bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — I den nyssnämnda motionen finns budgetförslag för utgiftsområde 21 av vilket det framgår att partiet förordar omfattande satsningar på energiforskning, solel, solvärme och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossilbränsleeldning bör fortsätta. Jag vill också lyfta fram de förslag som finns i motion 2012/13:N300 (V) och som syftar till att skapa ett helt förnybart elsystem. Förslagen innebär en bred satsning inom en rad utgiftsområden för att möta klimatutmaningen och för en fortsatt gynnsam utveckling av svensk industri- och tjänsteproduktion. Här vill jag först uppmärksamma förslag på vindkraftsområdet som finns i den nyssnämnda motionen. I likhet med vad som sägs i motionen är jag av den bestämda uppfattningen att det finns en stor outnyttjad potential för den havsbaserade vindkraften. Därför vill jag och främja pilotstöd, FoU samt marknadsintroduktion av vindkraft till havs. Dessutom anser jag att det bör skapas ett branschprogram för vindkraftssektorn där företag, fack, kommuner och statliga myndigheter får en gemensam plattform för utformandet av framtidens vindpolitik. Ett branschprogram i en nyligen etablerad bransch skulle ge värdefull erfarenhet som även skulle kunna användas i andra nyetablerade branscher. En annan källa till nära nog oändliga mängder förnybar energi som förtjänar större uppmärksamhet är solen. Här sluter jag upp bakom förslaget i kommittémotion 2012/13:N387 (V) om en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . För att tydliggöra värdet och nödvändigheten av denna satsning för både branschen och hushållen föreslås nationella planeringsmål för både solel och solvärme. Realistiska planeringsmål är enligt min och uppfattning solel och solvärme till 2020. Utöver kraftfulla satsningar på förnybar energi är en effektivare användning av energi en central faktor i min och lösning på i många stycken ohållbara energiförsörjningssituation. I kommittémotion 2012/13:N294 (V) som jag står bakom finns bl.a. förslag som syftar till att stimulera energieffektiviseringsarbetet i små och medelstora företag genom en utvidgning och förlängning av programmet för energikartläggning. Vidare anser jag, i likhet med vad som sägs i motionen, att det är viktigt att värna de kommunala energi- och klimatrådgivarnas arbete. Deras insatser är ett viktigt bidrag för att öka småföretagarnas intresse att delta i arbetet med att skapa ett robust och energieffektivt med låg energiförbrukning. Utöver det sagda om energieffektivisering står jag självfallet också bakom de energieffektiviseringsförslag som finns i motion 2012/13:C400. Denna motion gäller insatser för ökad energieffektivisering i byggnader och behandlas därför av civilutskottet. Genom förslag inom områdena energieffektivisering och utveckling av förnybara energikällor tar partiet ansvar för framtiden på ett sätt som inget annat riksdagsparti gör. Med det anförda tillstyrks motionerna 2012/13:N294 (V), 2012/13:N300 (V) och 2012/13:N387 (V) i här berörda delar. De övriga här aktuella motionsyrkandena avstyrks. Uppdrag till om förnybar energi, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 2. Enligt vår mening är en omställning av energisystemet till att bli långsiktigt hållbart av högsta prioritet. har fastställt att andelen förnybar energi i ska vara av den totala energianvändningen 2020 och har godkänt ett mål för elcertifikatssystemet om en ökning av förnybar el med till 2020 jämfört med nivå. Enligt vår uppfattning är dessa mål otillräckliga. Vi efterlyser därför en tydligare och mer långsiktig inriktning på arbetet för omställningen av energisystemet till ett som är helt baserat på förnybara energikällor. Mot denna bakgrund anser vi att bör bifalla motion 2012/13:N366 (S) i den del som gäller ett uppdrag till att ta fram en strategi för hur energisystem på lång sikt kan vara helt baserat på förnybara energislag. Med hänvisning till det anförda tillstyrks således den nämnda motionen i den här aktuella delen. Kärnkraft, punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N338 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:N399 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 2012/13:N296 av m.fl. (M), 2012/13:N354 av och (båda M), 2012/13:N392 av (M) och 2012/13:N397 av (SD). Kärnkraft är en icke förnybar energikälla som innebär avsevärda risker för hälsa och miljö under hela kedjan från uranbrytning till slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Kärnkraftshaveriet i har om möjligt ytterligare spätt på vår djupa misstro mot detta energislag. Det faktum att inte ens ett välutvecklat industriland som har kunnat förutspå eller hantera kärnkraftens risker och en olyckas oerhörda konsekvenser bör begrundas noga. I och har man i eftertankens kranka blekhet valt att inleda en avveckling av kärnkraften. De svenska kärnkraftsförespråkarnas utbyggnadsambitioner verkar dock inte ha svalnat vilket visar på en skrämmande oförmåga att beakta relevanta omvärldshändelser. Inte ens hårda fakta från inflytelserika och högt ansedda borgerliga ekonomer om kärnkraftens tillkortakommanden tycks bita på dem som förankrat hela sin politiska prestige vid kärnkraftens förträfflighet. Enligt vår uppfattning är det således hög tid att ompröva rusningen in i kärnkraftens återvändsgränd och i stället öka ambitionerna när det gäller investeringar i förnybar el och energieffektivisering. Vi anser således att regeringen ska ta fram en avvecklingsplan i linje med vad som föreslås i motionerna 2012/13:N338 (MP), 2012/13:N399 (MP) och 2012/13:N300 (V). Det elöverskott som vi håller på att bygga upp i gör att det finns förutsättningar för att stänga en reaktor . Vår tydliga hållning när det gäller kärnkraftens framtid i gör också att vi motsätter oss effekthöjningar i befintliga verk. Antalet rapporter om säkerhetsbrister i de svenska kärnkraftsverken, liksom även verkliga tillbud, är så ansenligt att alla insatser bör riktas mot säkerhetsförbättringar framför att krama ur ytterligare några kilowatt ur redan stressade reaktorer. Vi står således också bakom kravet i motion 2012/13:N399 (MP) på ett tillkännagivande från om att effekthöjningarna ska stoppas. Sammantaget innebär detta att vi tillstyrker de ovan nämnda motionerna i berörda delar. De motioner som på ett eller annat sätt innebär en positiv hållning till kärnkraften avstyrks i motsvarande delar. Kärnkraft, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N397 av (SD) och 2012/13:N296 av m.fl. (M), 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:N338 av (MP) yrkande 2, 2012/13:N354 av och (båda M), 2012/13:N392 av (M) och 2012/13:N399 av m.fl. (MP) yrkandena 13. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard bör det föras en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv och som tillgodoser högt ställda krav på miljövänlighet. Min uppfattning är att kärnkraften och vattenkraften kommer att utgöra grundstommen i elproduktion . Kärnkraften är praktiskt taget fri från försurande och klimatpåverkande utsläpp, den ger mycket energi och är en billig och säker energikälla till skillnad från nyckfulla väderberoende energikällor. är jag bekymrad över att svenska kärnkraftverk uppenbarligen drivs på ett ineffektivt sätt. ligger exempelvis långt nere på listan för driftstillgänglighet. Med ny teknik, fortlöpande uppdateringar kring säkerheten, och det långsiktiga behovet av hållbar energi kan endast vinna på en utökad satsning. Jag och ser därför positivt på en vidareutveckling av kärnkraftstekniken. Med instämmande i vad som sägs i motion 2012/13:N397 (SD) anser jag att staten bör satsa mer på kärnkraften, såväl när det gäller forskning som utbyggnad. Den nyssnämnda motionen tillstyrks. De övriga i avsnittet aktuella motionsyrkandena avstyrks. Kärnkraft, punkt 3 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vår grundläggande inställning är att ska ha ett överskott av el till fördel för både klimatet och industrins konkurrenskraft. Här har kärnkraften en roll att spela under de närmaste decennierna. anser vi att kärnkraften ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. En prövning av kärnkraftens framtida roll måste göras varje mandatperiod med beaktande av de nyssnämnda faktorerna. Till skillnad från regeringens och vissa motionärers utbyggnadsiver och den avvecklingshets som präglar många andra aktörers retorik anser vi att detta är ett förnuftigt och ansvarsfullt förhållningssätt till den så viktiga kärnkraftsfrågan. När det gäller frågan om korsägandet inom den svenska energiproduktionen som tas upp i motion 2012/13:N354 (M) har vi tidigare instämt i att detta bör begränsas inom kärnkraftsindustrin. Om inte reaktorägarna inser problemen med korsägandet och vidtar åtgärder för att eliminera dessa problem anser vi att det finns skäl för att agera i frågan. bör ett riksdagsuttalande dock kunna undvaras. Sammantaget innebär detta att vi avstyrker samtliga av de här berörda motionsyrkandena. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. finns en möjlighet att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. För att nå dit behöver dock bli betydligt mer framgångsrikt på en central punkt: jobbskapande. Här har , trots den starka ekonomin, lyckats sämre än jämförbara länder . I Socialdemokraternas budgetmotion 2012/13:Fi302 redovisas en politik som på ett sammanhållet sätt kommer att kunna möta de utmaningar som nämns ovan. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt som eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten öka ytterligare. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå och antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Utanförskapet består således. Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket litet. Vi menar att regeringens politik inte är förenlig med överskottsmålet utan att den snarare hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning samt en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka landets konkurrenskraft. Det behövs en ny färdriktning. Vårt mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen. har en regering som förmodligen är den enda i världen, som sänker utbildningsambitionerna. Resultaten i skolan sjunker. Antalet högskoleplatser minskar. En ny ettårig gymnasieskola planeras vilket är både kravlöst och ogenomtänkt. Vi har höga ambitioner för unga. I skolan ska eleverna få det stöd de behöver, men också möta höga förväntningar och krav. Vi vill investera så att samtliga elever möter skickliga lärare som kan inspirera och stödja när skolarbetet känns tufft. har flera tunga besked kommit om att FoU-jobb lämnar de svenska storstadsregionerna. har regeringen lagt ned samarbetsprogram, skjutit upp eventuella samarbeten om jobben till valåret och avfärdat näringslivet som ett särintresse. Regeringen verkar inte förstå fördelarna med den svenska samverkansmodellen. Insatser krävs även för ett starkare exportfrämjande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om Socialdemokraterna vinner valet, att ledas av statsministern. Villkoren för innovationer behöver förbättras och därför prioriterar Socialdemokraterna resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. En långsiktig forskningsstrategi kommer att läggas fast. Vi vill här ta tillfället i akt och beklaga att en majoritet i utbildningsutskottet avvisade begäran om att låta ett sammansatt närings- och utbildningsutskott bereda forsknings- och innovationspropositionen. Likaså anser vi det vara förvånande att regeringens innovationsstrategi när den äntligen presenterades inte överlämnades till för förankring, debatt och beslut. har många företag svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det är uppenbart att regeringens ensidiga fokus på att slösa bort miljarder av skattebetalarnas pengar på ineffektiva åtgärder inte biter. Vi står därför bakom de förslag som förs fram i Socialdemokraternas budgetmotion om investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer, och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste stängas. Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Ingen tjänar på ökade orättvisor. Därför bygger vår politik på att minska de inkomstklyftor som växer, minska de skillnader mellan män och kvinnor som ökar, och i stället för ett segregerat bygga ett sammanhållet samhälle. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en slags konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära, och står beredda att nyttja denna buffert för att stimulera efterfrågan och för att värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. har genom sitt beslut (bet. 2012/13:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i statens budget och gör en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med det förslag som Socialdemokraterna lagt fram i motion 2012/13:Fi302. Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga ca 2013. Efter detta återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därmed väljer vi att lägga fram detta särskilda yttrande i vilket vi redovisar vår syn på hur statsbudgetens medel borde ha fördelats inom det aktuella utgiftsområdet. Som framgår av Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N383 är vårt förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi högre än vad regeringen har föreslagit. Dessa medel omfattar en satsning på stöd till investeringar i solceller. Intresset för sådana investeringar har visat sig vara mycket stort och pengarna till det befintliga stödet tog snabbt slut. Mot den bakgrunden anser vi att det är helt fel av regeringen att nu sänka stödet. Vi föreslår därför att anslaget ökas med och att en ny fördelningsmodell tas fram så att stödet når fler mottagare. Avslutningsvis vill vi erinra om att energipolitiken omfattar flera viktiga styrmedel (exempelvis energiskatter och systemet med elcertifikat till förnybar elproduktion) som inte påverkar statsbudgetens utgiftssida och som heller inte behandlas närmare i detta betänkande. Vår principiella uppfattning när det gäller energipolitikens inriktning framgår dessutom av de övriga ställningstaganden som vi har gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (MP) (MP) anför: står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. har i partimotion 2012/13:Fi303 presenterat en ekonomisk politik och ett samlat budgetförslag som jag står bakom. Liksom anser jag att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. behöver också ökade gröna offentliga investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska industriföretag. Men det behövs också investeringar som bidrar till omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Vår omedelbara närhet präglas av stora ekonomiska svårigheter. Krisen i euroområdet kan mycket väl fördjupas under de kommande månaderna med negativa följdverkningar för och svensk ekonomi. dras vi med en mycket hög arbetslöshet bland ungdomar och en mycket hög långtidsarbetslöshet. På hotas vår framtid av accelererande klimatförändringar och utarmade ekosystem. Regeringens ekonomiska politik möter varken de kort- eller långsiktiga utmaningar som tornar upp sig. Regeringens största reform är sänkt bolagsskatt. menar att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt men anser att den stora sänkning som regeringen föreslår hotar överskottsmålet. En sådan politik är inte ansvarsfull. De prognoser med kraftigt sjunkande arbetslöshet som regeringen lutar sig mot förefaller orealistiska. Den politik som regeringen presenterar möter inte heller de långsiktiga utmaningar som och världen står inför. Jag instämmer med och anser att klimatpolitiken behöver en omstart och att den ekonomiska politiken måste utvecklas. Partiet föreslår bl.a. ett klimatpolitiskt ramverk men också att nya välfärdsindikatorer utvecklas som stöd för den ekonomiska politiken. I den ovan refererade budgetmotionen från föreslogs även utgiftsramar för det här aktuella utgiftsområdet 21 Energi. fastställde dock andra ekonomiska ramar för statsbudgetens olika utgiftsområden och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att redan har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion 2012/13:N404. Mitt och mål är att elförsörjningen ska vara helt förnybar 2030, och det långsiktiga målet är att hela energisystemet blir förnybart. budgetförslag omfattar ett antal offensiva satsningar på energiområdet i form av ökade befintliga anslag och ett antal nya anslag. Satsningarna är främst inriktade på att öka produktionen av förnybar energi och på smartare användning av energin. Mer konkret föreslås följande anslagsökningar inom utgiftsområde 21 Energi till stöd för förnybar energi (i förhållande till regeringens förslag): 1) Anslag 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m., +10 miljoner kronor, 2) Anslag 1:9 Energiteknik (solcellsstöd), +25 miljoner kronor, 3) Nytt anslag: Stöd för installation av solvärme, +25 miljoner kronor, 4) Nytt anslag: Stimulansbidrag vindkraft, +60 miljoner kronor, 5) Nytt anslag: Metanreduceringsstöd biogas, +140 miljoner kronor, 6) Nytt anslag: Mackstöd biogas, +50 miljoner kronor. Vidare står jag bakom förslag om att öka stödet till landets energirådgivare och att stödet till uthållig energianvändning höjs (20 respektive mer än regeringen har förslagit ). Jag anser också att stödet till konvertering från direktverkande elvärme bör återinföras (+50 miljoner kronor ). För att öka människors makt över sin egen energisituation föreslår ett särskilt program (Egen el) bestående av flera delar. anslås till programmet. Energieffektiviseringsinsatser i företag anser jag vara viktigt. Därför instämmer jag i uppfattning att det s.k. PFE-programmet bör få fortleva som dess EU-rättsliga status prövas. Jag vill dessutom reformera systemet med energikartläggningscheckar till mindre företag och utforma stödet som en skattereduktion. Min principiella syn på hur den svenska energipolitiken bör utformas framgår av vad jag har anfört i detta särskilda yttrande men även av de övriga ställningstaganden jag gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar jag ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle eftersträvas där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2012/13:Fi219 (SD) stakar ut sina viktigaste visioner för . Där framgår att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Min och avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Eftersom genom beslut (bet. 2012/13:FiU1) har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag i motsvarande delar. Därför har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 21 Energi. Jag vill dock poängtera att jag självfallet står bakom det förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som finns i kommittémotion 2012/13:N342 (SD) och som innebär satsningar på dels energiforskning (+20 miljoner kronor jämfört med regeringens förslag), dels energieffektivisering (+10 miljoner kronor). Med instämmande i det som sägs i motion 2012/13:N345 (SD) vill jag framföra tvivel kring värdet av satsningar på solceller i . Även om inte har föreslagit någon annan nivå än regeringen på det anslag som finansierar stödet till solceller anser jag i likhet med vad som sägs i motionen att stödet bör avvecklas. De medel som har avsatts till anslaget bör i stället användas till mer verkningsfulla energitekniska satsningar. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 6 (V) (V) anför: har i sin budgetmotion 2012/13:Fi250 presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition.