bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Beräkningsmetoden tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget . 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget används för kostnader för intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag, fiberberedning samt omstruktureringsstöd för sockersektorn. Anslaget finansieras från EU-budgeten. Vissa s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring regleras dock under anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Nivån på anslaget justerades på grund av en ny beräkningsmetod för anslaget. Beräkningsmetoden tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att de som används för Honungsprogrammet och som i budgetpropositionen tillfälligt fördes över till anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur även fortsatt ska ligga på anslaget 1:19. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom frukt- och gröntsektorn. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd sker betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Denna stödform innebär således att beslut om stödutbetalningar behöver kunna fattas. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Anslaget används för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella räntekostnader, rättegångskostnader, revisions- och kontrollkostnader förknippade med inbetalningar till den europeiska gemenskapen. Anslaget får även användas till skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån som ersättning inte betalas ut från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Anslaget används framför allt för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen. Anslaget kan även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmet. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar. Det svenska programmet för fiskerinäringen för perioden 20072013, Europeiska fiskerifonden (EFF), började genomföras . Finansieringen från EFF uppgår till totalt . Över sjuårsperioden blir den genomsnittliga årliga budgetramen ca . För att få hela tilldelning från EU-budgeten måste nationell medfinansiering med motsvarande belopp, dvs. nationell offentlig medfinansiering, tillföras programmet, vilket ger programmet en total årlig budget på ca . Förslagen till förändrade anslagsnivåer inom anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. ska ses mot bakgrund av att regeringen vill förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statens budget. Programmen har i flera fall kommit i gång senare än beräknat, vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår nu att denna budgeteringsprincip ersätts med att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringen är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslagets ändamål är att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. har tilldelats från Europeiska fiskerifonden . Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Nationell medfinansiering sker under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Förslagen till förändrade anslagsnivåer inom anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ska ses mot bakgrund av att regeringen vill förändra principen för budgetering av fleråriga verksamheter med anslag på statens budget. Programmen har i flera fall kommit i gång senare än beräknat, vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår nu att denna budgeteringsprincip ersätts med att i stället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget. Förändringen är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för förvaltningskostnader. ska som central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Anslaget används även för att bekosta delar av kostnaderna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Avgiftsintäkterna får disponeras av . I syfte att arbeta med att dels minska matsvinnet i alla led av livsmedelskedjan, dels utveckla omhändertagandet av det oundvikliga matavfallet föreslår regeringen att anslaget tillförs 2013, 2014 respektive 2015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion 2012/13:MJ312 (V) yrkande 10 bör slakterierna inte subventioneras utan fortsätta att betala för veterinärernas inspektioner. Enligt partimotion 2012/13:MJ456 (V) i denna del bör anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att tillföra slakterier en ny subvention om och föreslår i stället att avsätts till att utforma en handlingsplan för att minska livsmedelsproduktionens miljöpåverkan och att tillförs för arbete med att minska matsvinnet i . I kommittémotion 2012/13:MJ443 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen beslutade att sänka de avgifter som slakterierna betalar för veterinärer. Syftet var att öka lönsamheten för djuruppfödarna. Detta har inte lett till sänkta köttpriser eller ökad lönsamhet för uppfödarna. Socialdemokraterna vill därför återinföra den tidigare avgiften. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Det framgår av regleringsbrev att av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar och användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen av slakteri- och vilthanteringsanläggningar. Enligt budgetpropositionen har tidigare satsningar på slakteribranschen gett positiva effekter på antalet jobb och företag. Effekterna har varit störst för de minsta slakterierna. Regeringen anslog medel för att sänka köttkontrollavgifterna för all slakt i . avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. Detta stärker konkurrenskraften för såväl slakterier som primärproducenterna. Fler slakterier leder även till kortare djurtransporter, vilket är positivt ur djurskyddssynpunkt. ökade antalet aktiva mindre slakterier från 113 till 149. har utvecklat köttkontrollen, vilket inneburit förenklingar för företagen. planerar dessutom för fler förändringar för en moderniserad köttkontroll. Inom ramen för den översyn som pågår i EU arbetar regeringen för att få en moderniserad kontrollagstiftning. Ambitionen är att detta arbete ska leda till förändringar som kan effektivisera verksamheten ytterligare och medföra reducerade kontrollkostnader och att livskraftiga slakterier kan etableras på landsbygden. är på detta sätt ett föregångsland inom EU. Intresset för lokal och regional mat ökar bland konsumenter såväl i som i många andra länder som producenter och handel ser nya marknadsmöjligheter i denna trend. Regeringen redovisar att en nationell samverkansgrupp för minskat matavfall (Samma) har bildats med syftet att minska svinnet genom samverkan i hela livsmedelskedjan, vilket har positiva effekter ur både energi- och klimatsynpunkt. är sammankallande tillsammans med och . I samverkansgruppen ingår aktörer från myndigheter, forskare, intresseorganisationer och branschen. Som anförs i budgetpropositionen går en ökande mängd ätliga livsmedel förlorade längs livsmedelskedjans olika led, vilket innebär ett onödigt slöseri med vatten- och energiresurser. Totalt uppkommer matavfall i hela livsmedelskedjan. Hushållen svarar för varav oundvikligt matavfall uppgår till , vilket motsvarar ca per person och år (Från jord till bord, , 2011). tillförs totalt 2015 för att tillsammans med och genomföra insatser som dels minskar det onödiga matsvinnet i alla led, dels leder till bättre utnyttjande av det oundvikliga matavfallet. Parallellt med arbetet för att minska den mängd mat som slängs, är det angeläget att utnyttja det oundvikliga matavfallet. I den nationella avfallsplanen är resurshushållningen i livsmedelskedjan ett prioriterat område. beslutade regeringen (dnr M2012/1171/Ma) om ett etappmål som innebär att insatser ska vidtas genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäringsämnen tillvaratas (jfr Ds 2012:23). ska behandlas så att även energi tas till vara. ska etappmålet nås. Det är framför allt rötning med biogasproduktion som avses. Att använda matavfallet som en energiresurs inom transportsektorn och i den lokala energiförsörjningen samt i jordbruket minskar klimatpåverkan. Återföring av rötrester ska främjas som en del i ett hållbart kretslopp. Landsbygdsminister anförde i svar på interpellation 2011/12:55 om kassationen av livsmedel att arbetar för att frågor om matsvinn integreras vid måltider inom förskola, skola, vård och omsorg. har påbörjat ett arbete med att försöka identifiera områden där ändrad tillämpning av livsmedelslagstiftningen skulle kunna leda till minskat livsmedelssvinn utan att livsmedelssäkerheten äventyras eller försämras. Landsbygdsministern konstaterade att vad varje enskild individ gör i sin vardag har stor betydelse. Inom satsningen det nya matlandet pågår fyra olika projekt som rör matsvinn. En nationell samverkansgrupp för minskat matavfall har bildats med syftet att minska svinnet genom samverkan i hela livsmedelskedjan. I samverkansgruppen ingår aktörer från myndigheter, forskare, intresseorganisationer och livsmedelsbranschen. Vidare har Europeiska kommissionen för avsikt att specifikt lyfta fram matavfallsproblematiken och i samband med detta också göra en översyn av användningen av bästföremärkning. har utarbetat råd om matsvinn i rapporten maten rätt så håller den längre ett vetenskapligt underlag om optimal förvaring av livsmedel (rapport 202011). Enligt slängs i fullt ätbar mat per person och år, vilket motsvarar kostnaden för en hel månads mat per hushåll. I rapporten ges konkret vägledning om hur man t.ex. förvarar olika sorters frukt och grönsaker m.m. har också i rapporten i hushåll och skolor (42011) gjort en sammanställning av aktuell kunskap om svinn av livsmedel i hushåll och skolor. Vidare har lämnat förslag om insamling av matavfall i betänkandet Mot det hållbara samhället resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). Utredningsbetänkandet övervägs nu i . Anslaget används för åtgärder inom livsmedelsområdet, främst för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget används även till stöd för marknadsföring och stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och att utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2011:93) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget finansierar åtgärder inom ramen för det nya matlandet. Vidare får anslaget användas för kommunikationsinsatser och för satsningar på maten inom den offentliga sektorn. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Länsstyrelser och regioner bör enligt motion 2012/13:MJ331 av och (båda S) få i uppdrag att stötta det svenska mathantverket. Den stora upplevelsemässan arrangerades i och 2009 av Eldrimner med minst 80 000 besökare båda åren. Eldrimner planerade för Smaklust 2012 och ett omfattande arbete genomfördes ute i regionerna, men på grund av brist på stöd och finansiering från respektive länsstyrelse tvingades Smaklust 2012 ställas in. Detta rimmar illa med regeringens satsning inom det nya matlandet. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. föreslår i kommittémotion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig jordbrukssektor till ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion. föreslår i partimotion 2012/13:MJ456 i denna del att anslaget förstärks med . Projektet det nya matlandet bör övergå till det hållbara matlandet. Hållbar mat i detta sammanhang innebär mat som minskar utsläppen av växthusgaser eller är ekologiskt framställd och gärna också hälsosammare än annan mat. Motionärerna vill öka intresset för god och näringsriktig mat samt öka konsumtionen och produktionen av ekologisk och vegetarisk mat. Den offentliga sektorns arbete med att stärka kunskapen om att använda klimatsmart och hälsosam mat bör förbättras. En handlingsplan bör utarbetas för att minska köttkonsumtionen och hela livsmedelssektorns klimatbelastning m.m. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. det nya matlandet m.m. Enligt regleringsbrev får anslaget användas för insatser på livsmedelsområdet, bl.a. till åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet. Från detta anslag betalas enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet projektmedel ut som bidrar till mer hälsosam och klimatsmart mat samt ökad användning av ekologiskt i den offentliga sektorn. har även delfinansierat det nationella projektet som drivs av . I projektet får alla kommuner och stadsdelar möjlighet att lyfta fram den offentliga måltiden genom konkreta, inspirerande utbildningar med matgästen i fokus och tydliga mål. Klimatsmart mat med hållbara råvaror och kreativ matlagning ingår i helhetslösningen för måltidslyftet. Inom projektet det nya matlandet har fått i uppdrag att bilda ett för offentliga måltider där kommuner och landsting får stöd i sitt arbete med den offentliga måltiden (förskolor, skolor, äldrevård, sjukhus, m.m.). Det nationella kompetenscentret ska bidra till att måltidsfrågorna inom vård, skola och omsorg sätts högt på agendan, samla kunskapen om måltider i vård, skola och omsorg, bidra till att skapa samsyn och samverkan kring måltidsfrågan och stötta kommuners och landstings systematiska kvalitetsarbete. ska enligt regleringsbrevet redovisa sitt arbete med att nå visionen det nya matlandet. I uppdraget ligger att redovisa arbetet så väl kvalitativt som kvantitativt. ska även följa upp och kvantitativt och kvalitativt utvärdera de projekt som beviljats stöd från anslaget. Enligt uppgift har en sådan redovisning gjorts. Sammantaget har 52 projekt (s.k. LISS-projekt och Matlandetprojekt) utvärderats inom fem prioriterade områden, nämligen gastronomi, måltid och kvalitativ mat, utveckling av nya produkter, processer eller tekniker, ekologisk och hållbar produktion, måltid i offentlig sektor och naturgivna råvaror. har också uppdragit åt att utvärdera effekterna av arbetet med det nya matlandet. Uppdraget innebär att utvärdera om målen med satsningen har uppfyllts, eller är på väg att uppfyllas, dvs. om de kvantitativa och kvalitativa mål som anges i handlingsplanen för det nya matlandet har uppnåtts. Utvärderingen ska göras och resultaten ska ligga till grund för planeringen av det kommande arbetet och för eventuella justeringar avseende satsningen. Regeringen prioriterar enligt budgetpropositionen arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Eftersom utvecklingen i vissa delar av primärproduktionen är oroväckande avser regeringen att utreda möjligheter och hinder, dock inte primärt i form av ekonomiskt stöd, för en framtida livskraftig primärproduktion. Utskottet har fått information om att ett kommittédirektiv nu övervägs inom Landsbygdsdepartementet. Enligt uppgifter från och den senaste matvaneundersökningen Riksmaten 201011, äter vi kött och charkprodukter från nöt, lamm, gris och kyckling som motsvarar rått kött . Enligt statistik har köttkonsumtionen ökat med . Kött är enligt det livsmedel som påverkar miljön mest. Därför kan det få stor effekt om man minskar på köttportionerna eller ibland väljer vegetariska alternativ. När det gäller regionala och lokala medel till projekt har utskottet fått uppgifter om att Eldrimner delvis bedrivs som ett projekt inom i . Projektet finansieras genom landsbygdsprogrammet och har beviljats medel om . beslutade regeringen att under 20122014 bevilja i ett bidrag på för ett nationellt resurscentrum för mathantverk i syfte att utveckla och bevara kunskapen om mathantverk och bidra till metodutveckling samt kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte för aktörer i hela . Med hjälp av stödet inrättas resurscentret på i och detta medför att Eldrimner är en del av . Inom ramen för landsbygdsprogrammet finns medel som beslutar om. Samtliga länsstyrelser arbetar med småskalig livsmedelsproduktion genom medel ur axel 1 och 3 i landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet har regionala genomförandestrategier och utifrån dessa görs prioriteringar av hur länet bäst utvecklar den småskaliga livsmedelsproduktion som finns i regionen. Dessutom finns det i regionerna medel genom strukturfonder och regionala projektmedel som också kan användas. Det finns också flera regionala verksamheter som bidrar till att utveckla den småskaliga livsmedelsproduktionen, t.ex. livsmedelsakademi och Lokalproducerat i Väst. behandlade regeringens skrivelse Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket (skr. 2011/12:124, 2011/12:MJU24, rskr. 2011/12:290) med en fördjupad redogörelse av miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av deras effekter och hur de bidrar till att de uppställda målen inom miljö-, klimat- och energiområdena nås. Regeringen redovisar för i budgetpropositionen kortfattat vilka resultat som uppnåtts inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Denna skrivelse var ett komplement till budgetpropositionen när det gäller målet om att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Som redovisas i budgetpropositionen överlämnade en förstudie om konsekvenser för jordbrukets vattenanläggningar i ett förändrat klimat (2010:27). Med utgångspunkt från denna gav regeringen i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter och organisationer närmare studera några av de hydrotekniska och vattenrättsliga aspekter som särskilt framhölls i förstudien som viktiga i ett förändrat klimat. Detta uppdrag ska redovisas . Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Regeringen gör bedömningen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. I landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder har även en positiv effekt för klimatet. Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväve till vatten och därmed lustgasavgången från det utlakade kvävet. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med ca koldioxid till 2013. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att de gröna näringarnas miljö- och klimatarbete har fortsatt att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. Jordbrukets utsläpp ligger på samma nivå som de senaste årens utsläpp. Regeringens målsättning är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. Utskottet anser liksom regeringen att de gröna näringarna behöver bli än mer miljö- och resurseffektiva och att beredskapen för att möta klimatförändringar måste förbättras. Ett modernt och hållbart jord- och skogsbruk och fiske värnar den biologiska mångfalden och minimerar negativ miljöpåverkan. Därmed bidrar de till att miljökvalitetsmålen nås och att ekosystemens förmåga att leverera olika ekosystemtjänster vidmakthålls och stärks. Regeringen föreslår i proposition 2012/13:30 Forskning och innovation att anslaget för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör öka med totalt under 20142016 för forskning om skogsråvaror och biomassa. Utvecklingen av en s.k. biobaserad samhällsekonomi pågår i ökande takt världen över. Svensk forskning inom dessa områden håller en hög kvalitet och har konkurrensfördelar. I en hållbar biobaserad samhällsekonomi ökar biomassan förädlingsvärdet i biobaserade produkter, som energianvändningen minimeras och näring och energi återvinns från slutprodukterna. Inom EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, har området en central position. I EU 2020-strategin pekas området ut som ett av de viktigaste utvecklingsområdena. Klimatfrågan, minskad användning av fossila råvaror och brist på naturresurser är stora utmaningar. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem och redovisade rapporten och innovationsstrategi för en biobaserad samhällsekonomi (L2012/341/ELT). har jämfört med många andra länder goda förutsättningar för omställning till en biobaserad samhällsekonomi i synnerhet genom god tillgång på biomassa från skogen. Det finns enligt rapporten en stor potential i att höja förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens processindustri använder. En effektivare användning av råvaran och användning av restprodukter, biprodukter och avfall minskar belastningen på ekosystemen och kan ersätta fossila råvaror. 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslagets ändamål är huvudsakligen att finansiera kostnader för medlemskap i internationella organisationer inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. Den dominerande posten är kostnaden för medlemskap i , FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation. Anslaget används också för internationella skogsfrågor, bl.a. för det alleuropeiska skogssamarbetet, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt för nordiskt samarbete.