bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Resultatredovisningen bör i större utsträckning omfatta en redovisning och bedömning av de faktiskt uppnådda resultaten av genomförda statliga insatser. Redovisade resultat för jordbruksområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Enligt regeringens bedömning har insatser i form av dels generella åtgärder för företagen, dels specifika åtgärder för sektorn varit betydelsefulla för de areella näringarna. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin bedömning av resultaten av statens insatser inom jordbruksområdet lyft fram bl.a. följande synpunkter: En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har pågått . har jordbruket dessutom minskat i omfattning. förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . Informationen om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och resultatet av statens insatser är begränsad. Gruppen ser fram emot en förbättrad redovisning i den kommande budgetpropositionen. Målet om minskade administrativa kostnader har inte uppnåtts inom jordbruksområdet. Det är önskvärt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter, utan att syftet med regelverket äventyras. Redovisade resultat för fiskeområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att utfallet för EU:s fiskeriprogram 2011 är lågt om man ser till måluppfyllnaden när det gäller antalet slutförda åtgärder. Regeringen tar i sin analys av detta upp betydelsen av en effektivare och enklare ärendehandläggning vid länsstyrelserna och . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin bedömning av resultaten av statens insatser inom fiskeområdet lyft fram bl.a. följande synpunkter: Ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Det är allvarligt att regeringen inte har kommenterat de frågor som utskottet lyfte fram i förra årets uppföljning av skrotningsstödet. I det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är det viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts bl.a. vad gäller stödet till skrotning av fiskefartyg. Regeringen har inte lämnat någon information om i vilken utsträckning fiskare som fått skrotningsbidrag för in nya fartyg , trots att utskottet menade att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. Regeringen har inte heller kommenterat utskottets synpunkter på att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser borde förbättras. Den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet omfattar inte fiskeområdet. Det är önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsätter även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Det är därför positivt att regeringen lyfter fram behovet av ytterligare förenklingsinsatser inom fiskeområdet som stor hänsyn måste tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver effektiva kontrollåtgärder. Redovisade resultat för livsmedelsområdet Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att konsumenterna har ett stort förtroende för livsmedlen i . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin bedömning av resultaten av statens insatser inom livsmedelsområdet lyft fram bl.a. följande synpunkter: Livsmedlen i kan generellt bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Det är viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Kontrollernas utförande varierar mellan kommunerna och i många kommuner finns det för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen bör fortsätta. Målet för satsningen på det nya matlandet är att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Gruppen ser med intresse fram emot regeringens aviserade effektmätning och att regeringen presenterar mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen har gett. Småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det är positivt att regeringen berör resultaten av statens insatser, men regeringen gör inte någon mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion, vilket utskottet har efterlyst. Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att de frågor som har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar uppmärksammas. Regeringen bör i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.1[ 4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen.] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Miljö- och jordbruksutskottet har gjort uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av en fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden om ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete med bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.2[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21.] Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljningen och utvärderingen inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ta fram underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Centrala dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de resultat som regeringen har redovisat i förhållande till de mål och anslagna medel som har beslutat om. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om en fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan och regeringen ska kunna fortsätta. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att utskottet följde upp och analyserade regeringens redovisning av resultaten av livsmedelspolitiken i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar, vilka har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll samt struktur och utformning. gjordes dessutom en fördjupning vad gäller skrotning av fiskefartyg.3[ . 2011/12:MJU2.] har utskottet i särskilda uppföljningar behandlat följande frågor: Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8 och 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (pågående uppföljning i samarbete med näringsutskottet). 1.2 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att göra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen.4[ Protokoll utskottssammanträde /12:21, miljö- och jordbruksutskottet .] Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen . Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan och landsbygden eller inom samepolitiken och utbildning och forskning. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft på dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som gruppen har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, skrotning av fiskefartyg och ekologiskt jordbruk. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från bl.a. de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. När det gäller landsbygdsfrågor gör miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet en gemensam uppföljning av vissa delar av landsbygdsprogrammet. Resultatet av den uppföljningen redovisas i en särskild rapport. 2 Fortsatt utvecklingsarbete när det gäller ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Regeringens redovisning av utvecklingsarbetet beslut om en reformerad budgetlag ska regeringen enligt budgetlagen redovisa mål och resultat för . Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen ett bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott, däribland miljö- och jordbruksutskottet. beslutade om en reformerad budgetlag (2011:203). I regeringens förslag betonades att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering har tagits in i regeringsformen, vilket markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning. Regeringen konstaterade vidare att konsekvent har efterfrågat följande: en nära koppling mellan budgetförslaget och de resultat som har uppnåtts att målen ska vara mätbara och uppföljningsbara att målen ska beslutas av att resultatredovisningen ska följa budgetens indelning och beredningsformer. I propositionen konstaterade regeringen att de synpunkter som har haft på resultatredovisningen inte fullt ut har tillgodosetts. Regeringen ansåg därför att det är naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål och att dessa mål bör underställas för beslut. De mål som föreslås bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. Målen bör avse de effekter man vill uppnå med de statliga insatserna. Vidare menade regeringen att budgetpropositionen bör vara det naturliga dokumentet för den löpande redovisningen av mål och resultat, vilket ligger i linje med vad vid upprepade tillfällen har anfört. Det är viktigt att det finns en koppling mellan budgetförslaget och redovisningen av mål och resultat. Regeringen menade att med uppnådda resultat avses i första hand de resultat som har uppnåtts genom statens verksamhet och resursinsatser. Det är således effekterna av statens verksamhet och de bidrag som insatserna har inneburit som bör redovisas i förhållande till de mål har beslutat om. Enligt regeringen är det inte enbart den anslagsfinansierade delen av verksamheten som är av intresse. Regeringen konstaterade vidare att har framfört att utgiftsområdesindelningen och beredningsordning bör vara grunden för resultatinformationen till . Regeringen menade därför att resultatinformationen bör knytas till de beslut som fattar och att det är en fördel om grunderna för resultatinformationen är stabila över tiden. När det gäller önskemål om ett klargörande av hur underindelningen av utgiftsområdena ska se ut ansåg regeringen att detta inte bör regleras i lag, utan att det bör finnas utrymme för regeringen och att utveckla verksamhetsanpassade former för detta över tiden. tillstyrkte regeringens lagförslag när det gäller förslaget om resultatredovisningen.5[ Prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14.] Den reformerade budgetlagen trädde i kraft den 1 april 2011.6[ Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Om enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen har beslutat att hänföra statens utgifter till utgiftsområden ska redovisningen vara anpassad till utgiftsområdena (10 kap. 3 § budgetlagen [2011:203]).] Regeringens redovisning av utvecklingsarbetet i årets budgetproposition I årets budgetproposition (volym 1) informeras om att regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla resultatstyrningen för att kunna förbättra resultatredovisningen till genom att stärka kopplingen mellan resultat, analys och budgetförslag. Som ett led i att förbättra resultatredovisningen till kommer regeringen att i dialog med myndigheterna och vid behov begära förbättrade resultatredovisningar i myndigheternas regleringsbrev . Vidare informeras det om att det bildades en arbetsgrupp med tjänstemän från och med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen . Regeringen anger under utgiftsområde 23 att det förs en årligt återkommande dialog med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. I övrigt kommenterar inte regeringen den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat för och de synpunkter som miljö- och jordbruksutskottet hade i förra årets budgetbetänkande. 2.2 Resultatredovisningens struktur och utformning Strukturen för regeringens resultatredovisning i årets budgetproposition utgår liksom från målen för utgiftsområdet.7[ utgick resultatredovisningens struktur från indelningen i områdena Skogen, Djurhälsa, Livsmedel (jordbruk, fiske och mat), Landsbygd, Sameområdet samt Utbildning och forskning.] För att mäta resultaten i förhållande till målen använder regeringen i vissa fall ett antal indikatorer.8[ I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts vad avser de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning, dvs. jordbruk, fiske och livsmedel.] Mål: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarnas konkurrenskraft: indikatorer för prisutveckling, strukturutveckling, företagande och utrikeshandel samt administration. Regelförenkling: indikator för minskning av administrativa kostnader. det nya matlandet: inga indikatorer anges. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra : inga indikatorer anges. Fiskeriprogrammet: det anges att det för varje område finns specifika resultatindikatorer, men det redovisas inte vilka dessa är. Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande: inga indikatorer. Mål: De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion De gröna näringarnas klimatarbete: indikatorer för bl.a. utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Inga indikatorer anges. Ett hållbart fiske: indikatorer för kunskapsstatus samt överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Mål: De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja: Indikatorer för andelen allvarliga avvikelser vid offentlig livsmedelskontroll används. Regeringen anger att en indikator har förändrats. Mål: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling En trygg global livsmedelsförsörjning: inga indikatorer anges. De gröna näringarna bidrar till lösningen av det globala miljö- och klimatarbetet: inga indikatorer anges. En öppen global ekonomi: inga indikatorer anges. 2.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att utskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet när det gäller ekonomisk styrning, och att det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Enligt utskottets bedömning kvarstod behovet av fortsatt utvecklingsarbete. Regeringen hade i budgetpropositionen inte kommenterat utskottets ställningstaganden, varför det var oklart hur regeringen såg på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till . Utskottet framhöll att utskottet har arbetat med uppföljningar av regeringens resultatredovisningar . Erfarenheten är att utskottet, oberoende av vilka partier som ingår i regeringen, har lagt stor vikt vid uppföljnings- och utvärderingsarbetet och därmed också vid betydelsen av att de synpunkter som framkommit i uppföljningarna beaktas av regeringen. Utskottet ville mot den bakgrunden betona vikten av att utvecklingsarbetet fortsätter inom vad gäller dessa frågor och att dialogen mellan departement och utskott fördjupas. Utskottet ville också betona att det faktum att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering numera har tagits in i regeringsformen markerar den vikt som läggs vid uppföljningen. Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Mot den bakgrunden ville utskottet särskilt lyfta fram behovet av att utvecklingsarbetet när det gäller den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare. Utskottet menade att det är önskvärt att regeringen i kommande resultatredovisningar utvecklar sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till för utgiftsområde 23. Utskottet framförde att det är positivt att det pågår ett arbete inom vad gäller att utveckla mål- och resultatstyrningen inom utgiftsområde 23. Som en del i detta utvecklingsarbete förs en dialog som enligt utskottets bedömning är mycket värdefull. Utskottet betonade vidare att det är mycket positivt att målen för utgiftsområdet numera beslutas av . De mål som beslutar om är en utgångspunkt för mål- och resultatstyrningen för den statliga verksamheten och behöver därför vara tydliga. Utskottet lyfte fram vikten av att tydliga indikatorer formuleras för att förbättra möjligheten för att följa upp i vilken grad som målen nås i de fall då målen i sig inte är direkt uppföljningsbara. När det gäller det nya kompletterande målet menade utskottet att det vore värdefullt om regeringen övervägde vilka indikatorer som är relevanta för att kunna redovisa resultat. Utskottet slog fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning, och att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. För att öka resultatredovisningens relevans som underlag för budgetbeslut är det viktigt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen. Utskottet menade att regeringens resultatredovisning på ett tydligt sätt utgår från de mål för utgiftsområdet som har beslutat om, vilket är positivt. innebär detta dock att det är svårt att få en överblick över insatsernas resultat för de olika underområdena. Regeringen uttalade att regeringen och bör utveckla verksamhetsanpassade former för hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut. Utskottet framhöll behovet av att en dialog om detta inleds. Regeringen redovisade i flera fall tydligt valet av indikatorer, vilket enligt utskottet var positivt och ökade möjligheten för utskottet att självt analysera och bedöma resultaten. Utskottet konstaterade dock att det inte redovisades indikatorer för alla delar som ingår i resultatredovisningen och att regeringen ännu inte hade presenterat några indikatorer för att redovisa utvecklingen inom den småskaliga livsmedelsproduktionen. Det framgick inte av budgetpropositionen om det pågick något arbete med att utveckla sådana. I de flesta fall redovisade regeringen jämförelsesiffror bakåt i tiden, men det saknades jämförelsesiffror i några fall. Utskottet konstaterade att jämförelseperioderna var olika för de olika indikatorerna, vilket försämrar möjlighet att bedöma det resultat som regeringen redovisat. Mot den bakgrunden lyfte utskottet fram vikten av att det fortsatta utvecklingsarbetet leder till att utskottet får bättre möjligheter att följa kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det vore önskvärt att regeringen i dialog med utvecklade verksamhetsanpassade former för hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut, bl.a. för att kunna göra en samlad redovisning och bedömning av resultaten inom t.ex. jordbruk, fiske och livsmedel. Utskottet underströk vikten av att för redovisa sådan information att utskottet kan följa den långsiktiga utvecklingen av resultatindikatorerna och att indikatorer som speglar den småskaliga livsmedelsproduktionen tas fram och redovisas för . Utskottet framförde även att där så är möjligt borde redovisningen av resultat knytas till de olika anslagen inom utgiftsområde 23. Det är viktigt att skilja på redovisningen av resultat av genomförda statliga åtgärder och mer allmänna beskrivningar av tillståndet och utvecklingen inom ett område. 2.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det pågår ett utvecklingsarbete när det gäller den ekonomiska styrningen och behovet av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Förutom det arbete som sker inom ramen för dialogen mellan regeringen och miljö- och jordbruksutskottet pågår det även ett utvecklingsarbete i en arbetsgrupp med tjänstemän från och med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen . presenterade regeringen en skrivelse där den redovisade arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Redovisningen utgick från de viktigaste statliga insatserna och omfattade bedömningar av insatsernas effekter och bidrag för att nå uppställda mål inom miljö-, klimat- och energiområdena. I skrivelsen ingick en fördjupad redovisning av uppnådda resultat. Den innehöll också mer ingående information om resursfördelningen av statliga medel och utfallet av regeringens övergripande mål om att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion, vilket bidrar till regeringens vision om att bruka utan att förbruka. Utskottet välkomnade att regeringen presenterade denna skrivelse för . Utskottet konstaterade bl.a. att den fördjupade redovisningen av uppnådda resultat innebar att fick en mer ingående information om fördelningen av statliga medel och utfallet i förhållande till gällande mål.