bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — 2011/12:UbU20, rskr. 2011/12:277). Utskottet ser med intresse fram emot regeringens skrivelse om arbetet med legitimationsreformen. Åtgärder för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen Med anledning av motioner om behov av sommarskolor för elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg och behov av att stärka vissa grundskolor kan utskottet konstatera följande. Kunskapsresultaten hos svenska 15-åringar i ämnen som har undersökts av den internationella studien (Programme for International Student ) har sjunkit . Utskottet vill därför peka på att regeringen har påbörjat ett arbete med att lägga om svensk skolpolitik genom många och omfattande reformer för att få förbättrade resultat i . Bland annat gäller detta det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Regeringen har remitterat ett förslag som innebär att undervisningstiden i matematik utökas i och motsvarande skolformer fr.o.m. . För denna satsning föreslås att avsätts 2013. Utskottets utgångspunkt är att elever i första hand ska delta i undervisning och särskilda stödåtgärder inom ramen för den ordinarie undervisningstiden. Utskottet ställer sig positivt till alla åtgärder som kommunerna genomför och som syftar till att höja kunskaperna och förbättra elevernas möjligheter att få behörighet till gymnasiet, t.ex. att inrätta sommarskolor. Det är hemkommunen som har ett ansvar för att eleven fullgör sin skolgång. När det gäller frågan att stödja skolor med låga resultat vill utskottet lyfta fram den särskilda satsning på det utvecklingsarbetet som görs inom utgiftsområde 13. Regeringen utsåg nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet . inriktas det utvecklingsarbetet på utvärdering, kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. De kommuner som får detta kunskapsstöd har stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen satsar för att stärka, stimulera och utveckla det arbete som de nio kommunerna bedriver för att minska utanförskapet i de 15 stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet. Stödet har formen av ett prestationsbaserat bidrag till dessa kommuner. Bidraget ska betalas ut enligt en fördelningsmodell som baseras på förbättrade resultat inom utbildning, sysselsättning och försörjningsstöd. Stödet ger ökade incitament till kommunerna att intensifiera arbetet eftersom det ges efter resultat och således premierar kommuner som uppvisar ett minskat utanförskap. Utskottet vill särskilt uppmärksamma att regeringen i en satsning på skolor i utanförskapsområden har gett i uppdrag att välja ut och stödja tio grundskolor som ligger i stadsdelar som ingår i arbetet med urban utveckling (U2011/6863/S). Tyngdpunkten i stöd ska utgöras av handledning för lärarna i undervisningssituationer i syfte att utveckla undervisningens kvalitet. För handledningen svarar särskilt kvalificerade lärare som anlitar. Utskottet vill också upplysa om att en viktig del i regeringens arbete med att förbättra den svenska skolan är att följa upp och utvärdera beslutade reformer. Regeringen har därför som ovan beskrivits utvidgat det instruktionsenliga uppdraget till utvärdering (IFAU) till att också omfatta utvärdering av effekter av olika reformer och åtgärder på utbildningsområdet. För detta ändamål tillfördes myndigheten , och regeringen föreslår att den tillförs 2013. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om förbättrade resultat i (dir. 2012:53). Utredningen har bl.a. fått i uppdrag att bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Utskottet vill avslutningsvis föra fram att det tar tid att påverka och vända skolans utveckling. Det kan dröja innan resultatet av regeringens satsningar kan utläsas, t.ex. i form av andelen elever med fullständiga betyg från . Utskottet vill i detta sammanhang även kommentera Socialdemokraternas förslag inom utgiftsområde 25 att investera 2013 för att minska klasstorlekarna i årskurs 13 och i förskoleklassen så att lärarna får tid att stödja varje elev i hans eller hennes utveckling. Utskottet kan konstatera att förslaget är kraftigt underfinansierat eftersom det till exempel inte inkluderar att fler klasser kräver fler klassrum och att det ökade antalet klasser också kräver fler lärare i ämnen som undervisas av andra lärare än klassläraren, såsom musik, slöjd och hälsa och idrott. Slutsatsen enligt beräkningar blir att totalkostnaden för en reform som går ut på att minska klasstorlekarna uppgår till ca , vilket innebär att Socialdemokraternas förslag är underfinansierat med ca . Inom utgiftsområde 25 avsätter Socialdemokraterna dessutom 2013 för att fler barn ska gå i förskoleklass. Utskottet vill därför upplysa om att kommuner ska erbjuda alla barn plats i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller och att andelen av landets sexåringar som var inskrivna i förskoleklass uppgick till 2011. Under /12 gick 103 900 elever i förskoleklass, vilket är det största antalet . När det gäller frågan om stöd till läxhjälp vill utskottet understryka att utskottet har uttalat att läxor är ett bra komplement till god undervisning och att hemarbete kan motiveras med att eleverna måste ta ett större eget ansvar för sitt lärande och att föräldrarna i ökad utsträckning bör ha insyn i sina barns skolgång. Enligt utskottets uttalade kan ett sådant arbetssätt förutsätta att eleverna får stöd från sina föräldrar eller från någon annan vuxen. (Se bet. 2010/11:UbU7 s. 41, rskr. 2010/11:206.) Utskottet vill även upplysa om möjligheten för en elev enligt 3 kap. 8 § skollagen att få särskilt stöd om det kan befaras att han eller hon inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Regeringen har föreslagit att hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer uttryckligen ska omfattas av skattereduktion för hushållsarbete (se regeringens proposition 2012/13:14 Skattereduktion för läxhjälp). Utskottet yttrade sig till skatteutskottet över denna proposition. Utskottet ställer sig bakom det aktuella förslaget om att skattereduktion för hushållsarbete uttryckligen ska omfatta hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever inom och gymnasieskolan eller i motsvarande skolformer. Utskottet uttalar att man ser mycket positivt på alla insatser som kan öka elevernas kunskaper och förbättra måluppfyllelsen i och gymnasieskolan och välkomnar olika former och sätt att sköta elevers läxhjälp och annan hjälp med skolarbetet. Utskottet anser att sådan läxhjälp kan organiseras inom ramen för skolan eller fritidshemmet med lärare eller pedagoger eller efter skolan med hjälp av ideella organisationer såsom Mattecentrum, Stiftelsen läxhjälpen, Röda korset m.fl. Utskottet anser också att läxhjälpen kan ske i samarbete mellan skola och ideella organisationer och framhåller särskilt de ideella organisationernas värdefulla arbete med läxhjälp och annan hjälp med skolarbetet för barn och ungdomar. Ett ytterligare sätt för elever att få stöd med läxhjälp eller annan hjälp med skolarbetet utanför skolan är enligt utskottets mening genom privata utförare. Utskottet noterar att Socialdemokraterna till skillnad från övriga partier inte står bakom regeringens satsning på yrkesintroduktion i gymnasieskolan. Utskottet vill med anledning av detta beskriva skälen för denna satsning. Utskottet anser att det behövs särskilda lösningar för de elever som inte är behöriga till ett nationellt program och för dem som tycker att treåriga yrkesutbildningar är för krävande. Yrkesintroduktionen infördes i den nya gymnasieskolan 2011 som ett studiealternativ för den grupp ungdomar som har det svårast att uppnå behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram. För dessa elever är yrkesintroduktionen en utbildning som kan ge möjligheter att efter avslutad utbildning etablera sig på arbetsmarknaden eller fortsätta på ett yrkesprogram. Utskottet anser att det är bättre att dessa ungdomar avslutar en kortare utbildning än låter bli att studera i gymnasieskolan eller avbryter studierna. Utskottet kan konstatera att det inte finns någon reglering av yrkesintroduktionens längd. Regeringen har således aldrig föreslagit ett nytt nationellt gymnasieprogram som är på ett eller . Regeringen föreslår däremot i budgetpropositionen att huvudmännen ska erbjudas stimulansmedel för att utveckla kvaliteten på yrkesintroduktionen och att ska ges i uppdrag att utveckla yrkesintroduktion av varierande längd som förbereder för konkreta arbetsuppgifter på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar denna satsning. Frågan om att utöka rätten till modersmålsundervisning till hela grundskoletiden har tidigare behandlats av utskottet (se bet. 2011/12:UbU14). Rätten till modersmålsundervisning regleras i språklagen (2009:600). I skollagen (2010:800) finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning. Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden, är huvudmannen enligt 5 kap. 11 § skolförordningen (2011:185) skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Utskottet vill dock framhålla att eleven ska erbjudas modersmålsundervisning , om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning, samt att den nämnda tidsbegränsningen inte gäller nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk. Som utskottet har uttalat finner utskottet inga skäl för att föreslå en ändring i den aktuella regleringen. När det gäller frågan om ämnesundervisning på modersmålet kan utskottet inledningsvis konstatera att en elev enligt 5 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det. Utskottet kan också konstatera att elever som kommer till efter den ordinarie åldern för skolstart i genomsnitt uppnår sämre resultat än andra elever i den svenska skolan. har därför gett en utredare i uppdrag att utarbeta förslag på hur undervisningen för nyanlända elever kan förbättras. Även undervisningstiden är viktig för nyanlända elevers möjligheter att komma i kapp andra elever. Utskottet vill mot bakgrund av detta lyfta fram regeringens satsning på en försöksverksamhet med utökad undervisningstid för nyanlända elever i . Även andra satsningar som att kartlägga och följa upp nyanlända elevers kunskaper för att kunna utforma utbildningen efter de nyanlända elevernas individuella förutsättningar och behov samt kompetensutveckling för lärare och rektorer för att stödja elevernas språkutveckling, är viktiga för att förbättra de nyanlända elevernas resultat. Utbildning i svenska för invandrare Kunskaper i det svenska språket är en viktig förutsättning för individens möjligheter att få ett arbete och bli delaktig i samhället. Det svenska språket är också en förutsättning för att individen ska kunna tillvarata sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Utskottet vill peka på en rad reformer som regeringen har genomfört i syfte att höja kvaliteten och förbättra likvärdigheten i utbildning i svenska för invandrare (sfi). Reformerna omfattar lärarlyft för sfi-lärare, konkretiserade mål för sfi och införande av nationella slutprov, sfi-bonus, förstärkt nationell inspektion av sfi och s.k. betygsrätt för folkhögskolor som ger individen en möjlighet att genomgå sfi vid en folkhögskola i stället för hos en anordnare. Utskottet kan också konstatera att regeringen nu föreslår att resurser tillförs för att hantera nationella prov i sfi. Utskottet vill även nämna att den nya skollagen i fråga om sfi började tillämpas med bl.a. ett stärkt individperspektiv och en ny betygsskala som förtydligar kunskapskraven. I skollagen anges också att sfi ska ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter och att läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Det pågår en översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Många med annan språkbakgrund än svenska deltar i sådan undervisning trots att de ofta ligger på en högre utbildningsnivå. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att fortsätta arbetet med att höja kvaliteten och genomströmningen inom sfi. Mot bakgrund av problem med bristande flexibilitet och individanpassning i utbildningen har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur valfriheten och den individuella anpassningen kan ökas inom utbildningen, bl.a. genom ett system med sfi-peng (dir. 2011:81, dir. 2012:82). Uppdraget ska redovisas . Utredarens förslag ska syfta till att valfriheten och den individuella anpassningen förstärks, bl.a. genom att den som vill delta i sfi ges möjlighet att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven. Utskottet vill inte föregripa den pågående utredningen men ser med tillförsikt på regeringens arbete i denna fråga. Utskottet ser det som en stor utmaning att höja kvaliteten och öka genomströmningen inom sfi. Utskottet välkomnar den särskilda satsning som regeringen nu gör i form av ett tillfälligt statsbidrag om för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Utskottet kan konstatera att det finns behov av en kvalitetsförbättring av studie- och yrkesvägledningen. Informationen och vägledningen behöver vara utformad så att alla elever får en helhetsbild av vilka utbildningsmöjligheter som finns för att kunna göra väl underbyggda val. Särskilt viktigt är detta för elever som av olika skäl har svårt att orientera sig i utbildningssystemet och inte har föräldrar som kan hjälpa dem. Utskottet föreslog att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan (se 2011/12:UbU15, rskr. 2011/12:235). Utskottet välkomnar mot bakgrund av detta regeringens förslag om fortbildning av studievägledare samt det uppdrag regeringen avser att ge , , och som handlar om att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Elevhälsa och kränkande behandling Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S m.fl.). Utskottet vill framhålla att det i uppdraget ingår dels ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, dels utbildningsinsatser i fråga om elevhälsans inriktning och organisation, skolans ansvar för elever med psykisk ohälsa samt barn som far illa. I uppdraget ingår också att utarbeta en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt. När det gäller frågan om feministiskt självförsvar vill utskottet förtydliga att det finns bestämmelser i skollagen om åtgärder mot kränkande behandling i skolan. Utskottet vill även upplysa om att regeringen avser att återkomma till med ett förslag om lex i skolväsendet (anmälningsskyldighet inom skolväsendet). Av skollagen (2010:800) framgår att skolmåltider i ska vara näringsriktiga och kostnadsfria. Med skolmåltid avses lunch. Utskottet kan konstatera att den reglering som gäller för inte hindrar kommunerna att servera kostnadsfri frukost till eleverna, vilket också förekommer i ett antal kommuner och skolor. Det är enligt utskottets uppfattning en fråga för huvudmannen vilka måltider utöver lunch som ska serveras i skolan. (Se även bet. 2011/12:UbU1 s. 4243, rskr. 2011/12:98 och bet. 2011/12:UbU14.) När det gäller yrkanden om att höja kvaliteten i skolbespisningarna vill utskottet anföra att har fått i uppdrag av regeringen att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Uppdraget utgår från skollagens reglering om näringsriktig skolmat och ska slutredovisas . Utskottet vill även framhålla att det i skrift Bra mat i skolan finns råd om hur ofta olika rätter bör serveras och vilka livsmedel som är lämpliga att välja för att servera hållbara och näringsriktiga skolmåltider. Skriften innehåller även råd om servering, matsalsmiljö och pedagogik. Om skolan följer råden om livsmedel fullt ut kommer den serverade maten att vara näringsriktig. kommer en reviderad version av råden där hänvisningar till skollagen och andra bestämmelser är uppdaterade. kommer råden att kompletteras med fördjupad information om vilka metoder som kan anses rättvisande för att säkerställa att skolan verkligen serverar näringsriktig skolmat. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Fi303 (MP) yrkandena 19 och 35, 2012/13:Sf362 (V) yrkande 4, 2012/13:Ub212 (V) yrkande 1, 2012/13:Ub239 (KD), 2012/13:Ub365 (S) yrkande 1, 2012/13:Ub386 (MP), 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 4 i denna del, 6 och 1113, 2012/13:Ub475 (V) i denna del, 2012/13:Ub494 (S) yrkandena 2 och 4, 2012/13:Ub498 (S) yrkande 1 i denna del, 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del, 2012/13:A393 (MP) yrkandena 5, 6, 9, 11 och 12 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 5. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Därmed bifalls propositionens förslag till anslagsnivå och bemyndigande. Anslaget används för särskilda insatser inom skolområdet, vilka bl.a. omfattar undervisning som anordnas på sjukhus och insatser i skolväsendet för personer med funktionsnedsättning. Anslaget används även för bidrag till speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever från hela landet som anordnas i , , och kommuner enligt 15 kap. 9 § skollagen (2010:800) och till omvårdnad och habilitering av dessa elever, för statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i kommun för döva och hörselskadade elever och för bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Regeringen föreslår att under anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet för anvisar . Regeringen avser att genomföra en särskild satsning i syfte att stärka förutsättningarna för samtliga skolhuvudmän att nå ökad måluppfyllelse för elever med vissa funktionsnedsättningar. Regeringen planerar att tillsätta en nationell samordnare för ändamålet. Anslaget föreslås öka med 2013. En minskning av anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten föreslås finansiera satsningen. Anslaget föreslås minska med 2013 för att bidra till finansieringen av en tillfällig hyreskostnad som kommer att belasta anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen. Anslaget föreslås också minska med 2013 för att finansiera en ökning av Sameskolstyrelsens lokalkostnader. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna besluta om bidrag som beviljas per läsår för omvårdnad och habilitering av elever som deltar i speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever från hela landet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och välkomnar satsningen på en ökad måluppfyllelse för elever med vissa funktionsnedsättningar. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttranden 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Anslagets ändamål är att finansiera statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som ska ges till de kommuner som tillämpar maxtaxa. Anslaget används också till ett tidsbegränsat statsbidrag till kommunerna för att stimulera omsorg , nätter och . Av anslaget bekostas även administration av statsbidrag, rekvisitioner från kommunerna och uppföljning. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. för . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2013 för att man ska kunna införa ett tidsbegränsat bidrag för att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . begär i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del att ytterligare anvisas till anslaget för att lyfta de svenska fritidshemmen. Partiet vill ha minskade barngrupper och fler behöriga fritidspedagoger. I motion 2012/13:Ub458 av m.fl. (MP) yrkande 1 framhåller motionärerna att varje elev på ett fritidshem har rätt att möta utbildad personal. Motionärerna anser att det behövs ett kompetenslyft för fritidshemmen och konstaterar att endast en av tre pedagoger är utbildad för fritidshemsverksamhet . Motionens yrkande 2 behandlar behovet av fritidspedagogers behörighet i andra skolämnen än praktisk-estetiska ämnen, såsom behörighet i matematik. Frågan om behovet av minskade barngrupper på fritidshemmen behandlas även i motionens yrkande 3. Motionärerna konstaterar att gruppstorlekarna har ökat från 18 barn per avdelning till nästan 40 barn per avdelning och att personaltätheten har halverats. föreslår i partimotion 2012/13:Ub475 av m.fl. i denna del en ökning av anslaget med 2 . föreslår en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg inte bara utan även , nätter och och anslår för ändamålet 1 . Partiet vill också införa en avgiftsfri allmän förskola med rätt till en vistelsetid om minst för barn . Som ett första steg bör rätten stärkas för barn till arbetslösa och föräldralediga, och anslår som stimulansmedel till kommunerna så att de kan påbörja detta arbete. Partiet satsar också för att kommunerna ska kunna anställa fler i fritidshemmen så att det blir färre än 30 barn i den genomsnittliga gruppen. Även i kommittémotion 2012/13:Ub389 av m.fl. yrkande 3 begär att barn till arbetslösa och föräldralediga ska få rätt till minst 30 timmars vistelsetid i förskolan. I motionens yrkande 4 anförs att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda barnomsorg inte bara utan även på kväller, nätter och , och för att tillgodose detta behov anslår partiet medel till 15 000 fler förskoleplatser. Partiet anser också att det bör införas ett statligt stöd för att anställa fler i fritidshemmen där villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden (yrkande 5). Enligt partiet är grupperna för stora för att en meningsfull verksamhet ska kunna erbjudas. yrkar i sin kommittémotion 2012/13:Ub392 av m.fl. i denna del att anslaget ska minskas med . Utskottet anser att det är viktigt att underlätta för föräldrar att kombinera arbete med familjeliv. I ett modernt samhälle ska detta vara möjligt att förena. Arbetslinjen rör inte bara dem som jobbar nio till fem. Det är enlig utskottets mening särskilt viktigt för ensamstående föräldrar att de kan få barnomsorg under s.k. obekväm arbetstid. Enligt skollagen (2010:800), som tillämpas på utbildning och annan verksamhet , ska kommuner sträva efter att erbjuda omsorg i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt (se 25 kap. 5 § skollagen). statistik visar att fick 4 551 barn i åldrarna omsorg , dvs. och tider mellan 19.00 och 6.00. Motsvarande antal 2010 var 4 035 barn. Antalet kommuner som erbjöd sådan omsorg uppgick till 130, vilket var en ökning med 12 kommuner jämfört med .