av den nationella kulturpolitiken kan utvecklas. Uppdrag ska redovisas . Myndigheten ska även följa upp besöksutvecklingen och tillgängligheten på de centrala museerna, Forum för levande historia, och Riksutställningar. Detta uppdrag ska redovisas . I en första utvärdering av kultursamverkansmodellen, Kultursamverkansmodellen. En första utvärdering. Rapport 2012:1, har Myndigheten för kulturanalys funnit att de olika aktörerna utanför politiken bl.a. professionella kulturskapare upplever att deras intressen har synliggjorts. Över lag redovisar myndigheten ett ökat intresse för, och en större kunskap om, kulturpolitik hos politiker på regional och nivå. Utskottet vill även påminna om att regeringen beslutade om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar2[ Enligt en uppgift på webbplats innefattar begreppet kulturella och kreativa näringar områdena arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltid, scenkonst, turism och besöksnäring samt upplevelsebaserat lärande. ], se även 2010/11:KrU9. Planen utgör en del av en fördjupad samverkan mellan näringspolitiken och kulturpolitiken och omfattar en satsning på totalt under åren 20092012.3[ Från utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisas . Dessutom har anvisats från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.] Det övergripande målet är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet och att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. Anvisade medel fördelas av och efter det att regionerna upprättat strategiska planer för hur de avser att arbeta med kulturella och kreativa näringar. , , (), , Stiftelsen och har i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja kulturella och kreativa näringar.4[ Regleringsbrev respektive 2012 samt regeringsbeslut om riktlinjer .] Dessa institutioner ska dels lämna en gemensam resultatbedömning av arbetet, dels bedöma hur arbetet med att främja kulturella och kreativa näringar kan vidareutvecklas . RAÄ ska samordna redovisningen, som ska lämnas till () . Här kan vidare nämnas att EU i en grönbok har lyft fram de kulturella och kreativa sektorernas potential och presenterat slutsatser som ligger väl i linje med den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar.5[ Europeiska kommissionens grönbok tillvara potentialen i den kulturella och kreativa sektorn, KOM(2010) 183. Med den kulturella sektorn avser kommissionen scenkonst, bildkonst, kulturarv, film, dvd, video, tv, radio, videospel, nya medier, musik, böcker och press. I den kreativa sektorn ingår arkitektur och formgivning samt undersektorer som grafisk formgivning, modedesign och reklam.] , som granskade och avgav ett utlåtande över grönboken, välkomnade att kommissionen hade uppmärksammat den kulturella och den kreativa sektorns möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning inom hela EU (utl. 2009/10:KrU14). Med anledning av motion Kr231 (FP) om Opera på Skäret kan utskottet redovisa att beslutat att de medel som tidigare fördelats till Opera på Skäret från musikteaterområdet ska ingå i kultursamverkansmodellen. läns landsting har därför beviljats en höjning av anslaget med . Utskottet konstaterar att detta innebär ett säkrande av resurstilldelningen så länge man regionalt vill stödja verksamheten. Med anledning av motion Kr287 (S) konstaterar utskottet att vänner under fått stöd från anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Även i regleringsbrevet för avseende är vänner utpekade som aktörer av kulturpolitiskt intresse. Då de inte inkommit med någon ansökan om bidrag till är ärendet emellertid bordlagt. Med anledning av motion N303 (V) yrkande 11 om att främja digitalbio i hela landet vill utskottet framhålla den satsning på som inleddes för att digitalisera biografer på mindre orter eller salonger som i huvudsak visar kvalitetsfilm. Satsningen var ursprungligen planerad att starta men tidigarelades för att snabba upp omställningsprocessen. Sammanfattningsvis anser utskottet att motionsyrkandena i huvudsak är tillgodosedda med det arbete som sker regionalt och lokalt med dels kultursamverkansmodellen, dels handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Inom ramen för samverkansmodellen skapas utrymme för att ta till vara lokala och regionala initiativ och traditioner liksom att stödja regionalt viktiga aktörer. Handlingsplanen syftar till att stärka företagandet inom kulturområdet och stärka samverkan mellan olika aktörer och intressenter inom olika delar av samhället. Utskottet anser därmed att motionerna Kr219 (S), Kr223 (S) yrkandena 1 och 2, Kr231 (FP), Kr278 (MP) yrkandena 1 och 2, Kr287 (S) och N303 (V) yrkande 11 inte bör leda till något initiativ från sida. En feministisk strategi för kulturlivet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en feministisk strategi med hänvisning till bl.a. det sektorsövergripande målet för jämställdhetspolitiken och den treåriga satsningen på att stärka kvinnors ställning inom film-, musik- och museiområdena. Jämför reservation 3 (V). I motion Kr307 framhåller m.fl. (V) att det är viktigt att synliggöra könsmaktsordningen i kulturlivet. Ett samhälle där intresset för kultur och makten över kulturen är jämnt fördelade mellan könen skulle vara ett bättre samhälle och kanske ett samhälle där kulturen hade en mer framskjuten plats, anför motionärerna. De anser att frågan bör ses över i en utredning som ska ha i uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv, hos dem som skapar och hos publiken, samt ta fram en feministisk strategi för jämställdhet (yrkande 1). beslutade att målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv.6[ Prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257.] Detta mål är sektorsövergripande och gäller således också inom kulturpolitiken. Samtliga myndigheter på kulturområdet har därför enligt sina instruktioner i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Samma krav ställs på vissa kulturinstitutioner som får statligt bidrag och som drivs i någon annan organisationsform aktiebolag, stiftelser eller föreningar. Utskottet vill vidare hänvisa till betänkande 2010/11:KrU9 där utskottet behandlade en motion om jämställdheten inom kulturområdet. Här redovisades ett antal rapporter och insatser som gjorts. Utskottet konstaterade att de krav som hade ställts på kulturinstitutionerna då det gällde jämställdhet hade haft effekt och att medvetenheten om dessa frågor hade ökat. Det betydde dock inte att målet var nått och att man från statens sida kunde slå sig till ro. Mot bakgrund av bl.a. dessa rapporter beslutade regeringen att satsa på extra insatser för att stärka kvinnors ställning inom film-, musik- och museiområdena. Regeringens beslut innebar att , och Stiftelsen fick i uppdrag att utveckla arbetet för ökad jämställdhet inom musei-, musik- respektive filmsektorn. Utskottet ser positivt på denna satsning och vill understryka att det är angeläget att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen på området, inte minst på musik- och filmsektorerna. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att förstärka en oberoende analys och uppföljning inom kulturområdet. Enligt sin instruktion ska myndigheten särskilt bedöma utvecklingen när det gäller mångfald, tillgänglighet och jämställdhet inom kulturområdet. Myndigheten kommer att ansvara för att beställa och analysera statistik om bl.a. jämställdheten inom kulturområdet. Utskottet bedömer att ett gediget statistiskt underlag bör kunna utgöra en fast grund för framtida kultur- och jämställdhetspolitiska beredningar och ställningstaganden. Myndigheten för kulturanalys gav en extern forskare i uppdrag att göra en jämförande studie av regeringens ovannämnda jämställdhetsuppdrag till , och Stiftelsen . I rapporten 2012 redovisas att det är svårt att göra direkta jämförelser mellan uppdragen då de skiljer sig åt. Däremot går det att uttala sig om de förutsättningar som skapats . Uppdragen inom film och musik är inriktade på jämställdhet i en kvantitativ betydelse, genom att de vill öka andelen kvinnor på betydelsefulla positioner inom området. Uppdraget inom museisektorn är inriktat på jämställdhetsintegrering, genom att det fokuserar på verksamheten: samlingarna och utställningarna. Skillnaderna i uppdragen återspeglar sig direkt i hur uppdragsägarna tolkat uppdragen. Vilka effekter det får för arbetet med jämställdhet inom de olika sektorerna är intressant och relevant att följa upp, anges det i rapporten. Utskottet vill slutligen nämna att de kulturplaner som ska tas fram inom ramen för den tidigare nämnda kultursamverkansmodellen ska innehålla en beskrivning av regionens kultursamverkan ur ett jämställdhetsperspektiv och bör innehålla information om vilka insatser regionen ska genomföra för att uppnå jämställdhet när det gäller fördelningen av representation och resurser. Utskottet avstyrker motion Kr307 (V) yrkande 1 med hänvisning till det aktiva arbete som pågår på området. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om amatörkulturen med hänvisning till bl.a. kultursamverkansmodellen och den dialog som förs med det civila samhället. Jämför reservationerna 4 (MP) och 5 (V). m.fl. (MP) föreslår i motion Kr278 att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen (yrkande 15). Motionärerna anser att kulturkonsumtion och eget skapande är två sidor av kulturen som stöder och vitaliserar varandra och att dessa är väldigt viktiga för medborgarnas personliga utveckling och för samhället i stort. Amatörkulturen stöttas främst av folkbildningen. Motionärerna anser att det är viktigt att även amatörkulturens föreningsbildning stöttas. I motion Kr307 pekar m.fl. (V) på att det nationella ansvaret för folkkulturen inklusive amatörkulturen är splittrat mellan olika instanser, , och , och dessutom mellan olika regionala och lokala nivåer. Motionärerna anser att samhällets ansvar för amatör- och folkkulturen måste förtydligas och att en instans bör utses som tar ett samlat ansvar för de statliga insatserna för amatör- och folkkulturen (yrkande 23). Det huvudsakliga stödet till amatörkulturen går via folkbildningen och . fördelade i statsbidrag till tio studieförbund. Studieförbunden arrangerade drygt 280 000 studiecirklar med 1,8 miljoner grupprapporterade deltagare. av studieförbundens studiecirkelverksamhet utgjordes av det estetiska ämnesområdet Konst, musik och media. Under fördelade ca i statsbidrag till 150 folkhögskolor. Folkhögskolorna arrangerade sammanlagt närmare 2 800 kulturprogram riktade till allmänheten med totalt cirka 240 000 deltagare. Folkhögskolorna erbjuder också många särskilda kurser, t.ex. i musik, mediekunskap, konsthantverk, teater, språk, friskvård, turism, där en större del av studietiden ägnas åt det ämnesområde man har valt. fördelar i princip enbart stöd till kulturverksamhet som bedrivs professionellt. Stöd kan dock ges till riksorganisationer, centrala amatörkulturorganisationer och scenkonst- och musikarrangörer verksamma inom amatörkulturen. fördelades till organisationer inom amatörkulturen. Av de som förfogar över går ca till den civila sektorn. Utskottet vill framhålla amatörkulturens stora betydelse. Den civila sektorns aktörer erbjuder både möjlighet att ta del av kulturen och att själva utöva kulturell verksamhet. Den stora variationen av organisationer i form av bl.a. hembygdsföreningar, kyrkokörer och lokala teaterföreningar erbjuder rika möjligheter, för den som vill, att utöva sina intressen tillsammans med andra. Människors engagemang och skapande förmågor är förutsättningar för ett rikt kulturliv. Utskottet vill också betona att den professionella kulturen och amatörkulturen berikar varandra och utgör nödvändiga delar av ett rikt kulturliv. Regeringen gjorde i den kulturpolitiska propositionen 2009/10:3 bedömningen att det fanns behov av en ökad samverkan på kulturområdet mellan det civila samhället, kommunerna, landstingen och staten. Regeringen har därefter, , tagit initiativ till en serie dialoger. Frågor som har diskuterats är bl.a.: Hur kan vi se till att det civila samhället får en roll i den nya samverkansmodellen? Hur kan villkoren för barn- och ungdomskultur och barns och ungas eget skapande utvecklas och förbättras utifrån samspelet mellan det civila samhället och det offentliga? Vilka verktyg och eventuella samarbeten behövs för att det civila samhället på ett tydligare sätt ska kunna synliggöras och utvecklas i kulturpolitiken? Uppdraget att sammankalla och administrera ett forum för kontinuerlig dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer fördes över till . Utskottet vill understryka att med detta och med inrättandet av kultursamverkansmodellen är dialogen mellan det civila samhället och politiker på nationell, regional och lokal nivå etablerad.