bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Jag skrev då till att det finns en skadlighet men att jag utifrån det vetenskapliga perspektivet inte tyckte att det fanns övervägande skäl som talade för ett samband. Detta är ett exempel på, tror jag, hur man hanterar många ärenden. Sedan gör man, som vi hörde tidigare, naturligtvis något slags helhetsbedömning vad gäller övervägande skäl. Men den vetenskapliga analysen ligger ganska tungt i det här ställningstagandet. Jag ska bara avsluta med frågan om hur man fastställer orsakssamband. Jo, man använder sig av de systematiska översikterna. Man måste göra noggranna överväganden. Man får också vara kritisk mot de systematiska översikterna. De står inte för sanningen. Det finns många olika sätt att göra systematiska översikter på, och det ska man vara medveten om. Det finns olika traditioner. Som vetenskapsman ska man naturligtvis vara öppen för det oväntade, och hittar man något konstigt ska man göra upprepade studier. Man ska sedan inte tro för mycket på tidssambandet. [bild] Det här är en liten bild som jag tycker är ganska kul. Det påminner om det här med asfalterade vägar och lungcancer, det vill säga att man inte ska tro för mycket på tidssamband. Det måste finnas något mer än ett tidssamband. Ordföranden: går vidare till som är förbundsjurist på LOTCO Rättsskydd. Hon ska berätta om utvecklingen av antalet anmälda arbetsskador. , LOTCO Rättsskydd: Jag arbetar på försäkringsrättsenheten på LOTCO Rättsskydd. Vi är fackets egen juridiska byrå som ägs av och . Vi består av en försäkringsrättsenhet och en arbetsrättsenhet, och vi är största juridiska byrå när det gäller de delarna. LOTCO Rättsskydd får arbetsskadeärenden i uppdrag från i stort sett samtliga LO-, . Vi driver numera ca 300 arbetsskadeärenden . LOTCO Rättsskydd gjorde en förfrågan till förbunden inför ett seminarium i angående förbundens uppfattning om nedgången av antalet anmälda arbetsskador och orsaken till detta. Fyra tänkbara förklaringar listades: bättre arbetsmiljö, lågkonjunkturen, sjukskrivningsreglerna och uppgivenhet. Inget av förbunden har angett bättre arbetsmiljö som en orsak till minskningen. En del förbund har angett lågkonjunkturen som en av anledningarna till nedgången. I varseltider är man rädd om jobbet, och man vill inte anmäla en skada, dels för att man vill hålla sig på god fot med sin arbetsgivare och inte vill sätta dit denne genom att anmäla, dels för att man genom en arbetsskadeanmälan visar att man har skavanker och då riskerar att bli bortgallrad. En del av förbunden har även angett de nya sjukskrivningsreglerna som en förklaring. Det är svårt att över huvud taget få en sjukförmån för besvären, och i första hand koncentrerar man sig på det. Är det då så att man inte får en sjukpenning för besvären anmäler man heller inte arbetsskadan. LOTCO Rättsskydd konstaterade att både lågkonjunktur och sjukskrivningsregler kunde vara en bidragande förklaring till nedgången 2007 till 2008 men knappast . När minskningen började var det också högkonjunktur. Något annat som har tillkommit är att det dessutom har lagts en skyldighet på den enskilde att själv ansöka om ersättning för arbetsskada. Det finns numera inget krav på att uppmärksamma eller begära en ansökan. räckte det i princip med att man hade anmält en arbetsskada. Något som i stället nämns som huvudförklaring av den övervägande delen av förbunden, och som även är LOTCO Rättsskydds uppfattning, är en uppgivenhet hos de skadade. Mot bakgrunden att det anses som svårt på gränsen till omöjligt att få en skada godkänd underlåter man helt enkelt att anmäla skadan. I vårt fortsatta arbete har vi påbörjat en informations- och utbildningsturné till våra förbund och till våra lokala avdelningar. De inledningsvisa reaktioner som vi har fått från företrädare på de lokala avdelningarna är att arbetsgivarna antingen är ganska ovilliga eller har bristande kunskap om arbetsskadeförsäkringen. Arbetstagaren har således svårt att få arbetsgivaren att skriva en arbetsskadeanmälan. Det är först när facket är involverat som en anmälan blir gjord, och med den situation som råder på arbetsplatserna med en minskad facklig närvaro blir anmälningarna färre. Bristen på facklig närvaro påverkar också kvaliteten på de anmälningar som faktiskt lämnas in. Möjligheten till anmälningar via nätet som har kommit fråntar också skyddsombuden deras möjlighet att påverka arbetsskadeanmälningarna. Arbetsgivarna har också gett uttryck för att arbetsskador innebär badwill för företagen, och arbetstagarna är i sin tur rädda för att bli av med jobbet. Arbetsgivarna tillåter inte heller utredningar i samma utsträckning som . Man är mer restriktiv med fotografering på arbetsplatserna och så vidare. LOTCO Rättsskydd anser att restriktiva sjukförsäkringsregler har stor betydelse för nedgången av antalet godkända arbetsskador. Vi ser ett tydligt trendbrott , där bifallen sjunkit med . Möjligheten att få tidsbegränsad sjukersättning har också tagits bort och därmed en naturlig anmälningstidpunkt för arbetsskada. Vi tror också att den massmediala rapporteringen har bidragit till en uppgivenhet hos de försäkrade. Är det över huvud taget någon idé att ansöka om ersättning? Det har utvecklats en villfarelse att det inte går att få en arbetsskada godkänd. Vi anser också att tuffa bedömningar med krav på hög vetenskaplig grund och medicinsk utredning har fått alltför stor genomslagskraft i praktiken. I en dom från har man slagit fast att det har funnits ett samband mellan axelbesvär och elektrikers arbete. HFD konstaterar att det inte med säkerhet går att slå fast att det finns ett samband mellan arbetet och elektrikerns besvär, men säger att det heller inte är nödvändigt eftersom beviskravets styrka uttrycks i lagen med begreppet övervägande skäl. HFD hänvisar till förarbetsuttalandena där det står att det inte krävs full vetenskaplig bevisning. Detta vägledande avgörande har inte fått så stort genomslag hos . LOTCO Rättsskydd vill också uppmärksamma den stora motsättning som finns mellan befintligt skick och konkurrerande skadeorsaker. Vår bild är att tyngdpunkten i utredningarna läggs på konkurrerande orsaker i stället för på vad som är skadligt. uppfattas redan under utredningen som en motpart i stället för som en myndighet med utredningsansvar. När ärendet hamnar i domstol får den enskilde, som ofta inte har ett kvalificerat ombud vid sin sida, en driven jurist som motpart. Vi anser att syftet med lagstiftning inte har uppnåtts. De mer generösa och mildare bedömningarna har inte blivit verklighet. Arbetsskadeförsäkringen har inte tillämpats på det sätt som uttrycks i förarbetena. Ordföranden: Den sista talaren i detta pass är som är socialförsäkringsexpert på och som ska tala på temat drivkrafter i dagens arbetsskadeförsäkring. , : Tack för att jag har blivit inbjuden att vara med här . Det är ett svårt, intressant och viktigt ämne. Jag har alltså blivit ombedd att tala om drivkrafter i dagens arbetsskadeförsäkring. I det sammanhanget är det ofrånkomligt att också titta på hur det skulle kunna se ut . inledde med att nämna den glömda försäkringen. Det är vad och kallar arbetsskadeförsäkringen i sin rapport som vi kommer att få höra mer om efter pausen. Den glömda försäkringen man kan fundera lite över det. Det är ju ganska stor medial uppmärksamhet kring arbetsskadeförsäkringen, så den är inte alltid särskilt glömd. I någon mening förstår man ändå vad som avses. Arbetsskadeförsäkringen utnyttjar kanske inte alltid den potential som bor i en sådan försäkring. Arbetsskadeförsäkringen finansieras med enhetliga , och den fungerar i praktiken som en inkomstbortfallsutfyllnad, som komplement till den allmänna sjukförsäkringen. Man brukar säga att det inte är någon primär försäkring. Det innebär att den inte har någon stark och tydlig koppling vare sig till skadeförebyggande åtgärder på arbetsmarknaden eller till skadehistorik. Det är just de mekanismerna som är speciella för arbetsskadeförsäkringen och som erbjuder möjligheter till ett mer aktivt arbete med arbetsmiljöfrågor och prevention. Det finns många drivkrafter för en god arbetsmiljö och för att arbeta för att förhindra tillbud på arbetsplatserna och förhindra att sjukdomar uppstår. Frånvaro från arbetsplatsen har en stor negativ konsekvens på alla arbetsplatser. En god arbetsmiljö är ett sätt att attrahera och behålla anställda. Vid sidan av de drivkrafter som redan finns skulle arbetsskadeförsäkringen kunna bidra betydligt mer än vad den gör . Vi tror att ett första steg skulle kunna vara att titta lite mer på olycksfallen. Vi har hört i flera anföranden hur otroligt komplicerad arbetsskadeförsäkringen är, i synnerhet när det gäller bedömning av samband och exponering för arbetssjukdomar. När det gäller arbetsolycksfall är sambandet mycket tydligare, både till händelsen och till arbetsplatsen. Skälet till att sjukdomsfallen är svåra att bedöma är att det kan gå mellan exponering och då sjukdomen visar sig. Hur ska man göra med ansvarsfördelning om exponeringen ligger och man kanske har bytt arbetsgivare sedan exponeringen ägde rum? Vi tror att det är arbetsolycksfallen som man i ett första steg ska titta närmare på. Hur kan man utforma starkare ekonomiska drivkrafter än vad vi har i försäkringen? Det första man tänker på när det gäller ekonomiska drivkrafter är incitament i form av differentierade . Hur ska premierna differentieras? Hur ska man hitta det som vi menar är rätt åtgärder, och vad är rätt åtgärder? Det handlar om försäkringsmatematik på enormt hög nivå. Premiedifferentiering kan ske på många olika sätt. Det måste göras med stor omsorg och stor försiktighet. Det kan få oönskade effekter. Det kan till exempel vara att det blir svårt för vissa grupper att få fotfäste på arbetsmarknaden. Det finns också risk för underrapportering om man har vissa former av premiedifferentieringssystem. En utgångspunkt bör vara att premiesättningen görs utifrån ett skadehistoriskt utfall och utifrån vad man på arbetsplatsen gör för att förebygga skador. Vilka preventiva åtgärder finns på arbetsplatsen eller i branschen? Det finns internationell forskning som visar att premiedifferentiering kan leda till att man gör insatser efter tillbud. Men det är viktigt att man ser till att drivkrafterna framför allt medverkar till åtgärder före. Det är viktigt med prevention och förebyggande arbete så att inte tillbud händer, för att minska antalet olyckor och allra helst se till att de inte händer alls. Därför måste man titta närmare på differentieringsmodeller som innebär uppmuntran i stället för straff med betoning på prevention och förebyggande insatser. Vi tror att om man hittar en modell med rimliga avvägningar finns det möjlighet att få en modell som både arbetsmarknadens parter och de olika branscherna på svensk arbetsmarknad kan acceptera. Svårigheten med en fristående arbetsolycksfallsförsäkring ska inte underskattas. Den kostnad som det skulle innebära för de olika branscherna måste övervägas i ett perspektiv där man tittar på de totala arbetskraftskostnaderna. Rimlighet måste vara utgångspunkten när man funderar vidare på det spåret. Enligt uppgift ska titta närmare på arbetsskadeförsäkringen. Som ett medskick inför den översynen hoppas vi att utredningen tittar närmare på alla erfarenheter som finns internationellt av de drivkrafter som de olika systemen innehåller och hur man har tillvaratagit möjligheterna inom ramen för premiedifferentieringsmodeller. Vi bidrar gärna i det arbetet. Ordföranden: börjar den andra avdelningen av dagens seminarium. Vi ska blicka framåt och utanför gränser. Först på detta tema är som är ordförande i arbetsskadekommission. Han ska berätta om erfarenheter från andra länder och lösningar för . (S), : Tack för att vi har blivit inbjudna. Vi har delat ut en del papper där det framgår vilka vi är. Det finns företrädare för dem som är engagerade eller skulle kunna vara engagerade, nämligen för privat försäkring. Det finns ett antal experter såsom nationalekonomer, jurister och medicinare. Jag är tillkallad som okunnig ordförande, eller i alla fall opartisk ordförande. Vi ska snart vara färdiga. Vi hoppas ha slutsammanträde . Men vi får se om vi klarar det. Vi har haft en diskussion om varför man ska ha en arbetsskadeförsäkring. har det kommit fram i alla inlägg egentligen beskrivningar av tillståndet av i det svenska systemet. Jag är tacksam för det. Jag kommer inte att gå in på det. Men det är klart att det ligger bakom. Under detta år som vi har arbetat har vi fått, i den mån vi inte har haft det tidigare, kunskaper av detta slag som vi har fått lyssna till . Då har vi haft en diskussion om varför man ska ha en arbetsskadeförsäkring. Det centrala och viktiga här är begreppet skadestånd. Det är syftet med att ansluta till en vedertagen princip i samhället, nämligen att den som orsakar en skada, en materiell skada eller en personskada, också ska kunna utge ersättning för detta. Arbetsskador betraktade som personskador i arbetet kan motivera rätt till högre ersättning för en ekonomisk förlust än andra skador som omfattas av socialförsäkringen. Vi har hört hur denna försäkring historiskt har vuxit fram, och man kanske kan säga att den i olika situationer haft olika principiella motiveringar. Men våra diskussioner så här långt, utan att vi är färdiga, pekar ändå på att vi i bör fortsätta lägga en tydlig tonvikt vid motiveringen. Det är skadestånd, och ni kan se på bilden att vi har skrivit en ungefärlig definition av vad det är. Det omfattar sjukvårdskostnader och andra utgifter, inkomstförluster, ideell skada och så vidare. Det finns en viktig sak att säga här, nämligen att parterna på arbetsmarknaden har ett sammanfallande intresse av en försäkring. Arbetsgivarna har behov av försäkring mot skadeståndskrav, och arbetstagarna vill slippa skadeståndsprocesser mot arbetsgivaren. Jag vill tillägga att det är ett samhällsintresse att detta löses genom försäkringar av olika slag. Att tänka sig att detta skulle vara helt utan en samhällelig reglering verkar inte vara en bra idé. De flesta inlägg har handlat om sjukdomar. Men jag ska presentera en bild av något som flera av er kan mycket bättre än jag detta har varit svårt för mig att lära mig och det är ett försök att illustrera dagens arbetsskadesystem. Längst ned på bilden visas sjuklönen. Vi har inte hittat någon uppgift om hur mycket den egentligen utgår med. Det som är sjukersättning och sjukpenning uppgår enligt våra analyser till . Det som är livränta och AGS uppskattar vi till ungefär 4 ½ miljarder. Och det som är den högsta toppen där är ungefär 1 ½ miljarder. Detta exempel handlar om privatanställda arbetare som omfattas av kollektivavtal. Den totala utgiften för dagens system är . Jag har inte heller fått fram det kanske någon av er vet om man kan fördela detta mellan olycksfall och sjukdomar. Jag har inte denna siffra med mig, men den kanske vi kan få fram . När vi startade detta var jag och även andra mycket ivriga att göra internationella jämförelser. Det har visat sig vara otroligt svårt att göra jämförelser i fråga om arbetsmiljön, arbetsskador och arbetsolyckfall ur ett komparativt perspektiv. Varje meddelande om att någonting förhåller sig till någonting annat mellan två länder varnar våra experter oss för. Det är så komplicerat och ojämförbart att risken är mycket stor att man kommer fel om man göra några utsagor om det. Men våra tre undersökningar om finns på nätet. Det handlar om , och . Alla dessa tre länder har sina speciella historiska, politiska och arbetsmarknadspolitiska utvecklingsförlopp. Det innebär, som så i , att det är likt och olikt och mycket tankeväckande. Det som vi har fått fram är att man i de andra länderna har en i grunden lagstadgad och obligatorisk försäkring. Man har ett generellt skadebegrepp plus sjukdomslistor med tillhörande nämnder och kommittéer som innan saker hamnar i domstolar gör bedömningar om framför allt sjukdomsfrågorna men ibland även om andra frågor. Man har, som det heter, starkare drivkrafter för förebyggande arbete och rehabilitering. Vi har försökt att få beskrivet för oss hur de olika premiesättningarna, premiedifferentieringarna, som finns i de tre andra länderna fungerar. Men jag kan säga att det inte är så lätt. Till exempel i är det ett självklart system som inte har blivit föremål för någon egentlig makroekonomisk analys. Jag kan möjligen säga att min personliga bedömning är att system, som det är , verkar vara lite av en förebild i många inlägg. Den norska regeringen har just nu meddelat norska lagt fram en proposition eller ett meddelande att man vill genomföra en reform som jag uppfattar går i dansk riktning. Vi har tittat på det. Det är ett komplext system som innehåller kombinationer av åtgärder. Det gör för övrigt även dagens norska och dagens finländska system. Särskilt det finländska är intressant på det sättet att om man tittar bakom det som det synes vara framträder ett ganska offentligt reglerat system. Vi har tagit fram och arbetat med tre modeller. Den första handlar om att göra förändringar inom dagens arbetsskadesystem. Som vi har hört är det många brister, och bristerna har att göra med framför allt det som kom fram här, nämligen hur den enskilda människan förstår, kan ansöka om, följa och påverka förhållandena för sin egen förvaltningsprocess. Men det finns även sådant som har kommit fram tidigare både kring och kring inspektionen om hur beredningsarbetet och beslutsarbetet har gått till. Den andra modellen handlar om en sekundär skadeståndsbaserad arbetsskadeförsäkring som när det gäller olycksfallen påminner om trafikförsäkringen. Men jag vill understryka att vi har diskuterat i kommissionen att sjukdomar behöver en särskild lösning. Man kan säga att sjukdomarna i verkligheten också är inlagda i olika annorlunda lösningar i och i . Det är alltså en arbetsskadeförsäkring vad gäller olycksfall man kan jämföra med trafikförsäkringen men någon form av särlösning för sjukdomar. Den tredje modellen handlar om primär skadeståndsbaserad arbetsskadeförsäkring som försöker fånga in alla kostnader, inklusive sjukvården. kommer strax att tala mer om detta. Därför kommer jag inte att lägga ned så mycket tid på denna modell. Men den finns med. Detta är tre modeller. Vi diskuterar dem intensivt, men vi vet inte om vi kommer att kunna enas om, eller ens bör enas om, att lägga fram ett förslag om vilken som är bäst, mindre bra eller liknande. Men vi försöker göra så korrekta jämförelser som är möjligt mellan dem så att de ska bli förståeliga. Möjliga förändringar inom modell 1 och 2, och det gäller även modell 3, handlar bland annat om högre krav på utredningar av arbetsskador. Det är vid sidan av ett generellt arbetsskadebegrepp en sjukdomslista och en kommitté som arbetar med sjukdomslistan och som kan beställa den typ av utredningar som vi fick höra om må det vara SBU eller någon annan så att man har en lista som är uptodate men att man inte är låst vid bara den utan att man kan gå vidare. Vi fick exempel i om hur man gör det. Det handlar även om en arbetsskadelag med försäkringsplikt. Vi hoppas att det ska vara möjligt att kunna visa att det är möjligt i alla tre modeller. Det finns vissa frågetecken vad beträffar modell 1 om det är förenligt med EU-rätt med en tvingande lag. Vi tror att av arbetskraften i står utanför försäkringsmöjligheter av olika skäl. Det handlar i modell 2 och 3 om en nämnd som går in i tvistiga fall, innan man hamnar i domstolssystemet, framför allt på sjukdomssidan, om man väljer lösningar via privata eller kollektiva försäkringar. Det handlar också om statistikhantering och . Skador som omfattas av arbetsskadeförsäkringen och som gäller trafiken bör överföras till trafikförsäkringen. Förhoppningen från min sida, och jag tror att vi är överens om det, är att den diskriminering av kvinnor som vi såg och som de facto finns i dagens system ska brytas och att det ska ske en reformering. Belastningsskador som vi såg vill vi få mer erkända och relaterade till arbetslivet. Vår expert, professor , som är kollega till , har gett oss underlag. finns undersökningar som man ändå skulle kunna bygga på. Personer födda utanför bör vi också försöka lyfta från den diskriminering som de de facto är utsatta för genom att de får så mycket färre bifall. I slutändan handlar det här om ett val av modell. Som jag har sagt har vi inte kommit fram till det . Till vänster på bilden där det talas om effektivitet finns det argument. Företag bör stå för sina egna produktionskostnader inklusive de kostnader som slitaget på människor betyder olycksfall och sjukdomar. , som sitter här , och jag har kommit fram till att transparens kanske inte är det allra bästa ordet. Det kanske i stället bör talas om att systemenkelhet, insyn och förståelse i systemet är ett betydelsefullt värde. När det gäller tvistelösning handlar det om att det är ett domstolssystem som har hand om detta. I dagens system är det egentligen två. På detta sätt kan man också argumentera för som är differentierade när det gäller olyckor i arbetslivet. Men jag vågar nog säga att det finns många i vår kommission som varnar för att man försöker premiedifferentiera det som har att göra med sjukdomar. Det är utomordentligt svårt. Det visar också till exempel erfarenheterna från . Till höger på bilden visas en mycket viktig faktor, nämligen omfördelningsfrågan. Det är visserligen inte alldeles säkert, jag har inte sett några riktiga undersökningar, men vi får höra vad kan komma med ytterligare här. Hur kan man se betalningsströmmarna inom dessa ? Är det så att högavlönade med låga arbetsskaderisker betalar men får mindre? Det kanske man kan säga om man ser på hela arbetsmarknaden. Men om man ser på dem som är medlemmar i är det kanske till och med så att kvinnor i större utsträckning tenderar att betala för arbetsskadeförsäkringen som faller ut för män. Det är alltså komplicerat att veta hur dagens system slår. Ändå är det naturligtvis en stor fråga i grund och botten. Vill man inom ramen för detta system göra en omfördelning mellan dem med låga skaderisker och dem med högre skaderisker? Är det ett viktigt mål? I så fall blir det också en motivering för att man inte tenderar att ha riskdifferentierade utan att man ligger kvar ungefär på det nuvarande. Låter man denna vågskål, alltså omfördelning, väga tyngre ligger man nära modell 1 enligt oss. Låter man den andra vågskålen, alltså effektivitet, väga tyngre kommer man till modell 3. Modell 2 är väl egentligen någon sorts kompromiss. Den innehåller omfördelning men i något mindre utsträckning, och den kan sägas bidra till effektivitet i viss mån. Vi arbetar med detta och har ännu inte gjort något slutligt ställningstagande, och jag hoppas att vi kan få intressanta kommentarer i dagens diskussion. Ordföranden: tackar för det och ser fram emot vilka slutsatser som ni kommer att landa i. Jag hälsar professor och docent från välkomna. De har i en underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen presenterat en alternativ arbetsskadeförsäkring. Den ska ni berätta mer om . , : Vi kommer att dela upp denna presentation av vår rapport för . Jag tar upp några inledande saker. Sedan kommer , och därefter återkommer jag. Detta är en kort variant av vår utredning, och vi kommer att tala särskilt mycket om det som vi har lärt oss av de olika nordiska länderna. Inom parentes kan jag säga att det är framför allt från och men också från som vi har erfarenheter som vi berättar om i vår utredning. Jag har lärt en del om genom att ha varit medlem i en större dansk utredning, , som blev klar . Jag har också utvärderat den danska arbetsmiljö- och arbetsolycksfallsforskningen för dansk räkning. Vårt uppdrag för denna utredning följer upp vad vi har gjort tidigare. Vi menar att det är viktigt att arbetsskadeförsäkringen inte blir bortglömd. Vi har tidigare skrivit en bok om arbetsskadeförsäkringen och gjort en rapport för om arbetsskadornas kostnader.