bet · GZ01SkU14 · 2012-04-02 00:00:00 — 2011/12:SkU14 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattning av företagande och investeringar samt vissa frågor om beskattning av fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företagsbeskattningens och kapitalbeskattningens områden. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, och ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2011/12:Sk209 av (FP), 2011/12:Sk215 av (S), 2011/12:Sk224 av (M), 2011/12:Sk249 av (FP), 2011/12:Sk287 av och (båda KD), 2011/12:Sk322 av och (båda M), 2011/12:Sk331 av (M), 2011/12:Sk333 av och (båda M) yrkandena 13, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 9, 2011/12:Sk380 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 4, 2011/12:Sk393 av Finn m.fl. (M), 2011/12:Sk394 av (C), 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2011/12:Sk405 av i (M) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) Utdelningar och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2011/12:Sk233 av och (båda M), 2011/12:Sk345 av och (båda KD), 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 1 och 2011/12:Sk404 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2. Lön till barn i familjeföretag 2011/12:Sk282 av (M). 2011/12:Sk223 av och (båda S), 2011/12:Sk305 av och (båda S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 13, 2011/12:Sk375 av i och (båda S) och 2011/12:T340 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 3 (S, SD, V) 2011/12:Sk222 av och (båda S), 2011/12:Sk310 av och (båda C), 2011/12:Sk315 av och (båda S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:Sk398 av m.fl. (S), 2011/12:MJ293 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 4 (S, MP, V) Stiftelser med allmännyttigt ändamål 2011/12:Sk265 av (FP). Avdrag för sponsring och forskning 2011/12:Sk266 av (FP), 2011/12:Sk289 av och (båda KD), 2011/12:Sk343 av (FP) och 2011/12:Sk431 av Per Åsling (C). Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2011/12:Sk317 av (M) och 2011/12:Sk358 av och (båda M). 2011/12:Sk319 av (FP). 2011/12:Sk220 av m.fl. (S), 2011/12:Sk294 av (M), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 12, 2011/12:Sk421 av (SD), 2011/12:Sk422 av (SD), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 2, 2011/12:C317 av (KD) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 5 (S, V) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) 2011/12:C317 av (KD) yrkande 4. Avskrivning av flyttbara bostadshus 2011/12:Sk401 av och (båda M). 2011/12:Sk392 av Finn (M) och 2011/12:C401 av (SD) yrkande 1. Reservation 8 (SD) 2011/12:Sk231 av (M), 2011/12:Sk285 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sk349 av m.fl. (S). Reservation 9 (S) Äkta och oäkta bostadsrättsföreningar 2011/12:Sk264 av (M). Skatt på arv och gåva 2011/12:Sk429 av och (båda MP). Reservation 10 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (FP). Ärendet och dess beredning ställde sig under höstens behandling av statsbudgeten bakom inriktningen av skattepolitiken och de förslag till förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. avslog motioner som hade väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteförändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens föreslag till inkomstberäkning (prop. 2011/12:1, yttr. 2011/12:SkU1y, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2011/12:32). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattningen av företagande och investeringar samt vissa frågor om beskattningen av fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om ändringar i eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om tillkännagivanden om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (V) samt särskilt yttrande (S). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld tillgodoses. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Skattereglerna ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att systemet inte ska vara onödigt krångligt. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. I motion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 9 anförs att en framtida reformering av skattesystemet måste syfta till att åstadkomma likformighet. Skatterna bör i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform blir mer lönsam än någon annan. Det ska exempelvis vara skattemässigt neutralt att arbeta som egen företagare och att vara anställd. Fördelar i beskattningen ska varken locka eller tvinga någon att välja det ena eller det andra. Vidare måste skattereglerna tillsammans med andra regler vara utformade så att de kan medverka till ett gott klimat för företag och företagande. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta. I motion 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 6 framhålls behovet att se över skattesystemet för att främja ett konkurrenskraftigt näringsliv. Översynen bör inriktas på att skapa goda förutsättningar för småföretagare att anställa välutbildad arbetskraft. Vidare bör de små och medelstora företagens behov av riskvilligt kapital ägnas särskild uppmärksamhet eftersom en god tillgång på riskkapital är centralt för att små innovativa företag ska kunna utvecklas och växa. I motion 2011/12:Sk393 av Finn m.fl. (M) förordas att fortsatta skattesänkningar för att gynna företagare och företagande ska ges hög prioritet när de offentliga finanserna och konjunkturen så tillåter. I två motioner förordas stimulanser för ökat privat sparande. Enligt motion 2011/12:Sk333 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 bör det vara en strategisk målsättning att öka enskilda människors sparande. Regeringen bör därför utarbeta en långsiktig strategi för att främja enskild kapitalbildning och se över skattesystemet i detta syfte. Vidare anser motionärerna att riktlinjerna för skattepolitiken ska kompletteras med en sjätte hållpunkt om att skattepolitiken ska bidra till ökad enskild kapitalbildning (yrkande 3). (FP) efterlyser i motion 2011/12:Sk249 skattelättnader för att stimulera ett långsiktigt privat sparande. En stimulans till sparande skulle kunna begränsas till ett belopp om eller per person och kanske enbart avse sparande på bankkonto. I motion 2011/12:Sk380 av (KD) yrkandena 1 och 2 anförs att det bör vara en rimlig målsättning att varje arbetsför medborgare har minst en årslön på banken. Motionären vill att regeringen utreder dels hur en förändring av skattesystemet kan stimulera fram ett ökat privat sparande, dels hur den enskildes egenmakt över sitt sparande kan öka. I flera motioner föreslås skattelättnader i form av avdrag från bl.a. förvärvsinkomster i syfte att underlätta kapitalförsörjningen i företag. För att förenkla privatpersoners sparande i noterade och onoterade företag förordar och (båda KD) i motion 2011/12:Sk287 en avdragsrätt för sparande på ett konto på som ska kunna användas som grundkapital i ett eget företag eller för investeringar i onoterade bolag eller i riskkapitalfonder. Uttag från kontot som görs tidigast efter investeringen ska beskattas som kapitalinkomst. Avkastade medel ska kunna återinvesteras på nytt utan skattekonsekvenser. Enligt motion 2011/12:Sk322 av och (båda M) bör det öppnas en möjlighet för privatpersoner att spara med skatteavdrag för framtida företagande. Sparande som inte utnyttjas inom ska återföras till beskattning som inkomst av tjänst. För att våga starta eget företag är tillgång till kapital en avgörande faktor, anför och (båda M) i motion 2011/12:Sk387 yrkande 4. Potentiella företagare har inte tillräckligt med pengar själva, och det är få privatpersoner som satsar sina besparingar i nya företag. Motionärerna förordar därför en översyn av möjligheten att införa riskkapitalavdrag i . I motion 2011/12:Sk331 av (M) anförs att marknaden för krediter till s.k. såddföretag (dvs. företag som utvecklat en produkt men som behöver kapital för produktionsinvesteringar och rörelsekapital) inte fungerar eftersom svenska banker i princip säger nej till lån till sådana företag. Motionären förordar därför en översyn av systemet för att undersöka möjligheten till ett private-equity-avdrag i deklarationen under inkomst av tjänst. En översyn av möjligheterna att införa riskkapitalavdrag föreslås också i motionerna 2011/12:Sk224 av (M) och 2011/12:Sk405 av i (M) yrkande 2. I den sistnämnda motionen (yrkande 1) förordar motionären att det införs ett entreprenörskonto som ger möjlighet till skatteuppskov för privatpersoner och företag, exempelvis att vinster från investeringar beskattas först efter realisering med möjlighet att utan skattekonsekvenser återinvestera vinsten i andra bolag . För att underlätta nyföretagande föreslår (C) i motion 2011/12:Sk394 att regeringen utreder möjligheten för nystartade företag att slippa betala skatt på vinsten förutsatt att de i stället återinvesterar motsvarande summa i det nystartade bolaget. I motion 2011/12:Sk209 av (FP) förordas en utredning av möjligheten för uppfinnare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. I två motioner tas upp ett par mer generellt inriktade begränsningar i företagens möjligheter att dra av vissa kostnader. I syfte att minska kontanthanteringen i samhället bör enligt motion 2011/12:Sk215 av (S) avdragsrätten begränsas för kontanta inköp i näringsverksamhet. I motion 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkande 3 tas problemet med s.k. räntesnurror upp. Det förekommer omfattande skatteplanering i med hjälp av s.k. koncerninterna lån. Skatteplaneringen leder till ett intäktsbortfall i miljardklassen. Motionärerna föreslår att begär att regeringen ska återkomma till med ett förslag om regler som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. I samma motion (yrkande 4) begärs också ett tillkännagivande om att det bör införas mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Med utgångspunkt från de riktlinjer som har lagt fast för skattepolitiken har villkoren för att starta, driva och utveckla företag stärkts genom åtgärder på flera olika politikområden. På skatteområdet har flera skattesänkningar för genomförts för företag, som lagändringar har vidtagits i syfte att stoppa avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen, har sänkts från till . Skattesänkningarna hade sin bakgrund i önskemålen att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen. En av de viktigaste åtgärderna för att främja tillgången på kapital inte minst för de mindre företagen är beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. Skatten utvecklades till att för många bli närmast frivillig, som den genom sitt sätt att verka skadade samhällsekonomin. Slopandet av förmögenhetsskatten tillsammans med den omläggning av fastighetsbeskattningen som genomfördes under förra mandatperioden har också inneburit att överbeskattningen av boendet har eliminerats. För fåmansföretagen har en rad förbättringar i de s.k. 3:12-reglerna gjorts i syfte att bl.a. stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen. Sänkta socialavgifter, förbättrade avskrivningsregler och förenklade redovisningsregler på momsområdet för små företag är andra reformer som genomförts. Handelsbolagen har införlivats i systemet med skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. som denna åtgärd inneburit förbättrade förutsättningar att driva riskkapitalverksamhet med hjälp av handelsbolag har den också inneburit att skatteplanering motverkas (begränsad rätt till avdrag för kapitalförluster). Andra åtgärder som är av betydelse för företagandet är jobbskatteavdraget och det dubbla jobbskatteavdraget för dem som väljer att stanna kvar i arbetslivet efter uppnådd pensionsålder. Dessa skatteavdrag har gjort det mer lönsamt att jobba och därmed ökat utbudet av arbetskraft. Den sänkta egenavgiften för enskild näringsverksamhet och den slopade revisionsplikten är ytterligare ett par i raden av betydelsefulla åtgärder för de mindre företagen. Utskottet anser att de förändringar av skattereglerna för företagande som genomförts sedan regeringsskiftet visar på ett målmedvetet förändringsarbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla förtag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning. Det ingår också i regeringens reformambitioner att fortsätta att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bl.a. genom den översyn av företagsbeskattningen som påbörjades . Utredningen, som tagit namnet , ska se över beskattningen av bolag. Syftet är att utforma beskattningen så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Enligt direktiven (dir. 2011:1) bör utredningen i så stor utsträckning som möjligt sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att finansiera en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. För att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt för att bredda bolagsskattebasen aktualiseras frågan om hur begränsningar av möjligheten att göra ränteavdrag tillsammans med åtgärder för att stärka det egna kapitalet kan bidra till ökad motståndskraft hos företagen och till stabila skatteintäkter. I ett första delbetänkande, som har lämnats, finns förslag på skatteincitament för att främja tillgången på riskvilligt kapital. Kommittén ger förslag på två åtgärder. Den ena är riktad till fysiska personer och benämns riskkapitalavdrag. Den andra är riktad till företag och benämns emissionskredit. Förslagen är inriktade mot nystartade och mindre företag, och skattelättnaderna knyts till att nytt kapital tillskjuts till företaget vid dess bildande eller vid nyemission. I ett andra delbetänkande, som ska lämnas , ska utredningen belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling (FoU) och lämna förslag på skatteincitament för FoU. I uppdraget ingår vidare att se över möjligheten att införa källskatt på räntebetalningar och att ta fram förslag på regler om detta. Vidare ska reglerna om koncernbidrag och behovet av reglerna om underprisöverlåtelser utvärderas och, om det bedöms lämpligt, förslag till förändringar lämnas. Kommittén ska redovisa det slutliga uppdraget . Det ska också nämnas att regeringen har tillsatt en utredning (Fi2011:04) som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner (dir. 2011:18). Utredningen är ett viktigt led i regeringens pågående arbete med att förbättra integrationen på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen, såväl som utskottet, har tidigare betonat det angelägna i att skattereglerna underlättar ett aktivt sparande. infördes en ny schablonbeskattad sparform för enskilda personer, ett investeringssparkonto, med syftet att göra det enklare att spara i aktier och andra värdepapper. Reglerna om investeringssparkonto är ett parallellt system till dagens regler om kapitalbeskattning av värdepapper. Det innebär att sparandet på ett investeringssparkonto är frivilligt. Spararen behöver inte redovisa kapitalvinst eller kapitalförlust på varje avyttring, vilket innebär att det blir lättare att deklarera. Spararen slipper skattekonsekvenser av att t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- eller kapitalförsäkringar. Inte heller beskattas ränta, utdelning eller annan avkastning som lämnas på de tillgångar som förvaras på kontot. Det går att ta ut pengar från kontot helt fritt, och de uttagna beloppen ska inte heller beskattas. Utskottet anser att detta är en välkommen reform eftersom reglerna för beskattning av aktier och andra finansiella instrument är komplicerade och inte sällan leder till misstag och felaktigheter. För att uppnå effektivitet i beskattningen och upprätthålla neutraliteten i skattesystemet gjordes även vissa ändringar i beskattningen av kapitalförsäkringar. infördes en av betingad omläggning av beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder. Dessa ändringar innebär att investeringsfonder är skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. I stället ska den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, ta upp en schablonintäkt som beräknas på grundval av värdet på delägarens fondandelar vid kalenderårets ingång. Utskottet kan således konstatera att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till redan vidtagna reformer eller till det arbete som pågår eller planeras. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. De grundläggande krav som bör beaktas i skattepolitiken och i skattelagstiftningen är väl tillgodosedda genom de riktlinjer för skattepolitiken som utskottet redovisat ovan. Det finns därför inte heller anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om skattesystemets allmänna utformning. Med anledning av förslaget om skattelättnader för nystartade företag och yrkandet om att ge uppfinnare rätt att dra av utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster vill utskottet påminna om de regler som redan finns för att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på risktagande hos enskilda näringsidkare. Reglerna ger den som startar en ny näringsverksamhet en möjligt att få ett allmänt avdrag mot inkomst av tjänst för underskott av aktiv nystartad näringsverksamhet med per beskattningsår . Därutöver kan den som startar en näringsverksamhet efter begäran få uppskov med att betala preliminär skatt på sina företagsinkomster. När det gäller motionen om att införa regler som ska förhindra företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag vill utskottet framhålla att regeringen redan har sin uppmärksamhet riktad mot hur den genomförda ränteavdragsbegränsningen fungerar. ändrades reglerna om avdragsrätt för räntor i inkomstslaget näringsverksamhet i IL för att förhindra skatteplanering genom lån och förvärv inom en intressegemenskap. har allt haft regeringens uppdrag att följa upp tillämpningen av ränteavdragsbegränsningsreglerna, vilket bl.a. innefattat frågan om skatteplanering vid t.ex. externa förvärv eller externa lån utgör allvarliga hot mot den svenska bolagsskattebasen. Uppdraget har redovisats i tre delrapporter: Ränteavdrag i företagssektorn (dnr 131-890752-09/113), Ränteavdrag i företagssektorn Fortsatt kartläggning (dnr 131-755479-10/113) och senast i en rapport från (dnr 131-836251-11/113). Samtliga rapporter finns på webbplats . gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten av skatteplanering i företag inom välfärdssektorn, särskilt vad avser skatteplanering med ränteavdrag. Redovisningen ska innehålla uppgifter om nivån på räntesatsen och storleken på ränteavdragen samt hur skatteplaneringen fördelar sig mellan interna och externa förvärv respektive mellan interna och externa lån. Som framgår ovan har också i uppdrag att behandla begränsningar i ränteavdragen och att pröva införande av källskatt på räntebetalningar. Därutöver arbetar man inom med frågan om ränteavdrag, och finansministern har aviserat att ett förslag på skärpta regler kan komma att föreläggas (ip. 2011/12:128 ). presenterade en promemoria med förslag till åtgärder som ytterligare ska begränsa möjligheten till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Bland annat föreslås att de regler som gäller utvidgas till att gälla ränteutgifter avseende alla skulder inom en koncern. Räntebetalningar till mottagare som beskattas över en viss nivå () föreslås även i fortsättningen vara avdragsgilla. ska dock ges möjlighet att underkänna ränteavdrag som görs främst för att undvika skatt. Vidare ska det inte längre vara tillåtet att göra avdrag för ränteutbetalningar till mottagare i lågskatteländer utanför EES (EU samt , och ) som inte har skatteavtal med. Detta innebär att ränteutbetalningar till s.k. skatteparadis inte länge blir avdragsgilla. Ändringarna föreslås träda i kraft . Frågan om att ersätta den s.k. tioårsregeln1[ Regeln som återfinns i 3 kap. 19 § IL infördes för att ville skydda sitt skatteanspråk och förhindra skatteflykt. I korthet innebär regeln att kapitalvinster som uppstår vid avyttring av aktier och vissa andra tillgångar ska beskattas i under de tio nästföljande åren efter utflyttning från .] med mer generella regler mot skatteläckage vid utflyttning kräver enligt utskottets mening en noggrann analys, inte minst när det gäller hur reglerna ska förhålla sig till och till skatteavtal. Såvitt utskottet erfarit arbetar man i även med denna fråga. Utskottet anser att regeringens överväganden ska avvaktas innan uttalar sig om vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med problemen med skatteläckage. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte är nödvändigt med något tillkännagivande från med anledning av motionen. När det gäller yrkandet om en beloppsgräns för avdragsrätten för kostnader i näringsverksamhet vill utskottet framhålla att regeringen målmedvetet arbetar för att minska incitamenten för skattefusk.