bet · GZ01MJU25 · 2012-05-25 00:00:00 — Regeringen tar frågan om utsläpp orsakade av vår konsumtion på allvar. Lösningen på problemet ligger dock inte i hur den svenska utsläppsstatistiken presenteras utan i internationell samverkan och konkreta klimatåtaganden och åtgärder. Klimatfrågan är global och kan endast lösas på global nivå. För att minska klimatpåverkan av svensk konsumtion till en hållbar nivå räcker det inte med att vi minskar de svenska utsläppen till en mycket låg nivå utan utsläppen måste minska även i de länder vi importerar varor från. kombinerar en politik för ambitiösa utsläppsminskningar på hemmaplan med satsningar utanför för att minska utsläppen även där. verkar mycket aktivt för att få ett globalt klimatavtal på plats som är tillräckligt ambitiöst för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Avslutningsvis noterar utskottet att presenterade en rapport om konsumtionsbaserade miljöindikatorer som ett underlag för uppföljning av generationsmålet. Konsumtionsbaserade indikatorer har bl.a. tagits fram för växthusgasutsläpp i syfte att kunna följa upp påverkan på klimatutsläpp i andra länder. Utskottet, som konstaterar att det pågår arbete med de frågeställningar som lyfts fram i motionerna, föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2011/12:MJ269 (MP) yrkandena 15, 2011/12:MJ382 (S) yrkande 7 samt 2011/12:MJ407 (V) yrkandena 8 och 32 lämnas utan vidare åtgärd. Systemet med handel av utsläppsrätter Utskottets förslag i korthet avslår motioner (MP, V) om systemet med handel med utsläppsrätter. Jämför reservationerna 27 (S, MP, V), 28 (MP, V) och 29 (MP, V). Enligt kommittémotion 2011/12:T471 (MP) yrkande 3 bör regeringen verka för att flygets handel med utsläppsrätter ska utgöra ett separat handelssystem. Om flyget konkurrerar om samma utsläppsrätter som industrin, kan en situation uppstå där flyget köper upp industrins utsläppsrätter och fortsätter att expandera, medan industrierna flyttas till länder utanför EU. I partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 12 begärs att regeringen lever upp till handelsdirektivet och öronmärker auktioneringsintäkter till klimatåtgärder, i stället för att tillföra dem till statsbudgeten. I kommittémotion 2011/12:MJ341 (MP) anförs att det borde utredas om det vore ändamålsenligt med ett system med individuella utsläppsrätter och hur ett sådant system i så fall skulle se ut. På liknande sätt framhålls i partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 35 att en utredning borde tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Ransoneringen skulle innebära att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen. Utskottet har tidigare behandlat frågan om huruvida flyget ska vara i samma handelssystem som den övriga handlande sektorn eller ej (bet. 2008/09:MJU26 Flyget i utsläppshandeln). Då redovisade utskottet följande. presenterade ett meddelande om att minska flygets klimatpåverkan. Meddelandets slutsats var att kommissionen rekommenderade att flygsektorn skulle inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter. antog därefter rådsslutsatser i vilka kommissionen uppmanades att utarbeta ett direktivförslag för att inkludera flyget i utsläppshandeln. antog en resolution där man välkomnade kommissionens meddelande och ansåg att utsläppshandel har en roll i ett bredare paket av styrmedel för att reducera flygets klimatpåverkan. Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om att ändra direktiv /87/EG för att inkludera flyget i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regeringen välkomnade kommissionens förslag och var positiv till att inkludera luftfarten i handelssystemet. höll utskottet en överläggning med miljöministern om kommissionens direktivförslag. Ordföranden konstaterade att det fanns majoritet för regeringens position. S-, V- och MP-ledamöterna anmälde en avvikande mening med innebörden att luftfarten inte borde inkluderas i det nuvarande handelssystemet med utsläppsrätter utan hanteras i ett parallellt utsläppshandelssystem (sammanträdesprotokoll 2006/07:17). Som redovisas i proposition 2008/09:147 Flyget i utsläppshandeln bidrar flygverksamheter till den globala uppvärmningen genom utsläpp av bl.a. koldioxid. Flyget står ännu för en relativt liten andel av de globala utsläppen, men andelen ökar snabbt. Genom att inkludera flygsektorns koldioxidutsläpp i EU:s system för handel med utsläppsrätter kan kostnadseffektiva utsläppsminskningar göras. I interpellationssvar 2007/08:416 anförde miljöministern att flygets andel av koldioxidutsläpp är och att det skulle vara ineffektivt och dyrt att skapa separata handelssystem för varje sektor. Regeringen konstaterar i propositionen att förslagen i lagstiftningsärendet till sitt innehåll överensstämmer med flygutsläppsdirektivets krav. Förslagen går inte utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen, utan följer av ett direktiv som inte ger utrymme för alternativa lösningar. Utskottet är så som tidigare positivt till att luftfarten har inkluderats i EU:s befintliga system för handel med utsläppsrätter. Handelssystemets huvudsakliga syfte är att nå klimatmålen så kostnadseffektivt som möjligt. I ett gemensamt handelssystem får koldioxidutsläpp från alla ingående sektorer samma pris. Aktörerna inom systemet kommer antingen att vidta utsläppsminskande åtgärder eller betala andra för att vidta sådana åtgärder. Det innebär att utsläppsreduktionerna kommer till stånd där kostnaden för dem är som lägst och att större utsläppsreduktioner kommer att erhållas till samma kostnad. Att inkludera luftfarten i den befintliga utsläppshandeln kan därför anses vara ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att minska luftfartens koldioxidutsläpp. Utskottet finner inte skäl att ändra sitt tidigare ställningstagande utan avstyrker motion 2011/12:T471 (MP) yrkande 3. När det gäller frågan om att öronmärka auktioneringsintäkter från handelssystemet anförde finansministern följande i svar på en interpellation (ip. 2011/12:27). har under nuvarande period i handelssystemet delat ut sina utsläppsrätter till industrin utan kostnad. blir det norm att sälja utsläppsrätterna. Regeringen räknar med att ca kommer in på budgetens inkomstsida . Enligt EU:s utsläppshandelsdirektiv bör av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna, eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster, gå till klimatåtgärder på nationell eller internationell nivå. Klimatåtgärder som åsyftas i direktivet är t.ex. åtgärder för utsläppsminskningar, satsningar på klimatforskning och förnybar energi men också klimatåtgärder i utvecklingsländer. En grundläggande princip för regeringen är att inte öronmärka intäkter till statsbudgeten till specifika ändamål. Regeringen anser vidare att utgiftssidan inte ska bestämmas av enskilda inkomstkällor utan bedömas utifrån nationella prioriteringar. Men den principen påverkar inte regeringens höga ambitionsnivå på klimatområdet. Exempelvis avsätter regeringen totalt till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Därutöver gör regeringen ett antal klimatrelaterade satsningar på nationell nivå, inom exempelvis energieffektivisering och energiforskning. Utskottet vill i sammanhanget även nämna att den föreslagna förordningen om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp m.m. föreskriver att medlemsstaterna ska rapportera om användningen av auktioneringsintäkter från EU:s system för handel med utsläppsrätter. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Vad gäller frågan om att utreda ett system med individuella utsläppsrätter vill utskottet inledningsvis peka på att den svenska klimatstrategin lägger stark tonvikt vid generella ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt och utsläppshandel. Syftet med styrmedlen är att uppnå ett pris på koldioxid som ska avspeglas i priset på varorna. Enligt uppgift från skulle ett system med individuella utsläppsrätter kräva uppgifter om hur stora växthusgasutsläpp alla varor orsakar. Dessutom skulle ett sådant system leda till en mycket stor administrativ börda. Regeringen arbetar i stället för att de globala klimatförhandlingarna ska leda till ett globalt, rättsligt bindande ramverk som innebär att världens länder tar på sig tydliga utsläppsåtaganden. På detta sätt ska ett globalt pris på koldioxid skapas. Utskottet instämmer i regeringens bedömning i denna fråga och avstyrker mot bakgrund av vad som har anförts motionerna 2011/12:MJ341 (MP) och 2011/12:MJ407 (V) yrkande 35. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, FP, C, KD) om biogas. Jämför reservationerna 30 (S) och 31 (MP, V). I motion 2011/12:MJ326 (C) betonas att produktion av biogas borde stimuleras ytterligare. I områden med stora djurbesättningar är biogas ett bra alternativ till fossila fordonsbränslen. På liknande sätt framhålls i motion 2011/12:MJ405 (KD) att gödselbaserad biogas har en viktig roll i framtidens produktion av förnybar energi. Metan är en kraftfull växthusgas som kan nyttiggöras som energi i stället för att avgå från stallgödsel till atmosfären. Även i motion 2011/12:MJ469 (MP) yrkande 7 påtalas vikten av att satsa på utvecklingen för biogas. Biogasproduktion ger jordbruksföretagen fler inkomstkällor och minskar utsläppen av växthusgaser. I två motioner, 2011/12:MJ306 (S) och 2011/12:MJ380 (FP), framhålls behovet av att underlätta etableringen av gårdsbaserad biogasproduktion. Ansökningsprocessen är för krånglig och regelverket behöver därför ses över. har vid ett flertal tillfällen utförligt behandlat frågeställningar kring produktion av biogas, bl.a. i betänkandena /11:MJU12 Klimatpolitik m.m., 2011/12:NU2 Regional tillväxt (utg.omr. 19) och 2011/12:MJU17 Landsbygdspolitik m.m. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) anförde regeringen följande. Landsbygdsprogrammet 20072013 erbjuder stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Dessa möjligheter bör utnyttjas, och regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion med totalt . Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Regeringen föreslog vidare att anslaget 1:5 Energiforskning under utgiftsområde 21 tillförs 1 2012. Anslaget får användas för att finansiera forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och en effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Regeringen föreslog även att anslaget 1:9 Energiteknik under utgiftsområde 21 tillförs 2012 för att förlänga stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser, då det är angeläget att stimulera användningen av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som är etablerade på marknaden. Energiproduktion från biomassa ökar, och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Trenden är att jordbruksprodukter såsom halm, blast och gödsel alltmer används till bioenergiproduktion. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå, och en stadig uppgång av ansökningar noteras. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen gav och Transportstyrelsen i uppdrag att genomföra ett projekt som ska erbjuda arbetsmaskinägare att efterkonvertera arbetsmaskiner till att drivas med metandiesel. Insatserna ska utvärderas med avseende på deras miljöpåverkan, och Transportstyrelsen ska ta fram föreskrifter för typgodkännande av konverteringsinsatser. och Transportstyrelsen ska utarbeta en kommunikationsstrategi för att sprida de resultat och den kunskap som erhålls i projektet. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av vad som har anförts föreslår utskottet att motionerna 2011/12:MJ326 (C), 2011/12:MJ405 (KD) och 2011/12:MJ469 (MP) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att förenkla tillståndsprocessen för gårdsbaserad biogasproduktion har utskottet tidigare inhämtat att frågan om stöd till biogasanläggningar ingår i regeringens och de statliga myndigheternas arbete med regelförenklingar (bet. 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m.). ser kontinuerligt över stödhanteringen och driver projekt tillsammans med länsstyrelserna. Man arbetar bl.a. med att förenkla ansökningsförfarandet och ärendehanteringen. Vidare noterar utskottet att regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda bestämmelser och bestämmelser utfärdade med stöd av med hänsyn till frågor som rör jordbruksföretag samt djurhållning (dir. 2011:49 Miljöbestämmelser för jordbruksföretag och djurhållning). Utredaren ska bl.a. undersöka möjligheterna till förenklingar med avseende på prövning av anläggningar för biogasproduktion där stallgödsel och andra biologiska restprodukter från jordbruket eller djurhållande verksamheter är tänkt att användas som substrat samt föreslå eventuella ändringar i nuvarande nationella regelverk. Uppdraget ska redovisas . Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2011/12:MJ306 (S) och 2011/12:MJ380 (FP) lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, V och KD) om klimatpolitik som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP) och 4 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 3 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2010/11:MJU10 Övergripande miljöfrågor m.m. och 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Särskilda villkor, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 17 kap. 7 § andra stycket. 2011/12:MJ7 av och (båda SD) yrkande 2 i denna del och avslår proposition 2011/12:125 punkt 1 i denna del. invänder mot den inskränkning det innebär att regeringen vid regeringsprövningen ska behöva beakta ytterligare synpunkter förutom de allmänna intressen som kan vara för handen. Det nu aktuella förslaget till 17 kap. 7 § andra stycket innebär att kommissionens synpunkter ges en särställning. Vid en eventuell konflikt mellan dessa är det direkt olämpligt att något beaktande tas till kommissionens synpunkter. Detta bör ges regeringen till känna. Innehåll i tillstånd, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 22 kap. 25 d § 14. 2011/12:MJ7 av och (båda SD) yrkande 2 i denna del och avslår proposition 2011/12:125 punkt 1 i denna del. anser att förslaget till plikt för domstolarna att motivera sin syn på kommissionens synpunkter ska strykas. Det framstår som synnerligen anmärkningsvärt att domstolen i såväl sina yttranden över domar som i själva överlämnandet av domar ska skriva motiverade yttranden vad en avvikande meningsuppfattning visavi kommissionen anbelangar. Det kan anses vara fullt tillräckligt att domstolarna uttalar sig om villkor och lagtolkning. Förslaget till 22 kap. 25 d § 14 är således att föra det för långt. Detta bör ges regeringen till känna. Lagring under havsbotten, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ7 av och (båda SD) yrkande 1. Det kommer att krävas ett mycket komplicerat regelverk för landbaserad lagring, detta då stora landområden påverkas och många fastighetsägare kan bli berörda. Som regeringen uppmärksammat är även ledningsrätten problematisk. Det är viktigt att hänsyn tas till den lokala opinionen. Lagring under havsbotten är att föredra. Detta bör ges regeringen till känna. Koldioxidlagring och bioenergi m.m., punkt 5 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ6 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4 samt 2011/12:MJ8 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi menar att regeringen ska utarbeta en aktiv strategi för den svenska koldioxidintensiva industrin för att säkra dess framtida konkurrenskraft och utveckling i ett samhälle med mycket små utsläpp. I den strategin kommer CCS att ha en roll men också forskning om nya metoder, etableringsfrågor och tillgång till lagringsplatser för koldioxid. Strategin bör utformas i nära samarbete med näringslivet. En viktig fråga är möjligheten till rördragning och mellanlagringsplatser. Placeringen av de svenska industrierna vid kusten indikerar ett behov av mellanlagringsplatser och system med fartygstransporter. För att CCS-tekniken ska kunna utnyttjas vid bioenergiförbränning eller vid massabruk måste justeras i den riktningen. När en anläggning för förbränning av fossilt bränsle (som ett stålverk eller ett kolkraftverk) minskar utsläppen med hjälp av CCS finns ju ett direkt ekonomiskt incitament eftersom behovet av utsläppsrätter minskar, alternativt överblivna rätter ska säljas. På samma sätt borde en bioenergianläggning kunna sälja utsläppsrätter och på så sätt kompenseras. Det skulle kräva förändringar i direktivet om handel med utsläppsrätter. Vi menar att regeringen ska verka för att anpassas så att en ekonomisk stimulans för CCS finns även för anläggningar med koldioxidutsläpp som inte har fossilt ursprung (t.ex. massafabriker, bioenergiverk, etanolfabriker). Detta bör ges regeringen till känna. Koldioxidlagring och bioenergi m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ8 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:MJ6 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. För att fasa ut de fossila bränslena är det nödvändigt med styrmedel som inte motiverar nybyggnation eller förlängd drift av fossilbaserade kraftverk. Användning av CCS-teknik kan vara av intresse när det gäller anläggningar för energiproduktion från biobränsle för att skapa förutsättningar för negativa utsläpp av koldioxid. Det begränsade lagringsutrymme för koldioxid som finns kan därmed bidra till att minska koldioxidhalten i atmosfären. CCS-teknik borde därför endast användas i samband med anläggningar som producerar bioenergi. Detta bör ges regeringen till känna. Satsning på förnybar energi, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ6 av m.fl. (S) yrkande 1. Vi menar att regeringen i och i EU måste verka för att CCS inte blir en förevändning för att minska ansträngningarna för att satsa på förnybar energi. Satsningen på CCS i oljeeldade och koleldade kraftverk kan inte vara framtiden eftersom man alltid kommer att släppa ut en del koldioxid från dessa och eftersom vi kommer att behöva de få lämpliga lagringsplatser som finns i för andra verksamheter. Detta bör ges regeringen till känna. Subventionering av koldioxidlagring, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ8 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi menar att ska genomföra en omställning till ett energisystem som enbart baseras på förnybara energislag. Det är av yttersta vikt att investeringar i CCS-teknik inte motverkar nödvändiga investeringar i förnybar energi och energieffektivisering för att nå en ekologiskt hållbar energiproduktion. CCS-tekniken är mycket dyr och osäker, och vi menar att den inte bör vara en del av CDM-systemet. Inga statliga subventioner bör ges som stöd till CCS-teknik. Detta bör ges regeringen till känna. Säkerhetskrav vid koldioxidlagring, punkt 8 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ6 av m.fl. (S) yrkande 3. Regeringen ska i en aktiv strategi se till att höga säkerhetskrav vid ledningsdragning och mellanlagring av koldioxid utarbetas. Säkerhetsproblematiken vid rörledningarna är oerhört väsentlig eftersom läckor kan vara dödliga för människor. Detta bör ges regeringen till känna. Internationell klimatpolitik, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkandena 7, 16 och 21 samt 2011/12:MJ457 av (MP). ska verka för att internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande. Att skapa ett enda nytt klimatavtal för alla länder, som EU vill, riskerar att leda till en ännu svagare juridisk bindning än den vi har . EU behöver också ta ett större ekonomiskt ansvar för att stödja dem som drabbas värst av klimatförändringarna. bör därför verka för att det i EU:s budget inrättas en enskild budgetpost för klimatbistånd utanför biståndssatsningarna. Globalt har genusinriktade projekt som syftat till att antingen minska utsläppen eller till en anpassning till klimatförändringarna visat att kvinnors fulla delaktighet i beslut räddar liv, skyddar känsliga naturresurser och minskar utsläppen av växthusgaser. För att klimatanpassningen ska vara effektiv måste bakomliggande underlag innehålla genusanalyser av de åtgärder som görs. bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts upp i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatinvesteringsgemenskap m.m., punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 17. EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant i utvecklingen och som delar oron för de konsekvenser som klimatförändringarna för med sig. De länder som ligger långt framme får bättre konkurrensförutsättningar och snabbare teknikutveckling. En sådan gemenskap skulle således kunna få fart på investeringar och omställning, men den skulle också kunna bryta den låsning som präglar klimatförhandlingarna. Regeringar världen över ger subventioner åt olje- och gasbranschen som omfattar (Sternrapporten, 2006). Därutöver kan tilläggas de hundratals eller rent av som satsas på militära operationer i syfte att skydda oljeutvinning. På FN:s stora möte om biologisk mångfald i fattades beslut om att åtgärder ska tas fram för att fasa ut miljöskadliga subventioner.