bet · GZ01UU9 · 2012-05-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringens skrivelse 2011/12:90 Nordiskt samarbetet 2011, dels redogörelsen till 2011/12:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar även fyra följdmotioner till skrivelsen och redogörelsen som berör frågor om nordiskt samarbete, gränshinder, kulturfrågor, djurskydd, utrikes- och säkerhetssamarbete samt samarbete med närområdet. Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2011/12:U21 yrkandena 14, 2011/12:U22 yrkandena 1 och 35 samt 2011/12:U27 yrkandena 14. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) avslår motion 2011/12:U22 yrkandena 2, 6 och 7. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP, V) motiveringen avslår motion 2011/12:U28. lägger skrivelse 2011/12:90 och redogörelse /12:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (V), (S), (M), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta ärende regeringens skrivelse 2011/12:90 Nordiskt samarbete 2011, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar också redogörelsen till 2011/12:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar även fyra följdmotioner (S, SD) till skrivelsen och redogörelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2010/11:90 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Skrivelsen beskriver Nordiska ministerrådets verksamhet bl.a. vad gäller gränshindersarbetet, samhällsskydd och beredskap, utrikespolitik och försvarssamarbete. Regeringen redogör även för rådets arbete med närområdet, EU och med länder utanför EU. svenska delegation redogör i sin berättelse för rådets 63:e session i och en översikt görs över rådets övriga verksamhet . Tema för den 63:e sessionen var De öppna nordiska samhällena. Bakgrunden var de tragiska händelserna i och på Utöya i , som brutalt illustrerat att det även i finns en politisk extremism som kan leda till vålds- och terrorhandlingar. Syftet med debatten var att diskutera vad de nordiska länderna samfällt kan göra för att möta sådana tendenser och om möjligt identifiera konkreta åtgärder och initiativ. valdes till president för i samband med den 62:a sessionen. Efter det danska valet inträdde han i den danska regeringen och efterträddes då som president för rådet av för återstoden av 2011. I det danska ordförandeskapsprogrammet fanns tre prioriteringar: att verka för en snabbare beslutsprocess i det nordiska samarbetet; att förstärka röst i EU och i andra internationella forum; att skapa en samlad strategi för . svenska delegation består av 20 ledamöter och 20 suppleanter som väljer ut bland sina ledamöter, samt därutöver av de statsråd regeringen utser. Delegationens ordförande har varit (S) och delegationens vice ordförande (M). Alla riksdagspartier har varit representerade såväl i delegationen som i dess arbetsutskott. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:U22 (S) yrkande 1 att det nordiska samarbetet är unikt vid en internationell jämförelse. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens utmaningar, varför ett än mer utvecklat och förstärkt samarbete behövs. Potential för ökat samarbete finns enligt yrkande 3 bl.a. inom miljöområdet. bör vara en ledande region i miljöarbete och i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Vikten av att stödja och utveckla de olika organ som arbetar praktiskt med att lösa gränshinder påpekas i yrkande 4. Vidare understryks i yrkande 5 dels den viktiga funktion har när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete, dels vikten av att ytterligare stärka det inomnordiska samarbetet, bl.a. i form av nätverk. vill enligt motion 2011/12:U21 (SD) öka det nordiska samarbetet inom en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. I motionen föreslås att regeringen verkar för ökad samordning av den nordiska luftövervakningen, ett gemensamt nordiskt system för övervakning av havsområdena och gemensam isbrytarkapacitet i (yrkandena 1 och 2). Konkreta strategier bör också utvecklas för hur de nordiska länderna avser reagera och hjälpa varandra vid kris eller angrepp i enlighet med den solidaritetsförklaring som antogs i (yrkande 4). I motionens yrkande 3 efterfrågas ett utökat ambassadsamarbete mellan de nordiska länderna. I motion 2011/12:U27 (SD) yrkande 1 betonas vikten av att stärka och bevara det nordiska kulturarvet och i yrkande 2 föreslås att bör verka för att en bred nordisk kulturkanon tas fram. Vidare föreslår motionärerna i yrkandena 3 och 4 att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande och att de nordiska länderna ska harmonisera djurskyddslagstiftningen för att undvika att bristande djurskydd blir en konkurrensfördel inom . Utskottet konstaterar inledningsvis i likhet med vad som anförs i motion 2011/12:U22 (S) att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, frihet, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Utskottet anser i likhet med regeringen att det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Att samverka, knyta kontakter och utbyta information är en god nordisk tradition. Nordiskt samarbete samt samverkan i närområdet och i är prioriterat av den . Tillsammans bildar de nordiska länderna en stark kraft för att möta utmaningar och skapa nya möjligheter. har planeringen inför ordförandeskap i 2013 inletts, ett arbete som kommer att intensifieras . En viktig prioritet för det svenska ordförandeskapet är enligt regeringen att bidra till en ökad politisk dynamik i det nordiska samarbetet. För att uppnå detta mål diskuteras bl.a. en reform av budgetprocessen, vilket skulle kunna bidra till att göra en snabbare anpassning till förändrade politiska prioriteringar möjlig (prop. 2011/12:1, utg.omr. var ordförande för det nordiska regeringssamarbetet. Klimatförändringarna var huvudtemat för ordförandeskapet och i det finska ordförandeskapsprogrammet betonades viljan att stärka de nordiska ländernas roll som föregångare i klimatarbetet. Utskottet välkomnar att de nordiska statsministrarna vid mötet i i slog fast att ska vara ledande i grön tillväxt och att arbetet med ett nytt nordiskt miljöhandlingsprogram inletts . kommer också att delta i om miljö och hållbar utveckling i och i samband med det arrangera en nordisk dag för att synliggöra vår politik på området. En vision för det nordiska miljömärket Svanen antogs 2010 av miljöministrarna enligt vilken Svanen ska vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för tillförlitliga miljöval. Vidare har det nordiska arbetet enligt regeringen alltmer kommit att fokusera på gränshindersfrågor. Vid årliga session 2011 var det gränshindersfrågor som dominerade debatten. Enligt Nordiska ministerrådets sekretariat hade 13 gränshindersfrågor lösts sedan den förra sessionen 2010. Exempel på lösta gränshinder är att taxiresor över den svensk-finska gränsen gjorts möjliga och att det blivit lättare för svenska undersköterskor att få auktorisation i . höll samtliga nordiska parlament debatter om gränshinder inom . Den svenska debatten hölls . deltog i debatten i sin egenskap av nordisk samarbetsminister och utlovade bl.a. att kommer att lyfta fram frågor om gränshinder under det svenska ordförandeskapet i 2013. arrangerade svenska delegation i samarbete med Gränshindersforum en konferens om gränshinder i . Under konferensen presenterades och diskuterades rapporten vi råd med gränshinder från Economics. Utskottet välkomnar dessa framsteg men vill understryka att arbetet med att undanröja gränshinder måste pågå kontinuerligt. Det arbete som genomförs för att kartlägga och motverka gränshinder inom bl.a. hälsoområdet, byggsektorn, arbetsmarknads- och socialförsäkringsområdena är därför viktigt. Utskottet vill också understryka vikten av det arbete som utförs av de regionala informationstjänsterna för att i samarbete med Gränshindersforum bekämpa gränshinder. beslutade att lägga ned för kunskap om kön (Nikk) som nordisk institution. Beslutet baserades bl.a. på en fristående utvärdering av institutet som visade på bristande måluppfyllnad. Nikk ska enligt beslutet i stället verka som ett nordiskt samarbetsorgan för att bättre motsvara de förväntningar som finns på det nordiska jämställdhetsarbetet. har beslutat om mandat för det nya samarbetsorganet och diskussioner pågår om lämplig placering. Jämställdhet är en del av den nordiska identiteten, och samarbetet på området bygger på gemensamma traditioner. De nordiska länderna och självstyrande områdena har många gemensamma drag och lika problemställningar, som jämställdhetspolitiken i de olika länderna varierar. har etableringen av de nordiska välfärdsstaterna och lagstiftningen på jämställdhetsområdet infriat stora delar av målen för det jämställdhetspolitiska arbetet. Trots detta finns det viktiga utmaningar som är olösta och det nordiska erfarenhetsutbytet och samarbetet är enligt utskottets uppfattning värdefullt för att utveckla jämställdhetspolitiken i de nordiska länderna. I samarbetar de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. roll är att ta initiativ där man ser behov eller möjligheter i det nordiska samarbetet. Plenarförsamlingen beslutar efter beredning i utskott om rekommendationer som riktar sig till en eller flera nordiska regeringar. följer också upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. I likhet med vad som anförs i motion 2011/12:U22 anser utskottet att möjligheten för nationella parlamentariker att delta i internationella processer och sammanhang i grunden är en demokratifråga och att fyller en viktig funktion, inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbeten. Det framgår också av skrivelsen att regeringen ser den goda dialogen och samverkan med svenska delegation som betydelsefull. Mot bakgrund av utskottets överväganden ovan avstyrks motion 2011/12:UU22 (S) yrkandena 1 och 35 i den mån de inte tillgodosetts. Utskottet anser att kultursamarbete är en i det nordiska samarbetet. präglas såväl av en kulturell och språklig mångfald som av en kulturell och språklig gemenskap över gränserna. Det kulturella och konstnärliga utbytet i är en central del av det officiella nordiska samarbetet för att öka kunskapen om och stärka sammanhållningen mellan våra länder och självstyrande områden. Inom ramen för kulturministrarnas globaliseringsinitiativ Nordisk kultur i världen genomfördes en presentation av nordisk litteratur på bokmässa Salon du Livre, som detta år hade nordisk litteratur i fokus. Den nordiska satsningen omfattade ett program med 40 inbjudna nordiska författare och ett sidoarrangemang för att presentera nordisk barn- och ungdomslitteratur. beslutades det även om att Bok 2012 kommer att sätta den nordiska litteraturen i fokus. På danskt initiativ har finansierat en sammanställning av nordiska texter som resulterat i skriften Nordisk litteratur til tjeneste. Syftet med skriften var att öka språkförståelsen mellan de nordiska länderna och värna om det gemensamma kulturarvet. Den innehåller originaltexter på danska, norska och svenska samt översättningar till ett av dessa språk från isländska, färöiska, finska, samiska och grönländska. arrangerade under sitt senaste ordförandeskap i 2008 en konferens om djurskydd. Jordbruksminister (numera landsbygdsminister) anförde då att djurskyddslagstiftningen i de nordiska länderna generellt sett är mycket långtgående. Djurens välmående är en viktig fråga både för djurhållare, förädlingsindustri och inte minst för konsumenterna i . Konferensen följdes upp av för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk vid mötet . Ministrarna var eniga om att djurskyddsfrågor är viktiga och att ett gott djurskydd är en viktig nordisk konkurrensfördel. Man enades om att stödja ytterligare nordisk forskning och erfarenhetsutbyte kring djurskyddsfrågor, bl.a. kopplingen mellan ett gott djurskydd och god kvalitet på animaliska livsmedel. har en nordisk arbetsgrupp inrättats med mål att säkerställa att de nordiska ländernas myndigheter inom djurskydd och livsmedel samarbetar effektivt. Det framgår av skrivelsen att det nordiska försvarspolitiska samarbetet fortsatt att fördjupas , i linje med regeringens strävan att genom praktiskt samarbete stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. tog över ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet, Nordefco, som innefattar större delen av försvarspolitiken inom ramen för det nordiska samarbetet. Det svenska ordförandeskapet hade som huvudprioritering att nå resultat i redan befintliga och pågående samarbeten snarare än att identifiera nya samarbetsområden och fokuserade på tre områden: säkerhetspolitisk diskussion, fördjupat och effektivt samarbete samt insatser. hölls ett ministermöte där länderna kom överens om att undersöka möjligheterna till nordiskt samarbete kring taktisk flygtransportförmåga. Vidare kom ministrarna överens om att fortsätta studera möjligheten för ett förstärkt och fördjupat nordiskt samarbete i och att fortsätta det viktiga nordiska samarbetet till stöd för afrikansk kapacitetsuppbyggnad och stöd till Eastern African Standby Forces. Vid utrikesministermötet i antog de nordiska utrikesministrarna en deklaration om en nordisk solidaritetsförklaring. Denna innebär att om ett nordiskt land skulle bli anfallet ska de andra länderna bistå med de medel som krävs om de blir ombedda till det. I förklaringen fastslås att det är naturligt för de nordiska länderna att samarbeta i solidarisk anda för att möta utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar. Detta gäller inte minst i förhållande till potentiella risker som katastrofer orsakade av människan, digitala attacker och terrorattacker. Som en konkretisering av samarbetet har arbetet med att utreda tekniska aspekter av ett tätare samarbete på området cybersäkerhet fått förnyat mandat. De nordiska och baltiska länderna undertecknade ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. Avtalet ska underlätta för de nordiska och baltiska länderna att upprätthålla en diplomatisk närvaro runt om i världen genom flexibla och kostnadseffektiva lösningar. Avtalet reglerar diplomatiska och praktiska aspekter vid postering av diplomater på ett annat nordiskt eller baltiskt lands utlandsmyndighet. Regeringen har tidigare uttalat (prop. 2011/12:1 utg.omr. 5) att man också i fortsättningen kommer att verka för en stärkt samordning av verksamheten vid de nordiska och baltiska ambassaderna i länder utanför . Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens ambitionsnivå och inriktning av det nordiska samarbetet vad avser utrikes- och försvarspolitik är rimlig. Utskottet avstyrker motionerna 2011/12:UU21 (SD) yrkandena 14 och 2011/12:U27 (SD) yrkandena 14 i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. I kommittémotion 2011/12:U22 (S) yrkande 6 anför Socialdemokraterna att det behövs ett djupt och omfattande samarbete med närområdet, och i . bör enligt yrkande 2 ytterligare främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i i internationella sammanhang. Frågan om sjöfartssäkerhet i bör också få ett större genomslag i regeringens arbete. bör initiera en genomgång av existerande rättsordningar som berör såväl som de arktiska regionerna för fortsatt diskussion om att stärka och utveckla dem där så behövs. bör stärkas och fördjupas ytterligare, som det svenska deltagandet bör baseras än mer på regionala strukturer som en sammanhållen strategi på nationell nivå utvecklas (yrkande 7). Utskottet konstaterar att samarbetar med länder och organisationer i närområde. , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och är länder och organisationer som omfattas av samarbetet. Vidare noterar utskottet att samarbete med olika aktörer i norra har fått en alltmer central position i verksamhet. I och närområdet finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetsparter. Enligt utskottets uppfattning är det nordiska samarbetet med närområdet viktigt för att bidra till en säker, stabil utveckling i området, att stärka demokratin och att öka värdegemenskapen i den nordliga delen av . Utskottet vill även betona vikten av att samordna de insatser som görs av olika aktörer och institutioner inom regionen för att öka effektiviteten och synergierna i genomförandet. Utskottet konstaterar att innehaft ordförandeskapet i (Beac) mellan . genomförs på två nivåer, dels mellanstatligt samarbete inom Beac, dels regionalt samarbete inom () där 13 nordliga regioner ingår, vilka för svensk del innefattar och . Det svenska ordförandeskapets huvudprioritering var en övergång till en ekoeffektiv ekonomi som bl.a. innefattar förbättrade villkor för små och medelstora företag i regionen, utveckling av förnybar energi samt att ge särskild uppmärksamhet åt att åtgärda förorenade områden i nordvästra . Under det svenska ordförandeskapet tog BRC initiativ till att utarbeta en transportstrategi för . En regional arbetsgrupp för transport- och logistikfrågor inrättades också. stod i samband med det svenska ordförandeskapet värd för en parlamentarisk i . Huvudfrågorna för konferensen var miljö och hållbar utveckling, näringsliv, infrastruktur och entreprenörskap. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att insatserna för att stärka samarbetet inom på olika nivåer fortsätter även efter att det svenska ordförandeskapet upphört. Utskottet förutsätter en fortsatt hög svensk profil i genomförandet av de prioriterade områdena. fastställdes prioriteringarna i Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram för perioden 20122014, Hållbar utveckling i . Dessa ligger väl i linje med prioriteringarna i den svenska strategin för den arktiska regionen som beslutades . Syftet med den svenska strategin är att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar och hur politik för det arktiska området bör utvecklas. Det fördjupade nordiska och europeiska samarbetet gör dessutom att allt tydligare påverkas av andra länders politik och prioriteringar i fråga om . I strategin framhålls att det är ett svenskt intresse att nya framväxande aktiviteter styrs av gemensamma regelverk och framför allt att de har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. deltar i det arktiska arbetet genom den observatörsplats som rådet har i (). Rådet deltar även med en delegation till den parlamentariska arktiska konferensen som hålls . har den arktiska regionen även ägnats stor uppmärksamhet i egen verksamhet. Rådet har bl.a. antagit en rekommendation med anledning av ministerrådets förslag till nytt arktiskt samarbetsprogram. Utskottet konstaterar att är en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringen blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. Utskottet välkomnar därför att regeringen, såväl i strategin för det arktiska området som i programmet för det svenska ordförandeskapet i , prioriterar frågor som bidrar till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i . Utskottet noterar också att beslutade om ett avtal om samarbete vad gäller sjöräddning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:UU22 (S) yrkandena 2, 6 och 7 i den mån de inte tillgodosetts. Skrivelsen, redogörelsen och övriga motionsyrkanden Utskottet anser att det är värdefullt att regelbundet få redogörelser för verksamheten i och . I likhet med vad som framfördes av (bet. 2005/06:RS3 kap. 4), anser utskottet att de nationella parlamentens fackutskott har en viktig roll i arbetet med att förankra det nordiska samarbetet i parlamenten. Utskottet har utöver detta inga synpunkter på skrivelsen och redogörelsen och föreslår att de läggs till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med den av utskottet fastställda promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden. Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att det yrkande som redovisas nedan inte kan vara aktuellt för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motion 2011/12:U28 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nordiskt samarbete, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U22 yrkandena 1 och 35 samt avslår motionerna 2011/12:U21 yrkandena 14 och 2011/12:U27 yrkandena 14. Samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar, varför ett än mer utvecklat och förstärkt samarbete behövs. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet stärkts. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet påverkar det nordiska samarbetet positivt. pågående ansökan om EU-medlemskap påverkar samarbetet ytterligare i positiv riktning. De nordiska länderna ligger långt fram i arbetet med klimat- och miljöfrågor. Det finns dock fortfarande outnyttjad potential i samarbetet. En stor del av lösningen på klimatfrågan ligger i ledarskap, budskap och finansiering. bör som region vara ledande när det gäller samverkan mellan näringslivet och det offentliga. För att denna samverkan ska nå sin fulla kapacitet krävs det att det finns en långsiktig planering kring hur bl.a. energin ska produceras samt hur den nordiska energimarknaden ska vara uppbyggd. bör vara en ledande region i miljöarbete och i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit främjandet av integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över gränserna. Färre gränshinder är en förutsättning för ett framgångsrikt . Jobbfrågan är en av de viktigaste frågorna och för att få en ökad sysselsättning krävs det att aktivt arbetar för att lösa de gränshinder som finns. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår ändå problem. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. Nya direktiv från EU som innebär lagförändringar samt nya lagar inom varje nordiskt land skapar kontinuerligt ny gränshindersproblematik, särskilt gentemot de länder i som inte tillhör EU. Det är därför behövligt med ett fortlöpande gränshinderssamarbete utifrån detta för att minimera de problem som ofta uppkommer. När det gäller Öresundsförbindelsen har den väsentligt förbättrat möjligheterna till integration i .