bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Efter urval 1 får du antagningsbesked 1. I urval 2 prövas du i enlighet med hur du har svarat på det första antagningsbeskedet. Om du antas till en utbildning i det andra urvalet, stryks du från alla lägre prioriterade alternativ, även om du antogs till något av dem i det första urvalet. Efter urval 2 får du antagningsbesked 2.] Detta motsvarar en ökning av poängmedelsnittet . ökade medelvärdet för antagningspoängen, vilket visar medelvärdet över alla utbildningar av den lägsta poäng som krävdes för at komma in på ett lärarprogram, från 9,75 till 12,33. Som framgår av tabellen varierar antagningspoängens minimum och maximum avsevärt för alla åren. I princip minskar medelbetygen något mellan den första och den andra urvalsomgången.17[ Data från urval 2 innehåller de personer som tackat ja till en plats i urval 1 samt de ytterligare personer som erbjudits plats i urval 2. De personer som tackat nej till ett platserbjudande (eller inte svarat på erbjudandet) i urval 1 finns inte med i data från urval 2. Detta innebär att det i data från urval 2 finns med personer från urval 1.] Betygsspannet för de personer som antogs till någon av lärarutbildningarna vid det andra urvalet varierade kraftigt, från 9,19 till 21,05 poäng. Den maximala betygspoäng som går att uppnå är 22,5 poäng. Reglerna ändrades fr.o.m. antagningen till . var högsta möjliga jämförelsetal 20. Tabell 3 Medelpoäng betyg och genomsnittlig antagningspoäng för studerande vid lärarprogram * Poäng Medel avser medelvärdet av meritvärden för de studenter som antas till lärarutbildningsprogram. ** Antagningspoäng: Medelvärdet för antagningspoäng är ett medelvärde över alla utbildningar av den lägsta poäng som krävdes för att komma in. Detta medelvärde måste vara lägre eller lika med medelvärdet för studenternas meritvärden. Källa: Statistik från VHS. Medelbetygen för dem som antogs vid det andra urvalet vid alla övriga program, dvs. förutom lärarprogrammen, ökade från 16,37 poäng till 18,43 poäng. Detta motsvarar en ökning av poängmedelsnittet , dvs. något mer än motsvarande siffra för lärarprogrammen. Det framgår av siffrorna ovan att det sett som ett genomsnitt krävdes högre medelbetyg för att antas vid andra program än lärarutbildningar. Det bör emellertid poängteras att det till utbildningsprogram där det krävdes maximal poäng eller mycket hög poäng för att antas vanligtvis antas betydligt färre sökande än till t.ex. lärarprogrammen. Det förekommer dessutom av olika skäl att ett lärosäte från till ett annat antar fler eller färre sökande, vilket med ett oförändrat antal sökande påverkar antalet sökande per antagen. Söktryck ger således inte alltid en fullständig bild av hur populär en viss utbildning är. Av statistik från och som avser antagningen till framgår t.ex. att det fanns 2,5 gånger fler sökande till yrkesexamensprogram inom undervisningsområdet än till läkarprogrammet, men att de förstnämnda konkurrerade om drygt 12 gånger fler platser.18[ och , Universitet och högskolor: Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå , UF 46 , 2011.] Tabell 4 Medelpoängbetyg och genomsnittlig antagningspoäng för studerande vid alla program utom lärarprogram 20082012 Källa: Statistik från VHS. I tabell 5 redovisas antagningsstatistiken för ytterligare fyra utbildningsprogram. Statistiken redovisas för att underlätta jämförelsen mellan individuella utbildningsprogram. Det bör poängteras att de redovisade utbildningarna endast är exempel på utbildningar som kan jämföras med lärarutbildning, även om framför allt civilekonom- och sjuksköterskeprogrammen likaväl som lärarprogrammet har ett stort antal studenter. Som framkom ovan ökade antagningspoängen (medelbetygen) för lärarprogrammen med mellan och . Motsvarande siffror för civilekonomer var , civilingenjörer med maskininriktning , sjuksköterska och socionom . Medelbetygen hos de antagna var genomgående lägst för lärarutbildningen . Det har krävts lägst betyg för att antas till lärarutbildningen jämfört med de fyra övriga programmen ht 2008ht 2012. Tabell 5 Antagningsstatistik för fem olika utbildningsprogram 20082012 Källa: Statistik från VHS. Antal examinerade inom pedagogik och lärarutbildning I tabell 6 redovisas antal examina inom pedagogik och lärarutbildning för läsåren 2006/072010/11. Det totala antalet examina har ökat från ca 10 700 till 13 200 mellan åren 2006/07 och 2010/11, vilket motsvarar en ökning . Mer specifikt har antalet lärarexamina ökat från knappt 9 000 till lite över 11 000 . Detta motsvarar en ökning på . En trolig förklaring till den kraftiga ökningen av antalet examinerade mellan läsåren 2009/10 och 2010/11 är, enligt , kravet på lärarlegitimation för att kunna arbeta som lärare och förskollärare. Kravet innebär sannolikt att en större andel av studenterna valde att ta ut sin examen än . Därtill har yrkesverksamma personer som inte har tagit ut examen valt att göra detta.19[ , , Rapport 2012:10 R.] 4.3 Lärares ämneskompetens och undervisningsämnen I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla registret över pedagogisk personal. Uppdraget lyder på följande sätt: ska utveckla registret över pedagogisk personal (lärarregistret) med syfte att få ett mer detaljerat underlag för prognoser när det gäller tillgång och behov av förskollärare och lärare fördelat på olika verksamhets- och skolformer, årskurser (i obligatoriska skolformer) samt undervisningsämnen. Målsättningen ska vara att kunna följa hur stor del av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet samt att lärarregistret i högre utsträckning ska kunna utgöra ett underlag för dimensioneringen av förskollärar- och lärarutbildningarnas olika inriktningar. Utvecklingsarbetet ska också ha till syfte att öka registrets användbarhet för forskning om skolan och elevers resultat. Den regionala aspekten ska också beaktas i utvecklingsarbetet. Av årsredovisningen ska framgå hur registret har utvecklats så att andelen undervisning som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet kan följas och från vilken tidpunkt den nya statistiken kommer att finnas tillgänglig. Statistiken ska redovisas på skol-, huvudmanna- och riksnivå.20[ Regleringsbrev för avseende , U2012/3126/S.] I årsredovisningen skriver att föreskriften om uppgiftsinsamling av lärarnas undervisningsämnen har kompletterats inför insamlingen /12. Preliminära uppgifter från SCB visar att av grundskolorna och av gymnasieskolorna har rapporterat uppgifter om lärarnas undervisningsämnen. Totalt har undervisningsämne rapporterats för 103 220 lärare, dvs. ca 8 av 10 lärare i grund- och gymnasieskolan. har beställt en registerbearbetning av SCB där registret över pedagogisk personal kompletteras med uppgifter om ämnesspecifik utbildning baserat på registren över examina, avklarade poäng, befolkningens utbildning respektive kursdeltagare i lärarfortbildning. En hantering av utbildningsdokumentationen motsvarande den som görs vid handläggningen av legitimationsärendena är nödvändig för att få en korrekt bild av varje lärares ämneskompetens. En registerbearbetning förutsätter att det är möjligt att göra generella antaganden när data ska kodas och grupperas.21[ årsredovisning 2011.] Statistiken som baseras på det bearbetade registret kommer därmed att ge en indikation på överensstämmelsen mellan lärarnas undervisningsämne och ämneskompetens. Arbetet fortskrider enligt plan och kommer att återrapporteras i kommande årsredovisning.22[ , telefonsamtal .] Tabell 6 Examina inom pedagogik och lärarutbildning läsåren 2006/072010/11 Källa: och , Universitet och högskolor: Studenter och examina på grundnivå och avancerad nivå 2010/2011 (UF 20 ). 4.4 Praktikskolor23[ Material från , diarienummer RDF-5.2.4-467-2012/13.] Till skillnad från vårdutbildningarna där praktiken görs upp mellan landsting och utbildningen, dvs. högskolan, och ersättning till klinikerna, dvs. handledarna, är fastställd görs motsvarande överenskommelser för lärarstudenterna genom avtal mellan kommun och skola med olika ersättningsprinciper. menar att det verkar vara önskvärt att praktik, dvs. verksamhetsförlagd utbildning (VFU), kan genomföras geografiskt nära. Flera kommuner har dock inte alla skolformer och måste samarbeta med varandra. Där lärarutbildningen bedrivs i distansform finns avtal med upp till drygt 100 kommuner. Ersättningen till skolornas handledare varierar. Högskoleutbildningarna erbjuder utbildning för skollärarna, dvs. handledarna, men det är verksamhetschef, dvs. rektorn, som bestämmer vem som ska få i uppdrag att handleda kommande lärarstudenter. Detta innebär att inte alla handledare är utbildade för uppgiften. utvärdering /05 visade att alltför många studenter fick felaktiga VFU-placeringar, t.ex. placerades blivande gymnasielärare i förskolan.24[ , Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor Del 1: Reformuppföljning och kvalitetsbedömning, Del 2: Lärosätesbeskrivningar och bedömningar, Del 3: Särskilda studier, 2005.] Utvärderingen 2008 av den verksamhetsförlagda utbildningen visade en kraftig förbättring i detta avseende.25[ , Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen, Rapport 2008:8 R.] Problemets dignitet förefaller emellertid variera mellan olika utbildningsinriktningar: Det är naturligtvis viktigt att studenterna får placeringar som är relevanta för den inriktning de följer. För studenter med inriktning mot förskolan och tidiga år har detta varit tämligen lätt att lösa, medan det på vissa orter fortfarande förekommer problem för studenter med inriktning mot senare år och gymnasiet. Vid ett flertal lärosäten har man utvecklat databaser över behov av och tillgång till platser för att lättare kunna planera matchningen. Databaserna har underlättat arbetet för berörda studenter och samordnare avsevärt.26[ Ibid. s. Ett annat problem som uppmärksammas i utvärderingen /08 är att det förefaller diskutabelt huruvida studenter får VFU i den omfattning som krävs vid enstaka lärosäten. Ett kvarstående problem är det faktum att uppgifter med övningsundervisning från den examinerande läraren vid högskolan ibland kan vara tämligen okänsliga för den kontext som verksamheten utgör, dvs. uppgifterna är inte relevanta för den undervisning som studenten ska följa inom ramen för sin VFU. Avtalen med skolorna omfattade i huvudsak de kommunala skolorna. Detta förhållande gäller även i de geografiska områden där friskolor är en viktig aktör. Uppföljningen visar dessutom att många av de blivande lärarna, inte minst i storstäderna, i praktiken aldrig genomgår VFU i skolor med en hög andel elever med utländsk bakgrund. I utredningen hållbar lärarutbildning tog utredaren upp frågan om speciella fältskolor enligt den modell som tillämpas i Finland.27[ SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning.] Utredaren pekade på problem för kommuner som inte har alla skolformer eller för högskolor som bedriver omfattande distansutbildning där studenterna vill genomföra VFU i sin hemkommun. Därtill poängterades i utredningen de stora krav som är förbundna med speciella fältskolor. Fältskolorna är särskilt utvalda och lärarna är särskilt utbildade för att handleda och får därtill kontinuerlig fortbildning. Därtill betonas att lärarutbildningen är stabil, dvs. den har inte genomgått stora reformer , samt att ersättningen inte varierar mellan kommuner osv. deklarerade att man ville satsa på fältskolor. 4.5 Forskningsanknytning vid lärosäten med lärarutbildning () vid genomför regelbundet sammanställningar över hur forskningen inom det utbildningsvetenskapliga området utvecklas.28[ I begreppet utbildningsvetenskaplig forskning inkluderas forskning om bildning, utbildning, undervisning, fostran och lärande.] Rapporten av svensk utbildningsvetenskaplig forskning, som gjorts på uppdrag av utbildningsvetenskapliga kommitté, klarlägger i huvudsak externfinansierad forskning så som den presenteras i finansiärernas databaser.29[ , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning, rapportserie 2:2011.] Externfinansierad forskning betraktas i rapporten som en indikator på en stark forskningsmiljö då medlen har erhållits i stor konkurrens. Sammanställningen visar att sammanlagt 345 projekt och program kunde identifieras för perioden 20052010. Det totala bidragsbeloppet uppgick till ca . Bidragen beviljades av UVK (), (), ämnesråd för Humaniora och Samhällsvetenskap () och för arbetsliv och socialvetenskap (). Författarna till rapporten menar att olika kluster av forskningsmiljöer kan identifieras, samt olika profiler på den forskning som bedrivs i olika kluster.30[ Kartläggningen inkluderar inte den fakultetsfinansierade forskningen.] I rapporten har det gjorts ett urval av de sammanlagt 345 projekten där de frågor som rapporten belyser diskuteras. Kartläggningen ger en bild av vid vilka universitet och högskolor som det finns stora forskningsmiljöer inom utbildningsvetenskap och vilken inriktning dessa miljöer har. En för fältets struktur viktig åtskillnad är den mellan å ena sidan lärosäten, främst universiteten i , , och samt de mindre högskolorna, där den utbildningsvetenskapliga forskningen till övervägande del återfinns inom ämnen som pedagogik och didaktik, å andra sidan andra lärosäten där spridningen är större.31[ , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning, rapportserie 2:2011, s. I rapporten identifieras följande tyngdpunkter vad gäller olika forskningsinriktningar, enligt Utbildningsvetenskapliga kommitténs kategorier. studier av utbildningssystem, effektstudier, professioner, grupprocesser och individens lärande vid individens lärande och didaktik vid utbildningshistoria och utbildningssystem samt didaktik och värdefrågor vid utbildningshistoria, utbildningssystem och värdefrågor vid grupprocesser, individens lärande och professioner vid didaktik och utbildningssystem vid didaktik och individens lärande vid de mindre högskolorna. De s.k. äldre universiteten (, , , , och ) tilldelades mest externa medel och beviljades sammanlagt 255 av de beviljade ansökningarna, medan de yngre universiteten (, , och ) beviljades 35 ansökningar. Nästan lika många bidrag, nämligen 32 stycken, beviljades till högskolor. Som framgår av tabellen ser medelstilldelningen snarlik ut. Nedan redogörs kortfattat för inom vilka områden det bedrivs forskning med anknytning till lärarutbildningar vid ett antal olika universitet och högskolor. Störst forskningsresurser finns vid de stora lärosätena, vilket motiverar valet av de lärosäten som redovisas. Tabell 7 Fördelning mellan olika lärosätestyper * I rapporten klassificeras tekniska högskolor, konstnärliga högskolor, i , m.fl. som s.k. fackhögskolor. Källa: , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning (rapportserie 2:2011), s. 27. I tabell 8 visas medelstilldelningen mellan de olika lärosätena. Som framgår av tabellen får och störst antal bidrag. Samma två universitet får dessutom mest forskningsmedel, distanserar sig klart från . Av de yngre universiteten hade hälften av de beviljade ansökningarna och mer än hälften av de beviljade bidragen. Tabell 8 Fördelning av bidrag och summor mellan lärosätena * GU: , LiU: , LU: , SU: , UmU: , UU: . ** ÖrU: , LnU: Linnéuniversitetet, KaU: , MU: . *** KI: , LTH: , KTH: , HHT: : , KF: . **** MaH: , HiJ: , HB: , HKr: , SH: , HG: , MdH: , ESH: , GIH: Gymnastik- och , HH: , BTH: . ***** IFAU: Inst. för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFF: , KVA: Kungl. , SEI: . Källa: , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning (rapportserie 2:2011), s. 28. Den ämnesmässiga fördelningen av de beviljade projekten eller programmen visar en mycket stark koncentration till pedagogik och didaktik (186 ansökningar, ). Därefter kommer humaniora och religionsvetenskap (47 ansökningar, ). Andra ämnen som fick relativt stor forskningsfinansiering var psykologi (21 anslag, 38 miljoner), sociologi (30 anslag, ). visar den ämnesmässiga fördelningen mellan olika lärosäten. Tabell 9 visar den ämnesmässiga fördelningen när det gäller andel tilldelade medel mellan olika lärosäten. Tabell 9 Ämnesmässig fördelning mellan typ av lärosäten, andel tilldelade medel * GU: , LiU: , LU: , SU: , UmU: , ** ÖrU: . Källa: , Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning (rapportserie 2:2011), s. 37. Barndom, lärande och utbildning Kunskapsgruppen balu arbetar med pedagogiskt förnyelsearbete och kvalitetsutveckling av största programutbildning, lärarutbildning med inriktning mot förskola och förskoleklass. Syftet är att lyfta fram de yngre barnens ämnesdidaktik, barns perspektiv, deras rättigheter och möjligheter i detta förnyelsearbete. Det sker genom att driva, leda och utveckla forskning och utbildning som fördjupar kunskaperna inom dessa områden. Arbete i skolan är största forskarmiljö med fokus på det arbete som utförs i skolan. Övergripande mål är att utveckla och stödja forskningsprojekt som avser att bidra till kunskapsutveckling om lärares och andra yrkesgruppers arbete i skolan. Resultaten av forskningen ska direkt eller indirekt kunna användas såväl för att skapa bättre arbetsförutsättningar och kvalitet i skolan som för att bidra till en hållbar lärarutbildning i avsikt att medverka till läraryrkets utveckling. Learning in Science and Mathematics (Lisma) Det bedrivs forskning kring lärande och undervisning i matematik och naturvetenskap vid högskolan i . universitet33[ .] Vid centrum för utbildningsvetenskap och lärarforskning (CUL), som är en fakultetsgemensam forskarskola vid , bedrivs forskning knuten till lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. CUL verkar också för forskningsanknytning av den grundläggande lärarutbildningen. Följande åtta forskarutbildningsämnen är kopplade till CUL: estetiska uttrycksformer med inriktning mot utbildningsvetenskap humaniora med inriktning mot utbildningsvetenskap matematik/naturvetenskap, inriktning utbildningsvetenskap samhällsvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning tillämpad informationsteknologi med inriktning mot utbildningsvetenskap ämnesdidaktik med inriktningar. högskola34[ .] Barn-unga-samhälle (BUS) Forskningsmiljön vid institutionen är flervetenskaplig och representerar en kombination av pedagogiska, psykologiska, historiska och utbildningsvetenskapliga perspektiv på utbildning, lärarprofession, barndom och yngre barns livsvillkor. Samhällsvetenskapliga perspektiv, med begrepp som makt, plats, genus, mångfald, differentiering, men också värden och normer, är återkommande i forskningen. Skolutveckling och ledarskap (SOL) Vid institutionen skolutveckling och ledarskap bedrivs forskning om skolan som organisation i samhället. Institutionen fokuserar främst på lärande och skolutveckling samt på ledarskapet som profession. Natur-miljö-samhälle (NMS) Forskningen inom naturvetenskapernas och matematikens didaktik strävar efter att öka kunskaperna om undervisning och lärande i naturvetenskapliga ämnen och matematik, från förskola till lärarutbildning. Den inriktas framför allt mot olika former av kultur- och samhällsperspektiv på undervisning och lärande i naturvetenskapliga ämnen och matematik. Dessutom bedrivs forskning inom professorers, lektorers och en forskarassistents tjänster. En forskargrupp med inriktning mot matematik i de tidigare skolåren är under uppbyggnad. Kultur-språk-medier (KSM) Forskningen inom enheten KSM är flervetenskaplig med tyngdpunkt i de akademiska ämnena svenska med didaktisk inriktning, nordiska språk, litteraturvetenskap, lingvistik, kultur och medier, sociologi samt pedagogik. Denna forskning bedrivs dels inom olika forskningsprojekt, dels inom forskarutbildningen i svenska med didaktisk inriktning (SMDI). Mycket översiktligt kan den beskrivas höra hemma inom två huvudfält. Det ena är lärares och blivande lärares lärande med tydliga inslag av ämnesdidaktiska och ämneskonceptionella frågor. Det andra rör barns, ungdomars och vuxnas meningsskapande och lärande i ett perspektiv baserat på ett utvidgat textbegrepp. Forskningen är riktad mot frågor och problem inom språk- och litteraturpedagogik, textdidaktik, receptionsteori, kultur- och mediepedagogik. Individ och samhälle (IS) Forskningen inom miljön rymmer inslag där perspektiv och innehåll från ämnen som t.ex. etnologi, pedagogik, sociologi, religionsvetenskap, socialantropologi och litteraturvetenskap ingår. Forskningen har tre huvudperspektiv: historiedidaktik, kulturanalys och socialhistoria. universitet35[ .] Inom följande områden bedrivs utbildningsrelaterad forskning: Barn- och ungdomsvetenskapliga institutionen Barn- och ungdomsvetenskap. Fritidspedagogik/fritidshemspedagogik. Internationell och jämförande pedagogik. Demokrati och värdegrundsfrågor. Utveckling, socialisation och lärande. universitet36[ .] Den utbildningsvetenskapliga forskningen vid fokuseras på följande starka forskningsområden: ICT, medier och lärande. Därtill kan nämnas forskning inom utvecklingsområdena: ungas utbildning, karriärutveckling och välfärd. Forskning med utbildningsvetenskapligt innehåll bedrivs också inom områdena estetiska lärprocesser, värdegrund, genus, demokrati och idrottspedagogik. universitet37[ .] Utbildningsvetenskap omfattar forskning inom områden relevanta för förståelsen av barns, ungas och vuxnas förutsättningar och villkor för lärande. Forskningen spänner över ett stort fält, från praktiska metoder för undervisning till frågor om hur utbildning både bevarar och förändrar samhället. Det finns tre forskarutbildningsämnen vid fakulteten för utbildningsvetenskaper: 4.6 Lärarutbildning på engelska Enligt statistik från ligger andelen som studerat utomlands väsentligt lägre för lärarprogrammet än för de flesta andra större utbildningsprogrammen för /11. Antalet studenter i svensk högskoleutbildning som tog examen uppgick till drygt 43 000 /11. Andelen studenter som studerade utomlands under de senaste tolv terminerna var , att jämföra för studenter som tog en lärarexamen. Som framgår av tabellen förekommer stora skillnader mellan olika examensinriktningar. Tabell 10 Andel som studerat utomlands på några stora utbildningsprogram /11 Källa: och , Universitet och högskolor: Studenter och examina på grundnivå och avancerad nivå 2010/2011 (UF 20 ), s. 24. Inom ramen för detta arbete uppkom frågan i vilken utsträckning engelskspråkig litteratur förekommer inom ramen för lärarutbildningen. För att få mer detaljerad information kontaktades ett antal lärosäten. Det faktum att lärarutbildningen vid de olika lärosätena ligger utspridd på flera av eller högskolans institutioner gör det komplicerat att få en överblick över litteraturanvändningen. Följande preliminära slutsatser rörande användningen av engelskspråkig litteratur kan göras, dock bör poängteras att det förekommer skillnader mellan enskilda lärosäten och att det inte har gjorts någon jämförelse med några andra utbildningar: Engelskspråkig litteratur förefaller användas mer frekvent inom rena ämnesstudier än inom didaktiska kurser. Användningen av engelsk kurslitteratur skiljer sig i hög utsträckning åt mellan olika fördjupningsämnen. Användningen av engelsk litteratur förefaller vara mer vanligt förekommande för de studenter som läser till ämneslärare i gymnasieskolan än för andra lärarinriktningar. Programmen vid har alla som övergripande målsättning att det ska finnas engelskspråkig litteratur på samtliga kurser. Det skiljer sig emellertid åt hur mycket engelskspråkig litteratur som används mellan olika ämnen och olika nivåer. Det har inte gjorts någon generell kartläggning av användningen av svensk respektive engelsk litteratur, vilket försvårar möjligheten att få en översiktbild.38[ , programsidor för respektive inriktning.] Under förskollärarprogrammets tre första terminer är majoriteten av litteraturen på svenska, dock förekommer inslag av engelsk litteratur i flertalet av kurserna.