· GZ01TU9 · 2012-04-11 16:18:57 — Han vill inte införa tonnageskatt i , trots att man har det i andra länder och att svensk sjöfart därför inte har likvärdiga konkurrensvillkor. Vi är tydligen överens om att det är så.Nu minskar stödet. Då kommer finansministern i det läget att det kostar mindre . Då kanske man ska se över det här igen bara för att det är en lägre kostnad. Men det kan väl ändå inte vara så finurligt, utan man måste väl inse att om man inför tonnageskatt så kommer det att innebära att vi får fler båtar till , och då kommer sjöfartsstödet att bli mer omfattande och kosta mer pengar. Det är ju positivt i sig, eftersom vi vill ha en svensk sjöfart som kostar mer. Eller är det här ett uttryck för besparingsiver på den borgerliga kanten? Vi är helt överens om att vi vill ha en ökad svensk sjöfart. I utredningen som fanns om konkurrensförutsättningarna talar man om något slags kritisk massa om 200 båtar, men det fungerar ju inte så. Antingen har man förutsättningar, bra konkurrens, för att vara i , och då flaggar man in. Annars flaggar man ut. Det är helt uppenbart att vi inte har dessa förutsättningar i , och det är därför man flaggar ut till . Det kan också vara det att har bestämt sig för att de ska ha en stor sjöfartsnäring, och så har man lagt sina förutsättningar på den nivån.Det kan vi inte diskutera, men helt uppenbart har vi gjort otillräckligt i . I början av den här debatten tyckte jag att var väldigt ödmjuk när han diskuterade tonnageskatt. har vi förflyttat oss , men vi kan ju se att den frågan är gammal. Det kanske är så att det är finansministrar som är de tekniska problemen.Jag får hålla med om det som redovisade. Jag behöver inte upprepa det, men det finns trots allt frågetecken kring hur man ska få till tonnageskatten. Jag tror inte att vi ska lura oss själva att tro att om vi inför tonnageskatt så löser vi alla sjöfartens problem, utan jag tror att det andra arbetet kring att ta fram en strategi och titta på andra saker är nog så viktigt i sammanhanget.Då har vi inte berört det här med bemanningskostnader . Jag skulle också önska att vi hade svenska fartyg med svenska besättningar. Men den internationella sjöfarten fungerar inte så . På något sätt måste man lösa frågan om bemanningskostnaden.Sedan handlar det inte om någon besparingsiver. Ska man byta system måste man ta med alla faktorer. Det handlar inte om att man ska se över tonnageskatten bara för att den minskar. Som jag läser det handlar det om att när man ska titta på tonnageskatten ska man även titta på alla stöd . Det är en viktig fråga hur stor den svenska sjöfarten ska vara. Vi är tydligen överens om att det är viktigt att den finns och att det är viktigt att går före när det gäller sjösäkerhet. När det gäller miljöfrågorna till sjöss är det också oerhört viktigt att det centrumet i olika hamnar fungerar på ett bra sätt och så vidare. Jag var på ett möte här i som handlade om WMU, , som är ett universitet i . Det var mycket intressant att ta del av. Det är ett FN-uppdrag som har. Där bedriver man utbildning i sjösäkerhet och miljö för olika länder i hela världen. Det är mycket viktigt att kan fortsätta ha ett sådant organ. Vi har det därför att vi har varit framgångsrika. Men om sjöfarten i minskar blir det mindre intresse för den typen av utbildningsverksamhet i som det är mycket viktigt att vi kan ha . Detta var bara ett exempel. Men det finns många sådana exempel att peka på. Därför är detta en mycket viktig fråga. Jag tror att och jag har samma uppfattning i denna fråga också om att vi behöver en tonnageskatt. Jag tror därför att det är mycket centralt att man kommer till skott i denna fråga. Ni måste faktiskt se till att finansministern hamnar i minoritet i denna fråga och få igenom en förändring. Vi vet hur det tar att utreda. Det kommer att ta ytterligare . Sedan ska det ut på remiss, och det tar kanske . I bästa fall kanske man kan ha ett beslut . Men då har man förlorat i fråga om vad en sjöfartsstrategi skulle kunna innebära för svensk sjöfart. har ingen replik kvar och kan inte svara på det som jag nu tar upp. Men jag tror att man gör sjöfarten en otjänst om man säger att vi bara ska invänta utredningen om tonnageskatten. Den sjöfartsstrategi som vi nu talar om ska ju komma under detta år, alltså 2012. Just frågan om en tonnageskatt är inte löst. Jag skulle vilja påstå att det är högst osannolikt att det skulle ha kunnat ske under denna korta tid. ska det utredas vidare. Jag tycker att det är felaktigt att vara en sådan dysterkvist att man inte ser att det finns andra saker att göra. Det är just det som Sjöfartsforum har tagit tag i. Jag var på en samling som studenterna på på hade. De har en sådan samling . hette den Sjölag 2012. Antagligen hette den Sjölag 2011 . Men man ser att det även bland studenterna finns så mycket framtidstro i detta att vi måste diskutera andra saker än tonnageskatten och lösa det också. Precis som tycker jag att roll i IMO när vi har varit drivande i sjösäkerhetsfrågor och miljöfrågor är ett starkt argument. Förutom att verksamheten och anställda i är viktiga är det nog så viktigt i ett globalt perspektiv att är med i dessa frågor. Jag var också på mötet om . Jag har också besökt skolan. Det är en mycket global utbildning. Det är bara en handfull svenskar som har gått denna utbildning. Den går ut på att utbilda administratörer och myndigheter i hela världen i sjösäkerhetsfrågor och administration kring sjöfart. Det är naturligtvis en mycket viktig utbildning. Jag hoppas att vi kan lösa de problem som man trots allt har kring examinationsrätt och annat. Jag yrkar inledningsvis bifall till förslaget i utskottets betänkande om sjöfart och avslag på reservationerna. Sjöfart är något som har präglat förutsättningarna i vårt land . Längs våra kuster livnärde sig huvuddelen av befolkningen på att skeppa virke och spannmål till länderna runt . En del av dessa företagsamma människor var så framgångsrika att de sedermera kunde grunda rederier som tillsammans med all kringliggande verksamhet gjorde att blev en sjöfararnation av rang internationellt sett. Denna position har vi inte längre, som många talare före mig har varit inne på här . Av en rätt så stolt sjöfartstradition återstår egentligen bara spillror när tidigare svenskflaggade fartyg i stället registreras i andra länder. Men de nationer som flaggar in tidigare svenskflaggade fartyg är inga skumrasknationer. Det är våra goda grannar i , , och . Det är knappast nationer som vi i andra sammanhang förknippar med dåligt rykte. Låt mig också beröra frågan om svavelutsläpp som har tagits upp lite grann. Jag blev förvånad när det framställdes som ett problem att driver på för att beslutet om ett svaveldirektiv ska omfatta hela EU-området. Det är obegripligt att man ser det som ett problem ur ett miljö- och hälsoperspektiv eller ur ett konkurrensperspektiv att lika hårda regler ska gälla inom hela EU-området. Jag tycker att det är en sund och klok strategi som regeringen har intagit. Den är dessutom tydlig och framgick av den budgetproposition som presenterades . presenterade regeringen ett sjupunktsprogram för en konkurrenskraftig sjöfart. Det innehöll punkter som effektiviserad besiktning av fartyg, mindre administration och regler, satsning på närsjöfart, ökad forskning, bättre förutsättningar för rekrytering, ett svenskt internationellt fartygsregister etcetera. Allt detta gjordes i syfte att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Programmet följdes av en utredning som i sitt betänkande tog upp flera av punkterna i programmet. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den i samråd med branschen hade påbörjat ett arbete med att presentera en ny nationell sjöfartsstrategi under detta år och att denna strategi kommer att ha sin utgångspunkt i sjupunktsprogrammet, de olika utredningar som gjorts på området och det samråd med parterna som pågår. Jag tycker att det är bra att ett gediget utrednings- och samrådsarbete nu omsätts i konkret handling. Det är självklart hög tid att så sker. Skälen till att riksdag och regering med största möjliga hastighet måste få fram en hållbar och framåtsyftande strategi för svensk sjöfart och till att det är så viktigt med svensk flagg i aktern på handelsfartyg kan sammanfattas i några argument. Som land är ett av de länder i världen som är mest beroende av en fungerande handel med vår omvärld. Vår kustlinje är , och vi är nästan att betrakta som en ö. Lägger vi till insjöar och övriga vattenvägar i landet och hela kustlinjen hanterar vi dessutom ungefär 100 handelshamnar av varierande storlek. av landets export- och importprodukter har transporterats på en båt. Sjöfartens del i en miljövänlig, hållbar och effektiv logistikkedja är helt avgörande för handel och därmed för hela landets välstånd. Sjöfarten är en självklar och mycket viktig del i svensk exportindustri. När det gäller övriga delar av exportindustrin brukar vi både gärna och ofta ha synpunkter på att den befinner sig i och förhåller sig till vårt land och att den utvecklas väl. I den diskussionen kan inte industrigrenen sjöfart utgöra något undantag. Utöver detta, som ytterligare ett argument, har vi färjetrafik, havsbaserad energiproduktion, fiske, forskning, mätning, bogsertrafik, båttrafik kopplad till upplevelser och turism och all landbaserad verksamhet med koppling till sjöfart. Det brukar kallas för det maritima klustret och utgör en stor del av svensk industri, servicenäring och myndighetsstruktur. I ett längre perspektiv finns det skäl att anta att denna struktur - det maritima klustret - mest och bäst utvecklas i de länder där handelsflottan är flaggad. Alltså ger goda förutsättningar för svensk handelssjöfart goda förutsättningar för resten av det maritima klustret att utvecklas i vårt land.Ett tredje argument handlar om att belysa den del av det maritima klustret som är sjöbefälsutbildning. Sjöfartshögskolorna i och behöver självklart en inhemsk näring att utbilda för och att förhålla sig till. I takt med att allt fler svenska handelsfartyg flaggat ut har problem uppstått med att finna praktikplatser för dessa våra skolor. Det i sin tur leder till framtida bekymmer vid rekrytering till myndighetsstrukturerna sjöfartsverk, lots, hamnverksamhet etcetera. Risken finns att rekryteringen av folk till nämnda näringar och myndigheter görs av människor som förvisso har excellenta teoretiska utbildningar från och men saknar grundläggande praktisk erfarenhet av näringen.Ytterligare ett starkt argument för en stark svensk handelssjöfart lyfts fram i den presenterade - den utredning där vi kommer med förslag om hur vi ska få bort flaskhalsar i det inhemska godsflödet. I den här utredningen knyts förhoppningar till att svensk handelssjöfart i större utsträckning än ska vara en avlastare avseende godstransporter i landet. Skälen till detta är utbyggbar kapacitet, en relativt liten miljöpåverkan med mera. En växling till mer fartyg även i inhemsk godstransport kan säkert ske, men i så fall förutsätts ett mycket väl fungerande samspel med övriga inhemska transportslag - främst exempelvis lastbil och tåg. Rimligen innebär då ett fortsatt stort och välutvecklat svenskflaggat handelstonnage att det blir enklare att få till detta nödvändiga samspel mellan olika transportslag.Herr talman! Sammanfattningsvis behövs en svenskflaggad handelsflotta med framtidstroför att kunna behålla och utveckla kunskap inom skeppsbyggnad och sjöfartför att kunna vidareutveckla en livsviktig del av exportnäringarnas logistikkedjaför att erbjuda praktik åt alla de ungdomar som söker sig till våra sjöbefälsskolor och sjöfartsskolorför att kunna bemanna landbaserade myndighetsstrukturer med välutbildade människorför att även fortsättningsvis kunna ha ett livskraftigt och växande maritimt kluster i vårt landför att även i fortsättningen kunna bidra i det internationella miljö- och sjösäkerhetsarbetet för att i större utsträckning än kunna spela en roll beträffande de inhemska godstransporterna.Min, och alliansregeringens förhoppning är att den sjöfartsstrategi som presenteras innebär detta. I senaste numret av är ledarens rubrik: Sjöfarten måste synas mer. Ledaren innehåller exempel på hur stor och betydelsefull sjöfarten är för vårt land. Bland annat nämns att fordonsindustrin sysselsätter ca 125 000 personer, varav 85 000 i underleverantörsleden, och omsätter . Försvarsindustrin sysselsätter ca 100 000 personer, varav 70 000 i underleverantörsleden, och omsätter . Dessa två stora industrier som vi alla talar så mycket om kan jämföras med sjöfartssektorn, som sysselsätter ca 110 000 personer, varav 95 000 i underleverantörsleden, och har en omsättning . Rubriken i ledaren är således berättigad. Sjöfarten måste synas mer i medier och bland oss beslutsfattare!Utan sjöfarten skulle vare sig fordons- eller försvarsindustrin existera eftersom sjöfarten är grunden för all annan näring i ett sådant export- och importberoende land som med dess långa kust. Detta kommer att bli tydligare framöver när gruvindustrin ökar i omfattning och malmen forslas ut genom de norra hamnarna, exempelvis hamn, eller genom från bergslagsgruvorna.Sjöfartsforum har i sin skrift om inlandssjöfart visat på betydelsen av att inför EU:s lagstiftning om inlandssjöfart. Som det är styrs all trafik på våra inre vattenvägar och nära kustfart av samma internationella IMO-regler som för öppet internationellt vatten. Dessa regler är omfattande och delvis onödiga för inre vattenvägar. I och EU har man därför i syfte att effektivt utnyttja den transportkapacitet som floder, sjöar, kanaler och skyddade kuststräckor utgör skapat ett särskilt regelverk för inre vattenvägar. anser att detta ska införas i , och vi ser fram emot den sjöfartsstrategi som regeringen senare i vår kommer att avlämna. När vi inför för inre vattenvägar skapar vi också förutsättningar för att öka vårt inrikes godstransportarbete till sjöss - jämfört med övriga EU-länder. Där fraktas en fem gånger större andel av godset på vattenvägar. För att flytta över mer gods på pråmar och andra kustnära fartyg kan man göra som i hamn. Där ska man nu bygga ut hamnen. Kravet från myndigheten är att högst av godset får forslas ut ur hamnen med lastbil.Europas inlandssjöfart trafikeras av ca 20 000 godspråmar. En sådan godspråm på skulle kunna lasta gods. Det motsvarar ca 100 tunga lastbilar eller ungefär 5,5 heltåg. Det är också viktigt att vi inkluderar nära kustsjöfart när vi talar om inre sjövägar och låter den inbegripas i samma . Det gäller kusten utefter och även på andra ställen.I kapacitetsutredning som skickades på remiss framstår sjöfarten som den stora vinnaren. Sjöfarten har inga kapacitetsbegränsningar i farleder eller i hamnar. Vidare står det i utredningen att finns det en efterfrågan till sjöss finns också fartyg tillgängliga. Även i nämns inlandssjöfart och kustnära sjöfart som outnyttjade kapaciteter - framför allt i fråga om att ta hand om den ökande volymen av gods och flytta över den volymen från väg och järnväg till köl.I prognosen för tiden för västra visar man att lastbilsflödet mellan och kommer att öka och att det redan nu innan ens är färdigutbyggd finns trängselproblem. har vi den kustnära sjöfarten på hela vägen till . Möjligheten att utnyttja denna kustnära vattenled är verkligen en resurs som vi bör lyfta fram för att minska belastningen på väg och järnväg.Herr talman! Under förra mandatperioden presenterade alliansregeringen ett sjupunktsprogram för att stärka den svenska sjöfarten. Det gällersvenskt internationellt fartygsregister för bättre konkurrenskrafteffektiviserad besiktning av fartygsatsning på närsjöfartmindre administration och färre reglerskattelättnader för landansluten elökad forskningbättre förutsättningar för rekrytering.Alliansregeringen har gjort en del för att genomföra vad som finns under dessa sju punkter och har också tagit initiativ till utredningar. Det gälleranalys av det svenska maritima klustretsjöfartens konkurrensförutsättningareffektivisering och större flexibilitet för besiktningar av fartyg med svensk flagganalys och genomförande av om inre vattenvägarTransportforskningsutredningenLotsutredningenKapacitetsutredningen.Under våren kommer regeringen att presentera en sjöfartsstrategi, och vi i har stora förhoppningar om att viktiga frågor kommer att vara med i strategin för att utveckla vår sjöfart. vill se en sjöfartspolitik som tillåter en växande sjöfart. Det kräver bland annat tonnageskatt, rättvisa konkurrensvillkor kring sjöfartsstöd, en aktiv diskussion med arbetsmarknadens parter om införande av svenskt sjöfartsregister, effektivitet och flexibilitet vid besiktning av fartyg samt att vi är pådrivande i EU när det gäller sjöfartsstöd till fler fartygstyper än de som fraktar passagerare och gods.Det är nämligen politisk vilja som behövs för att få vår handelsflotta att växa i . Det är politisk vilja som behövs för att få våra redare att flagga tillbaka fartygen och åter få sjöfartsklustret att blomstra och växa. Vår handelsflotta ska vi värna om och se till att den blir stor och stark. Vi i är glada över att vår infrastrukturminister har tagit tag i frågan om svavelhalten i maritimt bränsle och att hon via EU försöker mildra effekterna av IMO:s beslut om 0,1 viktprocent till 2015. Förhandlingar förs nu inom om att hela EU ska omfattas av samma gränsvärde vid samma tidpunkt.Det betänkande vi debatterar är ett motionsbetänkande, och mina allianskolleger har redan berört många viktiga saker. Som näst sista talare i debatten om detta viktiga betänkande vill jag bara understryka vikten av att ska ha en fungerande och växande handelsflotta. Jag vill slutligen yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag hade hoppats och trott att skulle ta upp sjösäkerhet, men gör i alla fall jag det.I trafikutskottet hade vi en uppvaktning av en pappa. Han hade varit med om det ofattbart tragiska att mista sin son i en vattenskoterolycka. När jag satt där tänkte jag att jag inte visste om detta. Jag visste inte om att man kan sätta en tioåring på en 250 hästkrafters motor och köra i och att det är helt lagligt. Det finns alltså inget körkort eller förarbevis för vattenskoter. Jag tar upp frågan för att jag funderar på om detta är något som också majoriteten i Alliansen tycker är alldeles uppåt väggarna och något vi måste göra någonting åt. Finns det några idéer om att man ska införa något slags sjökörkort eller förarbevis för vattenskoter? Jag tackar för frågan. Sjösäkerhet är oerhört viktigt. Vi har tagit initiativ när det gäller alkohol på sjön. Det är ett initiativ vi har tagit som är ganska tydligt. Vi vet att väldigt många olyckor som sker till sjöss just har att göra med att föraren är onykter. gäller samma villkor på land och till sjöss, och det är tack vare alliansregeringen detta har kommit till. Ni har en reservation om flytvästar, tror jag. Stämmer inte det? Nej, då är det någon annan som har det. Då är det S som har den reservationen, tror jag. Vi har sagt att vi inte stöder den motionen, men det är inte så att vi tycker att det är fel. När det gäller alkohol är det en klar sak där vi har antagit en lagstiftning, men andra frågor tycker vi också har med sunt förnuft att göra. Är man på sjön med till exempel barn så sätter man på barnen flytväst. Man har också på sig flytväst själv. Jag är uppvuxen med både far- och morföräldrar och så vidare som är skeppare, och de var ute till havs hade de aldrig på sig någonting. De var ute på hummerfiske och så vidare och var utan någon form av flytväst. I dagens läge är det nästan ofattbart. Ser man folk som är ute och hummerfiskar tror jag att man ser få som inte har på sig flytväst. Det har blivit så utan lagstiftning. Jag tycker alltså att det som går med sunt förnuft är bra om man kan fortsätta med - att folk kan inse själva att det inte är bra.När det gäller vattenskoter och det möte vi hade tog vi till oss det allihop. Det är fruktansvärt att mista ett barn. Jag tror att det var en tonåring i detta sammanhang. Det är fruktansvärt, och jag kan bara beklaga det som hände. Jag tror dock, återigen, att vi får tänka att detta framför allt är alla föräldrars ansvar. Man får se till att tala om för sina barn vad som gäller. Sjön är nämligen fantastisk, men sjön är också farlig. Nej, ställer sig inte bakom reservationen om flytvästar. Vi tycker också att det när det gäller flytvästar handlar mycket om det egna ansvaret och att man tar ansvar för sina barn. Jag skulle i och för sig kunna tänka mig att ställa mig bakom synpunkten att man i en båt ska ha flytvästar motsvarande så många som är i båten.Detta handlar dock om att föra fram fordon. Jag var väldigt glad att det fanns mopedkort när mina barn var små. De var tvungna att gå och få en utbildning för att sätta sig på en moped och köra på landsvägen, och jag ser inte riktigt skillnaden. Varför ska man inte behöva ha det för att man åker moped eller vattenskoter på vatten? För att föra fram snöskoter måste du vara och ha förarbevis. Varför ska det vara okej att köra en moped eller en skoter på vatten när det inte är det att göra det på land? Vi har förarbevis och skepparexamen, vilket visserligen är frivilligt. Jag tror att det är ganska många som tar både förarbevis och skepparexamen när de känner att de behöver utöka sin kunskap. När det gäller vattenskotrar kan jag känna en viss tveksamhet över att de framförs på det sätt som görs, för det kan onekligen vara en fara. Det exempel vi fick höra talas om handlade om att det inte är så lätt att komma upp när man trillar av en vattenskoter, speciellt inte om man försöker två stycken. Då sjunker den nämligen ned igen, och så vattenfylls den och man kommer inte upp. Sådant tycker jag också att man som försäljare av vattenskotrar bör upplysa om. Det är inte samma sak som att bara resa en moped upp och sätta sig och åka igen, utan det är helt andra krafter i vatten. Jag tycker alltså att det ligger också på dem som säljer och dem som producerar att upplysa om farligheten med vattenskotrar. Jag tänker i mitt inlägg uteslutande beröra de delar i betänkandet som handlar om fritidsbåtar och lämna de andra därhän. Dem har mina allianskolleger på ett föredömligt sätt redogjort för. I har vi en lång tradition av sjöfart. Vi har bemästrat både sjön och byggandet av båtar. I modern tid har intresset att nyttja båtar och vatten som en del av vår fritid dessutom vuxit enormt. Vi har vackra skärgårdar, sjöar och kanaler som lockar. Inte minst allemansrätten har bidragit till att så många i just med ganska små medel kan ta del av det fantastiska som båtlivet har att ge. färdas en tredjedel av vuxna befolkning minst en gång med en fritidsbåt. Det handlar om två och en halv miljon människor som får se det fantastiska som båtlivet har att ge. De flesta av båtarna har dessutom ett relativt lågt värde. Ungefär 200 000 av de båtar som finns i vårt båtbestånd understiger ett värde av . Den absoluta merparten av den svenska fritidsbåtsflottan har ett uppskattat värde som understiger . Det är alltså ganska billiga båtar som färdas på våra vatten. Det är viktigt att vi som lagstiftande församling vet hur båtarna ser ut, hur de används, vad de kostar och mycket annat för att vi ska kunna fatta både kloka och relevanta beslut som rör fritidsbåtslivet.Att det skrivs många motioner om fritidsbåtar väljer jag att tolka på positivast tänkbara sätt. Det handlar rimligen om att det även hos oss riksdagsledamöter finns ett stort intresse för båtlivet. kan dock tilltron till att nya lagar och regler ska lösa allt vara lite för stor här. Jag är absolut inte motståndare till lagar och regler, men vi måste se att det faktiskt ibland finns både andra och bättre vägar för att nå de mål som vi vill nå.Transportstyrelsen har fått regeringens uppdrag att ta fram en strategi för hur antalet döda och allvarligt skadade ska kunna minska i enlighet med regeringens mål för säkerhet inom fritidsbåtstrafiken.Låt oss då först se hur det faktiskt ser ut .