bet · H001FiU17 · 2012-11-16 00:00:00 — Vi har förändrat stadgar och andelar, och förra mandatperioden bemyndigade att genom den så kallade reservtanken NAB utöka resurserna för krishantering.Då som tillstyrker vi socialdemokrater förslag i framställningen om att godkänner att ingår ett avtal om en kredit till IMF på ca . Den svenska krediten är en del av en större förstärkning av IMF:s utlåningsresurser som behövs för att säkra en eventuellt ökad kreditefterfrågan från de länder som har bekymmer i skuldkrisens Europa.Det pågår en debatt som jag tycker är bra om IMF och som handlar om dess rapporter och dess råd om ekonomisk-politiska åtgärder. Vi socialdemokrater delar inte alltid IMF:s slutsatser, men detta ska föra fram i det löpande arbetet och inte när vi beslutar om kapital eller vilka länder som vi ska kunna låna ut till.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande och avslag på motionerna.IMF har ju en relativt lång historia; den går . Alla vet vad som hände efter . Man behövde en samverkan mellan länder för att hjälpa varandra. Som jag förstår det tog IMF fart i samband med flygbron till i början av 50-talet.Det finns de som har haft kritiska synpunkter på IMF för att man inte har haft någon insyn i de avtal som har skrivits, som till exempel när man skrev avtal med och . Visserligen löste sig frågorna bra och det gick bra för länderna, men insynen var inte total.Jag var själv med i finansutskottet under finanskrisen när vi tog beslut om 6 miljarder till och 6 miljarder till . utnyttjade de 6 miljarderna. Vi har sett att är ett av de länder som har klarat sig bäst ur krisen. utnyttjade inte ens sina 6 miljarder utan klarade sig ur krisen ändå. Det kan ha historiska skäl. Man var van att leva under något snålare förhållanden.Under årens lopp har avtalen blivit betydligt öppnare och insynen har blivit betydligt bättre. Det problem som fanns tidigare finns inte kvar. har man ständigt tittat över organisationsformen. har som medlemsland en bra insyn med den representant vi har i styrelsen som representerar vår del av , de baltiska länderna och några länder till.I de handlingar som vi har fått ut om finansutskottets förslag är det fascinerande att läsa vilka länder som har tillkommit och satsat pengar i den här verksamheten. Det är , , , , , , , , , och . Många av dem är väldigt nya länder, men de har sin ekonomi i balans, och de har skött sin ekonomi på ett bättre sätt än några av länderna i södra någon vecka sedan diskuterade vi en annan typ av IMF-lån. Då hade synpunkten att det ställdes för höga krav när det gäller att låna ut pengar till länder. har man en annan infallsvinkel, nämligen att man inte har kontroll på vilken risk det är och att det är ett hot för skattebetalarna. Om man inte litar på , vem ska man då lita på? Det måste ju vara den klokaste källan vi har i de här frågorna. De skulle aldrig ta fram ett sådant här förslag om det inte var väl underbyggt. anser att man ställer upp för tuffa villkor för de länder som ska få tillgång till pengarna. Jag tycker att bilden är ganska tydlig i våra nyhetsrapporter att det är viktigt att man ställer höga krav. Även vi ställer oss bakom utskottsmajoritetens förslag till beslut i det här ärendet.Det är ett ärende som i grund och botten handlar om den djupa eurokris som har drabbat med full kraft. Vi börjar se effekterna av den även i . Det är alltid med sorg i hjärtat jag talar om eurokrisen. Det är en väldigt bekymmersam situation som har uppstått. Det är bekymmersamt också eftersom det redan innan man startade med samarbetet fanns många varnande tecken om att det inte var någon särskilt bra idé och att man skulle orsaka många problem genom att gå in i ett eurosamarbete.Vi stod på den sida som sade att det inte var någon bra idé att slå ihop länders ekonomier när de är så olika inom . Att ha samma ränta i ett land som är på väg mot en överhettning i ekonomin som i ett land som slåss med en dåligt fungerande ekonomi och lågkonjunktur är en genuint dålig idé. Det har vi sagt , och det säger vi . har tiden kommit i kapp och vi har sett konsekvenserna av vad det innebar att bygga upp ett system med samma räntesats i länder som inte är kompatibla med varandra ekonomiskt.Det är uppenbart att det var politiska motiv snarare än ekonomiskt rationella motiv som låg bakom att man byggde upp hela eurosamarbetet. De politiska motiven har fått ett högt pris.Frågan är då vad som är vår slutsats. Även om vi var med och varnade för att detta skulle bli konsekvensen av eurosamarbetet, och vi nu kan säga att det som vi förvarnade om stämde, kan vi inte säga att vi därmed är fria från ansvar att hitta lösningar på den svåra eurokrisen. Tvärtom har vi, likaväl som alla andra folkvalda politiker runt om i , ett ansvar för att på bästa sätt försöka lösa den kris och de problem som har uppstått. Vi tycker att det mest solidariska i detta fall ändå är att hjälpa folken ute i de krisdrabbade länderna i ur den ekonomiska knipa som de nu har hamnat i. Genom att ge ett sådant lån från till , som i sin tur sedan kan hjälpa till med att lösa de ekonomiska problem som finns i eurozonen, gör vi det mindre smärtsamt för de europeiska folken att gå igenom den sanering av ekonomin som de behöver göra. På samma sätt resonerade vi när beslutade att låna ut pengar till för att lösa deras ekonomiska kris. Vi tycker att det är rimligt att göra det nu igen. behöver en väg ut ur krisen där man också kan göra stora investeringar. Vi tror inte att den mycket budgetrestriktiva linje som har varit regeringens lösning fungerar som enda recept. Vi tror att man också måste se till att det finns kapital som gör att man kan göra investeringar som gör att ekonomi kommer i gång igen. Från de gröna partierna runt om i ser vi att det behövs en omställning av hela det europeiska samhället. Vi behöver göra det som vi kallar för en green new deal, ett nytt ekonomiskt system med gröna förtecken. Då behövs det också resurser för att kunna göra investeringar. Det är det som vi bland annat genom detta beslut försöker se till att det kommer fram. Det handlar om att göra investeringar i ny energiproduktion i som är förnybar. Det handlar om att göra investeringar i effektivisering av energi- och resursanvändningen. Det handlar om att göra stora investeringar i ett järnvägssystem som går på knäna. Då behövs det resurser, och därför ställer vi oss bakom detta förslag från . Det har under dagens debatt kommit fram en del kritik mot och mot den restriktivitet som de har haft och de motkrav som har ställts på de länder som får lån. Vi kan i mångt och mycket dela denna kritik. Det har funnits problem med hur IMF har sett på ländernas ekonomiska ansvarstagande. Men vi hör nu nya tongångar även från . På talade , som är chef, om att åtstramningar faktiskt inte är hela lösningen utan att man behöver se till att sparivern i dessa länder inte blir för stor utan att det också finns möjligheter för dem att investera sig ur krisen, ungefär som gjorde under den djupa krisen . Vi tror alltså att det finns möjligheter för IMF att ge dessa lån och göra det på ett sätt som inte innebär en onödigt åtstramande politik för de europeiska länderna utan att de i stället kan röra sig bort från den djupa ekonomiska krisen genom gröna investeringar. Låt mig börja med en reflexion med anledning av det som Per sade om att eurokrisen har drabbat . Jag skulle vilja säga att det är en skuldkris. Det är inte euron som nödvändigtvis är den utlösande orsaken, utan det är den inhemska politiken i olika länder som har medgett eller medfört ökad skuld. Det finns länder i euroområdet som har stora skuldproblem - , och naturligtvis . Men det finns också länder utanför euroområdet - , och - som har stora skuldproblem. Det finns länder inom euroområdet som inte har skuldproblem. är det mest närliggande exemplet, men det gäller även , och . Problemet handlar alltså inte om länder med eller utan euron utan om länder med eller utan skuld, och skulden beror på en vårdslös inhemsk ekonomisk politik. Det för mig över till några av motionärerna som är emot detta förslag. Den som är satt i skuld är inte fri, sade med en närmast biblisk formulering. I talar man mycket om synd och skuld, och synd och skuld hänger ihop. Men och vill här bryta detta samband mellan synd och skuld som är bibliskt per årgång, så gammalt. Man ska kunna vara satt i skuld och vara fri och få låna utan villkor, och låntagande länder ska kunna synda. Detta reser en hel del intressanta filosofiska spörsmål om synd och skuld, som jag dock inte ska ta upp alltför mycket här, men naturligtvis också om lättsinne, ansvarslöshet och historielöshet. Om man tänker sig att man skulle låna ut utan villkor, blir den praktiska konsekvensen att det inte kommer att finnas några som lånar ut. Det finns inga långivare. Då skulle länder stå utan lånemöjligheter. Då blir konsekvensen att och tycker att det är okej. Jag tillåter mig dock att tvivla på att det är bra eller önskvärt med ett sådant minskat handlingsutrymme för ett land. sade att han ville att de åtgärder som man beslutar om ska vara beslutade i demokratiska val. Han invände mot hur dessa åtgärder vidtas. sade: I demokratiska val ska folket ta ställning. Men förlåt, det är precis det som man har gjort i . Där hade man ett val. Man fick den majoritet som styr. Men på låter det som att det var något felaktigt. Men tvärtom är kriterierna för dessa åtgärder där helt uppfyllda. Samma sak gäller . Där valde man en majoritetsregering som driver denna politik. Man kan också fråga sig: Om man inte skulle låna, är det bra eller dåligt för vanligt folk i eller i ? Jag kan inte förstå annat än att situationen skulle bli ännu sämre. Den sociala hänsynen, de fackliga rättigheterna och jämställdheten, som talar om, skulle få mer stryk om dessa länder inte fick möjlighet att låna. Sedan är det naturligtvis så att man kan avstå från dessa villkor på ett mycket enkelt sätt, nämligen genom att aldrig ta upp lån och att aldrig söka lån. Vi kan jämföra och , som har berörts här tidigare. fick dessa villkor för att få sitt lån. IMF mildrade villkoren ur social synpunkt. däremot valde, efter att ha konfronterat herrarna och damerna från IMF, att inte ta något lån från IMF utan sköta detta själva. De ville inte ha dessa villkor. Båda länderna har rett upp sin situation med olika metoder. Men vill man inte ha utländska villkor, eller villkor från långivare i största allmänhet, har man valfrihet och tar inte upp lånen.Fru talman! Avslutningsvis tycker jag att den linje som bör föra är den som har framförts från och , nämligen att vår uppgift i denna situation, om andra länder - folkvalda demokratier - begär stöd och solidaritet, naturligtvis är att ställa upp efter måttet av vår förmåga. Det finns naturligtvis också ett försäkringsargument i detta sammanhang, nämligen att vi för tid och evighet inte kommer att vara säkra på att inte behöva låna och få hjälp. Det är min och majoritetens hållning. har ett antal länder råkat in i problem. Det är i första hand europeiska länder. IMF är ett ombud, är ett ombud och ECB är ett ombud som ställer olika typer av villkor. Vi kan inte sitta här hemma och överpröva de överenskommelser som har träffats och den politik som har förts i dessa länder med demokratiskt valda regeringar med majoritet i sina parlament, utan vi stöder dessa länder i deras ansträngningar att återgå till en normal ekonomisk situation. Ett inslag i detta är att saga ja till detta IMF-lån.