bet · GZ01SoU13 · 2012-04-24 00:00:00 — 2011/12:SoU13 Funktionshindersfrågor I betänkandet behandlas 45 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör funktionshindersfrågor. Av dessa behandlas 14 yrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. Utskottet har fått veta att regeringen kommer att ge Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) ett uppdrag som innebär att ett underlag ska tas fram för att kunna bedöma orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning, såväl vid nybeviljande som vid tvåårsomprövning av sådana beslut. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att utskottet är angeläget om att arbetet med frågan om den personliga assistansen påskyndas. Utskottet anser därför att ISF ska delredovisa sina slutsatser senast . Regeringen ska därefter skyndsamt återkomma till utskottet med en bedömning av delredovisningen och eventuella behov av åtgärder för att upprätthålla intentionerna i LSS. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till () senast . Utskottet betonar vikten av att brukarorganisationerna får medverka i uppdragets genomförande genom att ges möjlighet att delge sina synpunkter, se s. 2932. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns nio reservationer och tio särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:So446 av (M) yrkande 1, 2011/12:So447 av (M), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 44 och 2011/12:A350 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) Behovsbedömning vid personlig assistans tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att utskottet är angeläget om att arbetet med frågan om den personliga assistansen påskyndas. Utskottet anser därför att Inspektionen för socialförsäkringen ska delredovisa sina slutsatser senast . Regeringen ska därefter skyndsamt återkomma till utskottet med en bedömning av delredovisningen och eventuella behov av åtgärder för att upprätthålla intentionerna i LSS. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till () senast . Utskottet betonar vikten av att brukarorganisationerna får medverka i uppdragets genomförande genom att ges möjlighet att delge sina synpunkter. 2011/12:So284 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:So459 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:So530 av (KD). Reservation 3 (V) Regelverken för personlig assistans 2011/12:So459 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 4 (MP, V) 2011/12:So284 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:So338 av (MP) yrkande 2, 2011/12:So339 av (MP), 2011/12:So461 av m.fl. (V) yrkandena 13, 2011/12:So539 av och (båda S) yrkande 2 och 2011/12:So543 av och (båda S). Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP, V) 2011/12:So645 av och (båda SD). Reservation 7 (SD) 2011/12:So537 av och (båda M), 2011/12:So554 av (M), 2011/12:So571 av och (båda C) och 2011/12:So580 av Finn (M). 2011/12:So457 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr254 av (FP) yrkande 3. Reservation 8 (MP) Reservation 9 (V) 2011/12:So234 av (S), 2011/12:So264 av och (båda S), 2011/12:So269 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:So337 av m.fl. (MP), 2011/12:So625 av och (båda SD), 2011/12:So638 av Per Ramhorn och (båda SD) och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 13. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (MP), Per Ramhorn (SD), (V), (S), (M), (FP), (C) och (KD). I betänkandet behandlas 45 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör funktionshindersfrågor. Av dessa behandlas 14 yrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. En skrivelse från om hjälpmedel till assistansberättigade personer inkom till utskottet . Skrivelsen anmäldes vid utskottets sammanträde . En skrivelse jämte namnlista med upprop om LSS och blinda och gravt synskadade personer inkom till utskottet från . Skrivelsen anmäldes vid utskottets sammanträde . En kompletterande skrivelse jämte namnlista inkom till utskottet från . Skrivelsen anmäldes vid utskottets sammanträde . Som ett led i beredningen av detta ärende har följande informerat utskottet: Företrädare för om rapporten av personlig assistans Ett instrument som stöd vid bedömning vid utskottssammanträdet . Företrädare för om rapporten på uppdrag om assistansersättning vid utskottssammanträdet samt om behovsbedömningsinstrumentet och uppföljning av beslut om personlig assistans vid sammanträdet . Den särskilde utredaren i Utredningen om assistansersättningens kostnader (S 2011:04) om betänkandet Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning (SOU 2012:6) vid utskottssammanträdet . Företrädare för Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) om funktionshindersfrågor vid utskottssammanträdet . Företrädare för Handikappförbunden om personlig assistans m.m. vid utskottssammanträdet . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om funktionshinderspolitikens inriktning. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP, V). I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 44 begärs ett tillkännagivande om funktionshinderspolitikens inriktning. Motionärerna anför att trots kvarstående problem och orättvisor för personer med funktionsnedsättningar saknas nya mål och konkreta förslag från regeringens sida. Funktionshindersfrågorna är i första hand rättighetsfrågor och inte vård- och omsorgsfrågor. I motion A350 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tillgänglighetsskapande åtgärder. I motion So446 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att leva upp till FN:s konvention om mänskliga rättigheter när det gäller personer med funktionsnedsättning. Motionären anför att det bör övervägas om sanktioner ska kunna utdömas vid bristande tillgänglighet. I motion So447 av (M) begärs ett tillkännagivande om att göra kunskapscentrumet för föräldraskap och kognitiva svårigheter i län till ett nationellt centrum. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. Utskottet uttalade då följande (s. 19, 1 res. Genom ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Utskottet konstaterar att första rapport om hur efterlever konventionen har överlämnats. Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för de åtgärder som vidtagits och för de utmaningar som identifierats för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna []. Även motionsyrkanden om den framtida strategin behandlades av utskottet vid samma tillfälle. Utskottet uttalade då följande (s. 20, 2 res. S och V): Utskottet välkomnar planerna på fastställande av en ny strategi för funktionshinderspolitiken. Inför den nya strategin har regeringen beslutat om olika uppdrag för att få ett tillförlitligt underlag. Här kan nämnas uppdrag att ta fram underlag för statistik om barn och unga med funktionsnedsättning och Handisams uppdrag att ta fram en undersökningspanel gällande personer med funktionsnedsättning och utbetalning av medel. Resultaten av uppdragen kommer att utgöra ett viktigt underlag för det framtida arbetet inom området. Utskottet ser också fram emot resultatet av det arbete för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som pågår i olika län och vill även lyfta fram Handisams arbete med tillgänglighet och information, t.ex. arbetet med Öppna jämförelser. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna []. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknades av . undertecknade även ett fakultativt protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen och protokollet trädde i kraft , och för del trädde den i kraft . Detta kunde ske utan ändringar i gällande lagstiftning (prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38). avlämnades första rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rapporten innehåller en fullständig redogörelse för de åtgärder som staten har vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen samt specifik information om genomförandet av konventionen och om de framsteg som uppnåtts. I Europeiska kommissionens meddelande 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU (KOM(2010) 636) läggs en ny handikappstrategi fram. Kommissionen har fastställt åtta huvudsakliga insatsområden: tillgänglighet, delaktighet, lika rättigheter och likabehandling, sysselsättning, utbildning, socialt skydd, hälsa samt utrikespolitik. För varje område har övergripande mål formulerats som ett sätt att konkretisera och prioritera samt tydliggöra uppföljningsprocessen. Kommissionen kommer senast att lägga fram en lägesrapport där genomförandet av insatserna, framsteg i medlemsstaterna och EU:s rapport till om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlas. Strategin har behandlats av utskottet i utlåtandet 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU (utl. 2010/11:SoU13). Utskottet konstaterar att de grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen till stor del är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställde 2000 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) och som vidareutvecklades (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343). Utskottet välkomnar strategin. Utskottet framhåller att barnperspektivet bör beaktas i det fortsatta arbetet med strategin. Vidare anser utskottet att det är viktigt att även kvinnors och mäns lika rättigheter betonas när EU i sina externa relationer verkar för att främja rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Utskottet överlade enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen om strategin . Regeringens förslag till svensk ståndpunkt var bl.a. att de grundläggande utgångspunkterna för strategin samt de övergripande målen i stora drag är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställdes av 2000 (prop. 1999/2000:79) och som sedan har bekräftats och vidareutvecklats av regeringen i en skrivelse till (skr. 2009/10:166). I utskottet fanns en majoritet för regeringens redovisade ståndpunkt, dock med tillägget att barnperspektivet ska beaktas samt att när EU i sina externa relationer verkar för att främja rättigheter för personer med funktionsnedsättning är det viktigt att även kvinnors och mäns lika rättigheter betonas. (Epsco) antog rådsslutsatser om strategin där ministerrådet gav sitt stöd till genomförandet av strategin. I slutsatserna pekar man på behovet av att på lämpligt sätt använda befintliga medel för att genomföra de föreslagna åtgärderna och av att integrera frågor om funktionshinder i 2020-strategin. För att säkerställa ökad integration i samhället av kvinnor, män och barn med funktionshinder bör man förbättra tillgängligheten och säkerställa lika tillgång för personer med funktionshinder till utbildning respektive hälso- och sjukvård av god kvalitet. Nationell handlingsplan för handikappolitiken I skrivelsen Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343) konstaterar regeringen att de nationella målen och inriktningen för funktionshinderspolitiken ligger fast. Arbetet med att genomföra politiken måste dock effektiviseras och uppföljning och utvärdering av genomförda insatser och deras effekter måste förbättras. Som ett led i arbetet med att förtydliga de övergripande funktionshinderspolitiska målen har regeringen därför fastställt inriktningsmål inom nio prioriterade områden: arbetsmarknadspolitiken, socialpolitiken, utbildningspolitiken, transportpolitiken, it-politiken, ökad fysisk tillgänglighet, rättsväsendet, folkhälsopolitiken samt kultur, medier och idrott. Utifrån inriktningsmålen har ett antal myndigheter som verkar inom dessa prioriterade områden haft i uppdrag att lämna förslag till delmål inom sina respektive verksamhetsområden för 20112016 samt hur målen ska följas upp. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Regeringen presenterade En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp . I strategin anger regeringen inriktningen av insatserna inom de nio prioriterade områdena . Inom respektive område identifieras på detta vis de åtgärder som är strategiskt viktiga för att inriktningsmålen ska kunna nås. En viktig utgångspunkt är att det funktionshinderspolitiska arbetet behöver bli mer effektivt. Inriktningen på arbetet ska vara att undanröja hinder för tillgänglighet och delaktighet i vardagen. Insatserna bör bli mer systematiska, konkreta och mätbara. Genom ett uppföljningssystem ska kunskaperna öka kring effekterna av såväl de åtgärder som vidtas i strategin som levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättning. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen redovisa resultatet av arbetet med strategin och att redovisa en slutlig uppföljning. och har haft i uppdrag att föreslå delmål för att genomföra funktionshinderspolitiken inom sina respektive verksamhetsområden för perioden 20112016. Delmålen ska ta sin utgångspunkt i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt i de övergripande nationella målen för funktionshinderspolitiken och, i förekommande fall, inriktningsmålet för det område inom vilket respektive myndighet verkar. I uppdraget ingick också att lämna förslag på hur delmålen ska mätas och följas upp samt lämna en nulägesbeskrivning av hur situationen är i förhållande till föreslagna delmål. redovisade sitt uppdrag till med rapporten till delmål inom funktionshinderspolitiken (S2011/8810/FST [delvis]). redovisade sitt uppdrag till med rapporten på delmål för att genomföra funktionshinderspolitiken (Ju2012/2315/KO). Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , , samt Transportstyrelsen har i uppdrag att under 20112015 arbeta enligt de delmål som regeringen har slagit fast för respektive myndighet i En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Myndigheterna ska redovisa sitt arbete med delmålen i en särskild rapport till regeringen , 2013, 2014 och 2015. Myndigheterna ska lämna en slutlig resultatredovisning till regeringen. Den årliga rapporten samt den slutliga resultatredovisningen ska även redovisas till Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) (S2011/8810/FST [delvis]). Handisam har i uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken. Uppföljningen ska göras med utgångspunkt i de mål och insatser som har beslutats i En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Uppföljningen ska ske i förhållande till inriktningsmålen och de nationella målen för funktionshinderspolitiken. En årlig redovisning med en samlad analys av de strategiska myndigheternas arbete och resultat samt utvecklingen av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning ska lämnas till () , 2013, 2014 och 2015. Handisam ska inkomma till () med en samlad utvärdering och analys av utvecklingen av funktionshinderspolitiken i förhållande till inriktningsmålen och de nationella målen för funktionshinderspolitiken. Redovisningen ska också kunna utgöra underlag för regeringens rapportering om efterlevnaden av om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (S2011/11074/FST [delvis]). Enligt regleringsbrevet för avseende Handisam har myndigheten i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting ta fram ett förslag på ett frivilligt uppföljningssystem riktat till kommuner och landsting baserat på de funktionshinderspolitiska målen. Uppdraget ska redovisas . () har fått i uppdrag att med utgångspunkt i de nationella målen för funktionshinderspolitiken under 20122016 redovisa och föreslå utveckling av data för att kunna följa utvecklingen av levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning inom olika samhällsområden. Datamaterialet ska så långt möjligt ge underlag för att kunna följa utvecklingen av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning under 20112016. I uppdraget ingår bl.a. att i samråd med Handisam göra en nulägesbedömning av vilken statistik som är möjlig att leverera från nuvarande källor från SCB, redovisa leveranstidpunkter och beskriva utvecklingsmöjligheter. En redovisning ska ges in till () . En redovisning av identifierade behov och förslag till statistikutveckling samt uppskattade kostnader ska lämnas till () (S2012/2210/FST [delvis]). Handisam har i uppdrag att i samarbete med Handikappförbunden och i samråd med samla erfarenheter och sprida information om metoder och strategier för hur barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna påverka beslut som rör dem själva. Handisam delredovisade uppdraget . I rapporten anges att arbetet under den första fasen har inriktats på att få fram ett antal verktyg i form av utbildningspaket och ögonöppnare som ska underlätta det fortsatta spridningsarbetet. Handisam ska redovisa uppdraget i sin helhet till () (S2011/3088/FST och S2011/4747/FST [delvis]). Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:SoU1, rskr. 2011/12:97) framgår följande (s. 121 f.). Enkelt avhjälpt är en strategi för att genomföra tillgänglighetsmålen i funktionshinderspolitiken. Den togs fram av regeringen i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) och innehåller insatser inom tre prioriterade områden: tillgänglig kollektivtrafik, tillgänglig statsförvaltning och enkelt avhjälpta hinder. I anslutning till strategin fick i uppdrag att, i samverkan med SKL och i samråd med länsstyrelserna, genomföra en uppsökande informationsverksamhet i kommunerna om enkelt avhjälpta hinder . Med ambitionen att intensifiera statliga myndigheters tillgänglighetsarbete och förbättra insynen i arbetet, redovisar Handisam resultatet av statliga myndigheters tillgänglighetsarbete i form av öppna jämförelser. Jämförelsen avser myndigheternas arbete för att efterleva förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Förordningen anger att statliga myndigheter ska verka för att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I Handisams senaste uppföljning redovisas hur tillgänglighetsarbetet har utvecklats . undersökning ingår 302 statliga myndigheter och svarsfrekvensen är (271 myndigheter). Handisams sammantagna bedömning är att det går långsamt att göra myndigheterna tillgängliga för alla medborgare oavsett funktionsförmåga. Färre myndigheter har tagit fram en handlingsplan, utsett samordnare och integrerat funktionshindersperspektivet i andra policydokument . Trots det har själva tillgängligheten sakta förbättrats. Det gäller verksamhet, information, kommunikation, webbplats och lokaler. Handisams mätningar visar att tillgängligheten för personer ned nedsatt rörelseförmåga är ganska bra. Men myndigheterna är inte lika tillgängliga för personer med nedsatt syn eller allergi. Det gäller även myndigheternas kommunikation med personer med nedsatt hörsel eller nedsatt kognitiv förmåga. Länsstyrelserna i , , , , , , och har på regeringens uppdrag till uppgift att stödja kommunerna i respektive län med att inkludera tillgänglighet för äldre och personer med funktionsnedsättning i kommunernas arbete med översikts- och detaljplaner. De nationella målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen för politiken ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har bidragit till att generellt stärka människorättsperspektivet i funktionshinderspolitiken. Genom ratificering av konventionen har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Utskottet välkomnar den nya strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp . I samband med strategin har regeringen lämnat uppdrag till flera s.k. strategiska myndigheter att under 20112015 arbeta enligt de delmål som regeringen har slagit fast för respektive myndighet i strategin. Utskottet vill i detta sammanhang även särskilt lyfta fram Handisams uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken, Handisams arbete med att redovisa resultatet av statliga myndigheters tillgänglighetsarbete i form av öppna jämförelser och det arbete för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som pågår i olika län. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna So446 (M) yrkande 1, So521 (S) yrkande 44 och A350 (V) yrkande 2. Inte heller motion So447 (M) bör bifallas, och motionen avstyrks därför. Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att utskottet är angeläget om att arbetet med frågan om den personliga assistansen påskyndas. Utskottet anser därför att Inspektionen för socialförsäkringen ska delredovisa sina slutsatser senast . Regeringen ska därefter skyndsamt återkomma till utskottet med en bedömning av delredovisningen och eventuella behov av åtgärder för att upprätthålla intentionerna i LSS. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till () senast . Utskottet betonar vikten av att brukarorganisationerna får medverka i uppdragets genomförande genom att ges möjlighet att delge sina synpunkter. Därmed avslår motioner om behovsbedömning vid personlig assistans. avslår även motioner om regelverken för personlig assistans, ledsagarservice, kompetenskrav inom LSS och översyn av LSS. Jämför reservationerna 3 (V), 4 (MP, V), 5 (S), 6 (MP, V) och 7 (SD) samt särskilda yttrandena 1 (V), 2 (S) och 3 (V). Behovsbedömning vid personlig assistans I motion So459 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till ändring av 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, så att ursprungsintentionerna i LSS om möjligheten att leva ett liv som andra uppfylls. I motion So284 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att beräkningen av tid för assistans bör utgå från den tid det tar att tillgodose grundläggande behov. I motion So530 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda förhållandena kring assistansersättning till personer med funktionsnedsättning.