bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Bestämmelser om utbildningens syfte finns bl.a. i artikel 29 i FN:s konvention om barnets rättigheter () samt i artikel 13 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Utskottet har tidigare uttalat att det, i likhet med regeringen, anser att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar och att detta innebär att det måste finnas kunskap hos såväl förskollärare, lärare och annan personal som hos barn och elever om vad dessa värderingar och rättigheter innebär och hur de kan förverkligas (bet. 2010/11:UbU7 s. 25). Den nya skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen i 1 kap. 4 § ska nås. Bland annat slås det fast i ett tillägg som inte har motsvarighet skollag att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. För varje skolform och för fritidshemmet ska en läroplan gälla som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag och dessutom ange mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 §). Genom bestämmelsen finns det nu en tydligare lagfäst värdegrund för alla skolformer. började den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) att gälla. Utskottet har tidigare konstatera att det i den nya läroplanen framgår tydligare att skolans värdegrund baseras på de mänskliga rättigheterna (bet. 2010/11:UbU7 s. 25). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub281 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub340, 2011/12:Ub358, 2011/12:Ub417, 2011/12:Ub492 och 2011/12:A384 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om demokrati. I den enskilda motionen 2011/12:Ub206 (S) anförs att skolan har ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokrati, demokratiska värden och mänskliga rättigheter. I den enskilda motionen 2011/12:Ub336 (S) anförs att det behövs tydliga riktlinjer som ger möjlighet för demokrati och politik att vara en självklarhet i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub435 (S) anförs att skolan har ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokratiska värden. I motion 2011/12:Ub452 (S) anser motionären att skolans demokratiuppdrag bör innefatta att politiska partier släpps in i grundskolor, gymnasier, folkhögskolor, komvux, högskolor och universitet, sfi m.fl. utbildningar. Vidare uttalas att det bör slås fast i lag att utbildningssystemets demokratiuppdrag innebär att eleverna ska ges möjlighet att träffa de politiska partierna och själva bilda sig en uppfattning om dem. Utskottet delar motionärens uppfattning i motion 2011/12:Ub452 om vikten av att eleverna ska ges möjlighet att träffa de politiska partierna och själva bilda sig en uppfattning om dem. Det kan öka elevernas intresse för samhällsfrågor och politik, vilket enligt utskottets mening är en viktig del i skolans demokratiuppdrag, inte bara inför allmänna val. Det finns flera regelverk att beakta för en huvudman eller rektor som ska ta ställning till opinionsbildande verksamhet i skolan. Därutöver har (tidigare Regeringsrätten), ombudsmän () och Justitiekanslern () vid ett flertal tillfällen prövat frågor om opinionsbildande verksamhet i skolan. En viktig utgångspunkt är att skolan, oavsett huvudman, inte är en allmän plats. Det innebär att skolan bestämmer vem som får vistas där. har skolan å ena sidan ett demokratiuppdrag enligt skolförfattningarna, och yttrandefrihet och tryckfrihet gäller enligt grundlagarna. Å andra sidan ska skolan följa diskrimineringslagen med bl.a. förbud mot kränkande behandling och ordningsbestämmelser. fick 2010 i uppdrag att, efter samråd med Skolinspektionen och Kommuner och Landsting, ta fram ett stödmaterial i syfte att klargöra vilka regler som gäller och ge praktisk vägledning till huvudmannen eller den enskilda skolan som ska fatta beslut om inbjudan eller tillträde till skolan. Med utgångspunkt i gällande regelverk och rättspraxis har i stödmaterialet uttalat som sin mening att skolan bör uppmuntra att politiska partier kommer till skolan och att skolan bör ta till vara de möjligheter som denna samverkan med politiska partier kan medföra. Enligt bedömning är det en mindre lyckad lösning att neka alla partier tillträde eftersom en sådan lösning, om än tillåten, är svår att förena med skolans demokratiska uppdrag. Kommuner och Landsting har också tagit fram ett stödmaterial 2010 som även innehåller ett förslag till handlingsplan för huvudmännen och skolorna när det gäller att bjuda in politiska partier till skolan. Utskottet kan konstatera att skolans demokratiuppdrag, såsom det uttrycks i läroplanen för respektive skolform, är mycket tydligt. Elever ska både få lära sig om demokrati och få verka i demokratiska arbetsformer. Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. För att nå målen om att främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare ska skolan enligt läroplanen också samverka med omvärlden. Kunskap om de politiska partierna är t.ex. också en tydlig del av det centrala innehållet i kursplanen för samhällskunskap i de obligatoriska skolformerna. Utskottet noterar att i sitt stödmaterial uppmanar skolor att aktivt samarbeta med politiska partier och organisationer. Dessutom har fått i uppdrag att följa upp resultatet av de insatser som har gjorts med anledning av stödmaterialet om politisk information i skolan. Utskottet menar mot denna bakgrund att någon ytterligare reglering av politiska partiers möjlighet att komma till skolan inte är nödvändig och vill understryka vikten av att det stödmaterial som finns sprids och förankras hos huvudmän och rektorer i syfte att underlätta samverkan mellan skolan och politiska partier samt främja en god regelefterlevnad. Utskottet anser att det är angeläget att politiska partier och ungdomsförbund ges möjlighet att komma till skolan. Med parti avses enligt regeringsformen en sammanslutning eller en grupp av väljare som uppträder i val under en särskild beteckning. Registrering av partibeteckningenar regleras i vallagen (2005:837). Utskottet noterar att i sitt stödmaterial redovisar att det har bedömts som objektivt att av praktiska skäl begränsa inbjudan till partier som representeras i eller kommunens fullmäktige eller de större och mer kända partierna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub206, 2011/12:Ub336, 2011/12:Ub435 och 2011/12:Ub452. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet. Jämför reservationerna 28 (S, MP), 29 (SD) och 30 (V). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotionen 2011/12:Ub457 yrkande 27 förutsättningarna för en jämställd skola. framhåller i kommittémotionen 2011/12:Ub284 yrkande 2 vissa förändringar i läroplanerna för och gymnasieskolan samt i högskoleförordningens examensordningar. I den enskilda motionen 2011/12:Ub347 (C) anförs i yrkande 2 att läromedel ska kvalitetssäkras så att de skildrar både kvinnors och mäns historia. I den enskilda motionen 2011/12:A322 (S) anförs i yrkande 1 att det behöver bedrivas ett jämställdhetsarbete i förskolor, grundskolor, gymnasieskolor och högskolor. I den enskilda motionen 2011/12:A378 (SD) anförs i yrkande 3 att genuspedagogik inte får genomsyra förskolans, , gymnasieskolans och universitetens verksamhet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att jämställdheten i skolan är en av de centrala frågorna inom både utbildningspolitiken och jämställdhetspolitiken. Förskolan och skolan har en viktig uppgift att bidra till barns och ungdomars lika möjlighet att utvecklas utbildningsmässigt utifrån sina egna förutsättningar. Utskottet vill därför lyfta fram att en särskild satsning på jämställdhet i skolan har pågått . Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) har haft i uppdrag att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat samt föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas. publicerade Deja tolv forskarrapporter inom området och avslutade sitt arbete med slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). Slutbetänkandet är ett viktigt underlag för fortsatta satsningar på området. (20082010) har genomfört ett omfattande uppdrag som rör jämställdhet i skolan. Verket har haft i uppdrag att bl.a. att sprida kunskap om kön och skolframgång, stärka elevhälsan och öka kunskapen om jämställdhet, hedersrelaterat våld och förtryck samt om sex- och samlevnadsundervisning. Insatserna har främst genomförts som fortbildning för lärare, fördelning av utvecklingsmedel och framtagande av stödmaterial. fick i uppdrag att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt jämställdhetssatsning. Uppdraget innefattar bl.a. insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt insatser för att stimulera elevers läs-, skriv-, och språkutveckling. Vidare fick ytterligare ett jämställdhetsuppdrag som ska samordnas med det uppdrag fick . Uppdraget avser bl.a. insatser för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen och en kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts i syfte att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras och ta sin utgångspunkt i de erfarenheter som har redovisats i Delegationen för jämställdhet i skolans (Deja) slutbetänkande (SOU 2010:99) samt i delegationens övriga publikationer. Uppdraget ska redovisas i årsredovisning och slutredovisas . Statskontoret ska utvärdera de genomförda insatserna och analysera deras resultat. Mot bakgrund av pågående jämställdhetsuppdrag avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub284 yrkande 2, 2011/12:Ub347 yrkande 2, 2011/12:Ub457 yrkande 27, 2011/12:A322 yrkande 1 och 2011/12:A378 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mobbning. Jämför reservationerna 31 (S, MP) och 32 (SD). I den enskilda motionen 2011/12:So216 (FP) yrkande 2 anförs att sambandet mellan mobbning och självmord behöver uppmärksammas. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 24 vikten av studiero. I samma motion yrkande 25 anförs att arbetet mot mobbning och kränkande behandling behöver förstärkas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub290 (M) anförs att möjligheten att förbättra antimobbningsarbetet i och gymnasiet bör ses över i enlighet med motionen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub319 (M) anförs att stillhetsövningar bör tas med i arbetet mot mobbning i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub342 (M) anförs att skolmiljöer bör ses över för att minska brottsligheten i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub260 (C) anförs att en översyn bör göras i syfte att höja ersättningsnivåerna för skadestånd till s.k. mobbningsoffer i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub516 (SD) anförs i yrkande 1 att regeringen skyndsamt bör utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Till dessa skolor ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan. Utskottet delar regeringens mål att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och all personal (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 4950). Det är i en skola som präglas av trygghet och ömsesidig respekt som elever kan utvecklas mot de kunskapsmål som anges i kursplanerna. Skolans ansvar att förmedla de grundläggande värden som det svenska samhället vilar på slås fast i den nya skollagen. Vid sidan om kunskapsuppdraget är det skolans viktigaste uppdrag. Ett aktivt värdegrundsarbete på varje skola som involverar såväl personal som elever är enligt utskottets mening en förutsättning för en trygg skolmiljö. har fått ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Inom ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, skolans och fritidshemmens personal samt skolledare fortbildning i frågor som rör arbetet med värdegrunden, mot diskriminering och annan kränkande behandling. Fortbildningen ska utgå från myndighetens slutsatser i det tidigare uppdraget mot diskriminering och annan kränkande behandling, liksom från de uppdrag verket haft när det gäller värdegrund och jämställdhet. Inom ramen för det nya uppdraget ska sammanställa och sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och annan kränkande behandling. Uppdraget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovisning och slutrapporteras . I uppdraget ingår även att kartlägga omfattningen av problemet med s.k. maktlekar i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt att föreslå hur skolorna kan arbeta med att förebygga sådana maktlekar. Denna del av uppdraget ska rapporteras . I den nya skollagen har rektorer och lärare också fått större befogenheter att upprätthålla arbetsron i klassrummet. För arbetsron i skolan är det också viktigt att stävja skolket. Ogiltig frånvaro ska därför föras in i terminsbetygen i fr.o.m. . För gymnasieskolan redovisas redan ogiltig frånvaro i de utdrag av betygskatalogen som ska ges till eleven minst en gång per termin. regleras arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i både diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen. Med kränkande behandling avses ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Huvudprinciperna i skollagen om åtgärder mot kränkande behandling har förts in i den nya skollagen, som ska tillämpas i utbildningar och annan verksamhet fr.o.m. . Skolan eller förskolan ska upprätta en likabehandlingsplan och en årlig plan mot kränkande behandling. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att () i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området har tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. För att ge mer kunskap och metodstöd har DO i samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och tagit fram ett gratis webbverktyg () som ska hjälpa skolorna att utforma planer för ett effektivare arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Verktyget vänder sig främst till den som är skolledare eller förskolechef eller på annat sätt ansvarar för att skolan eller förskolan har en plan mot diskriminering och kränkande behandling. I den nya skollagen finns en skyldighet för lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. Enligt bestämmelsen är en förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Skyldigheterna i fråga om anmälan gäller också i förhållande till trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen. Utskottet anser att ett aktivt arbete mot mobbning och kränkande behandling är av största vikt. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att har visat på skillnader i hur pojkar och flickor utsätts för mobbning och att de insatser som sätts in därför måste anpassas till de skilda villkor som kan gälla för pojkar respektive flickor. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:So216 yrkande 2, 2011/12:Ub260, 2011/12:Ub290, 2011/12:Ub319, 2011/12:Ub342, 2011/12:Ub457 yrkandena 24 och 25 samt 2011/12:Ub516 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell it-strategi. Jämför reservation 33 (S, V). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 15 att arbetet med it i skolan behöver förstärkas och tydliggöras i en nationell it-strategi för skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub243 (M) anförs att it bör genomsyra utbildningssystemets alla delar. I den enskilda motionen 2011/12:Ub262 (M) anförs i yrkande 4 att det behövs en nationell strategi för it i skolan. Den svenska skolan styrs bl.a. genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som och regeringen har beslutat om i t.ex. skollagen och läroplanerna. och regeringen anger däremot inte hur dessa mål ska nås, utan det bestämmer skolhuvudmännen och skolorna själva. I de nya kurs- och ämnesplanerna för respektive gymnasieskolan förtydligas vikten av digital teknik som verktyg i undervisning och lärande. Enligt skollagen ska eleverna i och gymnasieskolan utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Hur it-användningen ska integreras i pedagogiken är däremot en fråga för lärarna och skolhuvudmännen. Regeringen beslutade om en digital agenda för . Där framhålls att läroplanernas mål är att eleverna ska få den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle och att skolans huvudmän kommuner och fristående aktörer har ansvar för att läroplanerna följs. Läroplanerna uttrycker enligt utskottets uppfattning en samlad nationell syn på it i skolan. Därutöver har i uppdrag att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. ska i sitt arbete utgå från målgruppers olika behov och förutsättningar vid spridandet av kunskap om användandet och utformningen av bl.a. IKT i lärprocesser, digitala lärverktyg och lärande exempel inom området. Vidare ska bedöma verksamheters och huvudmäns utvecklingsbehov avseende IKT-användningen inom förskola, skola och vuxenutbildning samt ge förslag på eventuella insatser. Särskilt ska lärares användning av IKT som ett pedagogiskt verktyg för att utveckla undervisningen belysas. Uppdraget ska redovisas , nästa gång senast . För att stärka lärarnas kompetens att använda it i undervisningen på ett genomtänkt sätt har kraven i den nya lärarutbildningens examensbeskrivningar förtydligats när det gäller lärares pedagogiska användning av modern teknik. Vidare erbjuder , som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av it i skolan, kompetensutveckling i praktisk it för pedagoger och skolledare. Inom ramen för detta uppdrag arbetar också med att tillgängliggöra digitala lärresurser. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub243, 2011/12:Ub262 yrkande 4 och 2011/12:Ub457 yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisning i matematik, entreprenörskap m.m. Jämför reservationerna 34 (MP), 35 (V), 36 (S, MP) och 37 (MP). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 14 att förskolan ska möta matematikintresset hos barn genom lärande lek samt att det är naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att det är ett kärnämne i alla gymnasieskolans program. I den enskilda motionen 2011/12:Ub387 (S) anförs att intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan bör uppmuntras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub345 (MP) anförs att en försöksverksamhet bör startas i tio kommuner i landet där man prövar att ge eleverna rätt till undervisning i matematik på deras modersmål. I den enskilda motionen 2011/12:Ub241 (M) anförs i yrkande 1 att entreprenörskapskurser bör införas i och gymnasiet. I den enskilda motionen 2011/12:N201 (FP) anförs i yrkande 2 att det är viktigt med ökad undervisning i entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skolan och näringslivet. föreslår i kommittémotion 2011/12:C329 yrkande 8 att och ska få i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildningen i mediekritisk kompetens samt, om behov finns, arbeta för att utbildningen i detta ämne utvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub248 (S) anförs i yrkande 1 att undervisningen om medier i och gymnasiet behöver öka. I den enskilda motionen 2011/12:Ub392 (S) anförs att det är viktigt att skolan lär ut hållbar konsumtion för barn och unga. I den enskilda motionen 2011/12:Ub307 (S) anförs att konsumentkunskap och privatekonomi är viktiga ämnen i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub241 (M) anförs i yrkande 2 att antalet utbildningstimmar i privatekonomi, juridik och samhällskunskap i och gymnasiet bör öka. I den enskilda motionen 2011/12:Ub448 (M) anförs att undervisning i privatekonomi bör integreras ytterligare i den svenska skolans nuvarande läroplan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub202 (FP) anförs att hem- och konsumentkunskap är viktigt. I den enskilda motionen 2011/12:Ub365 (KD) anförs att privatekonomi bör ingå som kursmoment inom grund- och gymnasieskolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub246 (S) anförs i yrkande 5 att skrivningarna i läroplanen om sexualundervisningen bör bli tydligare och inte bara ingå i biologiämnet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub399 (S) anförs att sex- och samlevnadsundervisningen i skolan behöver förbättras. I den enskilda motionen 2011/12:K300 (KD) anförs i yrkande 4 med anledning av Utbildningsradions material för sex- och samlevnadsundervisning att föräldrar ska kunna tillförsäkras en allsidig och saklig undervisning i enlighet med Lpo 94 och Lgr 11. I den enskilda motionen 2011/12:Ub233 (S) anförs att livskunskap bör införas i skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub258 (M) anförs att arbetet för en bra skolidrott för alla elever är viktigt. I den enskilda motionen 2011/12:Ub271 (M) anförs att satsningarna på tyska språket i skolan bör öka. I den enskilda motionen 2011/12:N252 (MP) anförs i yrkande 9 att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse bör förankras inom utbildningsväsendets olika delar. ämnen räknas upp i den nya skollagen. Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämnen. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. började den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) att gälla och ersätter läroplan (Lpo 94). Läroplanen innehåller bl.a. de övergripande målen och riktlinjerna för och kursplanerna för respektive ämne. I läroplanen uttrycks även de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . Utskottet har tidigare konstaterat att läroplanen inklusive kursplanen, som vid sidan av skollagen är det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i skolan, fastställs av regeringen i enlighet med de principer som beslutats av (bet. 2010/11:UbU7 s. 6465). Utskottet har då ansett att det därför av likvärdighetsskäl är mycket viktigt att alla skolor följer de nationella kursplanerna i syfte att nå de mål som uttrycks där. Undervisningstiden måste förläggas så att eleverna ges möjlighet att nå målen för utbildningen. Det bör understrykas att detta t.ex. innebär att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör läggas ut jämnt under hela läsåret. Kunskapskraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetat mot samma mål.