bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — I enlighet med förslagen och bedömningarna i propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) infördes studieavgifter för studenter som inte är medborgare i länder inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , s.k. tredjelandsstudenter. infördes även en anmälningsavgift för sökande från tredjeland. Till följd av de införda anmälnings- och studieavgifterna minskade antalet internationella sökande från totalt 151 800 sökande till 28 700 . Det totala antalet nya inresande studenter minskade från 22 100 till 14 700 . Så gott som hela minskningen beror på att antalet fritt inresande studenter från länder utanför EES och och som ska betala studieavgifter har minskat. visar i en uppföljning av avgiftsreformen (Avgiftsreformen lärosätenas första erfarenheter, 2011:17 R) att knappt 1 350 av de totalt 4 600 avgiftsskyldiga antagna började studera vid ett lärosäte i . Av de registrerade studenterna hade någon form av svenskt stipendium. Anslag och bemyndiganden för gemensamma ändamål När det gäller anslaget 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning, som regeringen föreslår ska anvisas , finns ett förslag från som innebär en högre anslagsnivå. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för de tre övriga anslagen. 4:1 Internationella program m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:1 Internationella program m.m. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Därmed bifalls propositionen. Anslaget är nytt och används för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter och internationella program för främjande av internationellt samarbete m.m. som administreras av Universitets- och högskolerådet. Regeringen föreslår att under anslaget 4:1 Internationella program m.m. för anvisar . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som innebär åtaganden för kommande budgetår. Ingående åtagande 2013 överförs från bemyndigande avseende anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer. Därmed bifalls propositionen. Anslaget avser kostnader kopplade till medlemskap i och de Unescokonventioner som har ratificerat. Anslaget används till största delen för medlemsavgift till , som utbetalas i euro och US-dollar. Vidare används anslaget för medlemsavgifter till konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål (ICCROM), de avgifter och bidrag som är kopplade till konventionen om det immateriella kulturarvet och konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar samt kostnader för övriga Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att under anslaget 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer för anvisar . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:3 Kostnader för Svenska Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska . Därmed bifalls propositionen. Anslaget avser kostnader för Svenska samt bevakning och genomförande av verksamhet. Varje medlemsland ska enligt konstitution ha en nationalkommission. Denna ska utgöra en länk mellan landets regering och . I utgörs nationalkommissionen av Svenska . Svenska arbete baseras på den svenska Unescostrategin, som i sin tur utgör grunden för hela det svenska engagemanget i . Regeringen föreslår att under anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för anvisar . Anslaget föreslås öka med till följd av att ansvaret för samordning av överförs till från Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslagets ändamål är att finansiera utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning. Anslaget används även för övergripande statistik inom utbildningsområdet. Vidare finansieras inom anslaget de årliga kostnaderna för indikatorprogram . Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Under innevarande budgetår har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och indikatorprojekt . Vidare har medel avsatts för utveckling av distansutbildning i samiska språk samt för svenskt deltagande i den femte omgången av en internationell jämförande undersökning om studenters levnadsvillkor (Eurostudent). Genom särskilda regeringsbeslut har medel fördelats till Baltic 21-sekretariatet. Medlen utgör en delfinansiering av bidrag till sekretariatet. Regeringen föreslår att under anslaget 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning för anvisar . För att få en samlad hantering av bidraget till Baltic 21-sekretariatet föreslår regeringen att förs över 2013 till utgiftsområde 5 anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer och beräknar att detsamma bör gälla . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del att resurserna till anslaget ökar med utöver regeringens förslag. Syftet är att långsiktigt stärka svensk forskning, och föreslår därför en förstärkning av forskningsanknytningen i grundutbildningen. Motsvarande förslag förs fram i kommittémotion 2012/13:Ub2 av m.fl. (MP) yrkande 2 där det också förtydligas att en strategi för bl.a. stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen bör tas fram under regeringens ledning tillsammans med lärosäten och berörda arbetstagarorganisationer. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att en nära koppling mellan forskning och utbildning är av central betydelse för utbildningens kvalitet. Utskottet har bl.a. vid /08 anfört att ökade resurser för forskning och forskarutbildning indirekt påverkar högskoleutbildningen genom möjligheter till en förstärkt forskningsanknytning (bet. 2007/08:UbU9 s. 21). Vid samma påpekade utskottet vad gällde resurser för forskningsanknytning att budgetpropositionen innehöll betydande tillskott av medel för forskning och forskarutbildning (bet. 2007/08:UbU1 s. 38). Utskottet kan konstatera att universitet och högskolor har fått ett betydande resurstillskott sedan utskottets tidigare uttalanden. De direkta anslagen för forskning och forskarutbildning har ökat med i enlighet med vad som aviserades i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50). I budgetpropositionen föreslår regeringen dessutom att de statliga anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ökar med 2013. Sedan början av den förra mandatperioden har även anslagen för grundutbildning ökat kraftigt inom vissa områden. Både 2007 och 2008 gjordes satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Dessa satsningar har fortsatt under innevarande mandatperiod. I enlighet med vad som har aviserats i tidigare budgetpropositioner och vad som föreslås i budgetpropositionen förstärks humaniora och samhällsvetenskap med totalt . Detta innebär att ersättningsbeloppet för helårsstudenter inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi har ökat med . Utskottet vill därutöver framhålla att regeringen i den förra forsknings- och innovationspropositionen bedömde att alla universitet och högskolor som omfattades av den nya modell för tilldelning av resurser som presenterades i propositionen initialt skulle tillföras en basresurs. Denna skulle enligt regeringens bedömning vara direkt relaterad till den volym ett lärosäte har på utbildning på grundnivå och avancerad nivå och omfatta per helårsstudent. Syftet var att skapa förutsättningar för ett lärosäte att såväl koppla forskningsresurser till utbildningen som avsätta resurser för att skapa tydliga forskningsprofiler. Utskottet konstaterar också att den kvalitetsbaserade resurstilldelningen som föreslås omfatta skapar incitament för ytterligare förstärkt kvalitet, där forskningsanknytning är en viktig aspekt. Sammantaget drar utskottet slutsatsen att regeringens strävan mot att långsiktigt förbättra kvaliteten i den svenska högskolan har skapat mycket goda förutsättningar för att också stärka kopplingen mellan utbildning och forskning. Enligt utskottets mening är därmed det behov av forskningsanknytning som framhålls i motionerna redan tillgodosett. Vad gäller frågan om en strategi vill utskottet avslutningsvis betona att och regeringen genom bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) har angett de grundläggande kraven på och målsättningarna med högskoleutbildning. Universitet och högskolor ansvarar själva för utbildningens innehåll och utformning inom ramen för dessa bestämmelser och därmed för att göra bedömningen av hur anknytningen till forskning i utbildningarna ska säkerställas. Mot bakgrund av vad som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub2 (MP) yrkande 2 och 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del. 10 Utskottets sammanfattande ställningstagande till förslagen för Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen i enlighet med regeringens förslag och beslutar också i enlighet med regeringens övriga förslag om bemyndiganden m.m. avslår motionsyrkanden om andra anslagsnivåer. Därmed bifalls propositionen. Jämför särskilda yttranden 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen har föreslagit 104 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (punkt 21 i propositionen). Förslaget återfinns i bilaga 2 i detta betänkande. Vidare har regeringen föreslagit bemyndiganden m.m. i punkterna 820 i propositionen. Förslagen återfinns i bilaga 1 i detta betänkande. Socialdemokraterna, har i sina respektive motioner för vissa anslag och bemyndiganden föreslagit alternativ till regeringens förslag. Vidare har också enskilda motioner med förslag som påverkar statsbudgeten redovisats ovan. En sammanställning av oppositionspartiernas förslag till anslag för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 2 i detta betänkande. Utskottet har ovan i avsnitt 5 Barn- och ungdomsutbildning, 6 Vuxenutbildning, 7 Universitet och högskolor, 8 Forskning och 9 Gemensamma ändamål redogjort för innehållet i propositionen och motionerna. Utskottet har också tagit ställning till yrkandena och i samtliga fall tillstyrkt regeringens förslag och avstyrkt motionerna. Som framgår av punkt 4 i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet således punkterna 821 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag som alltså överensstämmer med regeringens förslag för inom utgiftsområde 16 återfinns i betänkandets bilaga 3. 11 Skrivelse 2011/12:170 om att styra självständiga lärosäten Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden och lägger skrivelse 2011/12:170 till handlingarna. Jämför reservationerna 2 (S), 3 (S), 4 (MP) och 5 (S, MP). överlämnade granskningsrapporten styra självständiga lärosäten (RiR 2012:4) till . överlämnade därefter granskningsrapporten till regeringen. Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2011/12:170 om att styra självständiga lärosäten till . genomför effektivitetsrevision främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier som omfattar områden eller teman där identifierat väsentliga frågeställningar. Slutsatserna av granskningarna redovisas i normalfallet i en slutrapport. Den aktuella rapporten är slutrapport inom granskningsstrategin Statens roll i utbildningssystemet. Inom denna strategi har genomfört tio granskningar . Utskottet behandlade under /12 tre granskningsrapporter som ingår i strategin: Använder lärosätena resurserna effektivt? (RiR 2011:2, bet. 2011/12:UbU4), Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3, bet. 2011/12:UbU5) och Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning (RiR 2011:21, bet. 2011/12:UbU8). De sju första granskningsrapporterna inom strategin behandlades enligt den tidigare ordningen för hantering av effektivitetsgranskningar. Under /10 behandlades fyra rapporter: Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet (RiR 2009:10, bet. 2009/10:SoU5), Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser (RiR 2009:28, bet. 2009/10:UbU20), Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd (RiR 2009:29, bet. 2009/10:UbU20) och Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning (RiR 2010:4, bet. 2009/10:UbU24). Under /09 behandlades två rapporter: Hög kvalitet i högre utbildning (RiR 2008:19, bet. 2008/09:UbU15) och Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten, (RiR 2008:22, bet. 2008/09:UbU19). Granskningen i rapporten i högskolans grundutbildning (RiR 2009:25) rörde tre statliga lärosäten och riktade endast rekommendationer till lärosätena och inte till regeringen. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av styra självständiga lärosäten (RiR 2012:4). Regeringen konstaterar att resurstilldelningssystemets princip, att tilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå baseras på studenternas efterfrågan, i grunden fungerar bra och bör behållas. Vidare anser regeringen att systemet varken premierar eller hindrar profilering och koncentration. Att systemet i stort fungerar väl hindrar dock inte att det kan behöva förändras i vissa delar. Regeringen instämmer därför i iakttagelse att det kan finnas behov av vissa ytterligare justeringar av resurstilldelningssystemet utöver de justeringar som redan har genomförts. Regeringen avser också att ge den nya myndigheten inom utbildningsområdet, , som en av sina huvuduppgifter att granska effektiviteten i resursanvändningen i högskolan på ett systematiskt sätt. Universitet och högskolor ansvarar enligt högskolelagen (1992:1434) för att utbildningarna inom högskolan vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Det är därför enligt regeringens mening av stor vikt att universitet och högskolor kontinuerligt analyserar hur den vetenskapliga grunden säkerställs i respektive utbildning. Regeringen avser att återkomma i frågan om finansiering av forskning och utbildning på forskarnivå i den kommande forsknings- och innovationspropositionen som är planerad . Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub1 av m.fl. yrkande 1 att regeringen ska överväga hur en god forskningsanknytning för grundutbildningen kan säkras. granskning visar, enligt motionen, att en del mindre lärosäten har begränsat utrymme för att forskningsanknyta grundutbildningen. I samma kommittémotion yrkande 2, i kommittémotion 2012/13:Ub6 yrkande 9 samt i kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås att regeringen ska initiera en parlamentarisk översyn av det svenska högskolelandskapet. Motionärerna menar att det inte räcker att staten enbart satsar på att skapa en handfull elitinstitutioner, utan behöver såväl breda universitet som profilerade högskolor. De nya universiteten och högskolorna har dessutom stor betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet och samhället. Ett nationellt grepp behöver därför tas på lärosätenas möjliga profilering, utveckling och olika uppdrag i högskolelandskapet i syfte att stärka den högre utbildningen i och effektivisera resursanvändningen. anför i kommittémotion 2012/13:Ub2 av m.fl. yrkande 3 att systemet för fördelning av forskningsresurser bör vila på objektiva grunder för en väl fungerande forskning och forskningsmiljöer. vill se ett forskningsfinansieringssystem som främjar såväl en fri och oberoende forskning som samhällets utveckling. Det kräver att forskningsfinansieringen baseras på objektiva, tydliga och förutsebara kriterier, vilket inte är fallet enligt . I samma kommittémotion yrkande 4 föreslår att ett nytt kvalitetsmätningssystem ska tas fram för den högre utbildningen i . Dagens system är enligt motionen undermåligt och bör ersättas, lämpligen med utgångspunkt i det system som tog fram tidigare. Utskottet delar regeringens uppfattning i skrivelse 2011/12:170 att det behövs en analys av hur en god forskningsanknytning av grundutbildningen kan säkras, men att en sådan analys främst bör göras av universitet och högskolor. och regeringen har genom bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) angett de grundläggande kraven på och målsättningarna med högskoleutbildning. Universitet och högskolor ansvarar själva för utbildningarnas innehåll och utformning inom ramen för dessa bestämmelser och därmed för att göra bedömningen av hur anknytningen till forskning i utbildningarna ska säkerställas. och högskolor själva bestämmer över hur deras verksamhet ska genomföras är en viktig utgångspunkt. I begreppet forskningsanknytning kan bl.a. ligga att forskare undervisar i grundutbildningen, att innehållet i undervisningen (t.ex. litteratur och föreläsningar) är forskningsanknutet, valet av undervisningsform (t.ex. seminarier) samt studenternas förhållningssätt. Lärosätenas uppdrag är att med tillgängliga resurser bedriva utbildning och forskning av hög kvalitet. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att universitet och högskolor, utom de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan, har garanterats en basresurs om per helårsstudent för att bl.a. koppla forskningsresurser till grundutbildningen. Dessutom har lärosätena fått ett betydande resurstillskott . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub1 (S) yrkande 1. Utskottet vill understryka att utbildning och forskning av hög kvalitet kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör, enligt utskottets mening, finnas på många platser i landet för att underlätta för fler att studera. Studenternas efterfrågan på utbildning vid olika lärosäten har varit en uttalat viktig faktor vid regeringens förslag till fördelning av nya platser i högskolan. Utskottet delar också regeringens uppfattning i skrivelse 2011/12:170 att dimensioneringen av utbildningarna ska styras av studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Mot denna bakgrund bör förändringar i högskolelandskapet enligt utskottet bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet, som t.ex. samgåendet mellan Högskolan på och och initiativet om ett samgående från tre konstnärliga högskolor i (prop. 2012/13:1, utg.omr. 16, s. 8485). Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub1 (S) yrkande 2, motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 9 samt motion 2012/13:Ub496 (S) yrkande 2. Finansiering av forskning och utbildning på forskarnivå I de regelbundet återkommande forsknings- och innovationspropositionerna lämnar regeringen bedömningar i fråga om utformningen och storleken på anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå till universitet och högskolor. I de årliga budgetpropositionerna anvisas de medel som föreslås för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen lämnade en forsknings- och innovationsproposition till och behandlar i den frågan om finansieringen av forskning och utbildning på forskarnivå (prop. 2012/13:30). Utskottet kommer därför att ha anledning att återkomma till frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub2 (MP) yrkande 3. Nytt kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning presenterade regeringen ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning i proposition 2009/10:139 Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen. beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). fick i uppdrag att med utgångspunkt i den bilaga som bifogades uppdraget och propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139) utveckla och ta fram ett system för kvalitetsutvärdering av utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Utvärderingarna görs i fyraårscykler. Den första cykeln genomförs 20112014 och är indelad i sex utvärderingsomgångar. Utskottet konstaterar att kvalitetsutvärderingssystemet har införts och vill framhålla vikten av att reformens grundprinciper ligger fast. Eventuella kompletteringar eller justeringar av systemet kan i viss utsträckning göras inom ramen för den ansvariga myndighetens uppdrag. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub2 (MP) yrkande 4. Skrivelse 2011/12:170 Utskottet har med intresse tagit del av regeringens skrivelse 2011/12:170 med anledning av inom granskningsstrategin Statens roll i utbildningssystemet. Utskottet välkomnar att universitets- och högskolesektorn följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit åtgärder med anledning av iakttagelser inom ramen för granskningsstrategin. Utskottet kan också konstatera att granskningar har bidragit till att viktiga frågor diskuterats i sektorn. Vid behandlingen av tidigare granskningsrapporter inom strategin har utskottet bl.a. uttalat att den högre utbildning och forskning som bedrivs vid de svenska lärosätena är en differentierad och mångfasetterad verksamhet där lärosäten har olika uppgifter och förutsättningar, vilket enligt utskottet kräver en differentierad uppföljning för en allsidig belysning av högskolans verksamhet. Utskottet vill betona att en differentierad uppföljning av en mångfasetterad verksamhet ställer särskilda krav på de metoder som används och de slutsatser som kan dras. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utbildningspolitiska mål, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub498 av m.fl. (S) yrkande 2. är det en lägre andel av eleverna i som når målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk och som är behöriga att komma in på gymnasieskolans nationella program. Det är nu så många som av eleverna som inte är behöriga att gå vidare till gymnasieskolan. Socialdemokraternas mål är att alla elever ska nå målen i . Som ett mål på vägen vill partiet till 2020 halvera andelen elever i som inte är behöriga att påbörja ett av gymnasieskolans nationella program från till .