bet · GZ01MJU14 · 2012-04-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad skyddsjakt på skarv och säl. 2011/12:MJ261 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för kommersiell bärplockning. 2011/12:MJ270 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyddsåtgärderna för 2000-områden ska kompletteras för att ska leva upp till sina åtaganden enligt EU:s art- och habitatdirektiv för 2000-områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera inom EU i syfte att få möjlighet att lättare kunna fatta nationella beslut om reglering av fiske i Natura 2000-områden. 2011/12:MJ271 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner för att inrätta skyddade områden motsvarande av havsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en detaljerad plan för hur besluten om fler skyddade områden ska genomföras. 2011/12:MJ272 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att äganderätten inom allemansrätten bör stärkas och reglerna för utnyttjande av annans mark förtydligas. 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för att genomföra oljeskyddsplaner i kustkommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda var ansvaret för en övergripande beredskap för oljeskador på fåglar ska finnas. 2011/12:MJ295 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bilda ytterligare nationalparker. 2011/12:MJ296 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av strandskyddsreglerna och då särskilt de bestämmelser som avser dispensgivningen i glesbygd. 2011/12:MJ300 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av allmän jakt på säl. 2011/12:MJ301 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allmän jakttid på skarv. 2011/12:MJ302 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell förvaltningsplan för säl och skarv. 2011/12:MJ309 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . 2011/12:MJ313 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast skyddsjakt på vargar ska vara tillåten i . 2011/12:MJ314 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av skyddsjakten på varg. 2011/12:MJ315 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare lagstiftning för att möjliggöra ersättning av befintliga sjöbodar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydligare nationella riktlinjer för definitioner av sjöbod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra och värna bastukulturen. 2011/12:MJ319 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på storskarv. 2011/12:MJ320 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för samhället att freda vissa områden från användande av vattenskoter. 2011/12:MJ323 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en snar uppföljning och förtydligande avseende den nya strandskyddslagen. 2011/12:MJ324 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att lägga upp en plan för hur allmänhetens kunskaper om allemansrätten ska öka. 2011/12:MJ327 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheten till att bygga strandnära i landsbygds- och glesbygdsområden. 2011/12:MJ332 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriterier för frivilliga avsättningar. 2011/12:MJ344 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om varg i och att i största möjliga mån beakta dagens höga rovdjurstryck som råder i . 2011/12:MJ360 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fungerande struktur för skoterleder. 2011/12:MJ363 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rovdjurscentrum. 2011/12:MJ373 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge snöskoterrådet i uppdrag att komma med förslag till en långsiktig och hållbar snöskotertrafik. 2011/12:MJ375 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddet i glesbygden. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi när det gäller den spanska skogssnigeln. 2011/12:MJ378 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten på de frivilliga avsättningarna av skog för bevarande av biologisk mångfald bör granskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden, ökar tillgången till stränderna och gynnar friluftslivet i hårt exploaterade områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en långsiktig plan för att uppfylla åtagandena i FN:s konvention för biologisk mångfald och strategi för biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån på vargstammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta den naturliga invandringen av varg. 2011/12:MJ385 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där den gällande regeln om att man inte får bygga närmare än från strandkanten bör kunna frångås i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. 2011/12:MJ386 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning. 2011/12:MJ387 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av reglerna för biotopskydd i syfte att bättre bevara biotoperna och det öppna landskapet. 2011/12:MJ390 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att bättre infoga proportionalitetsprincipens tillämpning i fråga om strandskyddet. 2011/12:MJ392 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allemansrätten. 2011/12:MJ394 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. 2011/12:MJ395 av de och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det fria handredskapsfisket och allemansrätten. 2011/12:MJ398 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn och utvärdering av hur markägare kompenseras för skydd av värdefulla biotoper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en grundlig kartläggning av den biologiska mångfalden längs våra kuster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en EU-strategi om ett mål för biologisk mångfald till 2020, som bör vara mätbart, genomförbart och kostnadseffektivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skärpa vaksamheten mot främmande arter i den svenska faunan. 2011/12:MJ406 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en aktionsplan för att utrota den kraftigt giftiga jättebjörnlokan i . 2011/12:MJ409 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över länsstyrelsernas tillämpning av den nya strandskyddslagen. 2011/12:MJ417 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge nationell status när det gäller metodutveckling i fråga om lokalt beslutsfattande och lokalt förankrad samverkan och samförvaltning till gagn för yrkesfiske och naturvärden i . 2011/12:MJ424 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att markvärdering vid expropriation till naturreservat bör göras genom dialog mellan myndighet och markägare. 2011/12:MJ427 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och utvärdering av den gällande strandskyddslagen. 2011/12:MJ431 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevarande av vargstammen. 2011/12:MJ435 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inlandskommunernas möjlighet till utveckling. 2011/12:MJ458 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa licensjakt på varg. 2011/12:MJ466 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de förslag som motionen lyfter fram för att stärka strandskyddet. 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte tillåta licensjakt på varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte genomföra en utökad skyddsjakt på varg . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att delegationsbeslut om licensjakt på varg inte bör utgå från ett populationstak om 210 vargar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djurskyddsintressen bör finnas med i den framtida förvaltningen av rovdjuren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överklaganderätt för djurskydds- och naturskyddsorganisationer vid beslut enligt jaktlagstiftningen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 23 Motioner som bereds förenklat och (båda S) och (båda M) m.fl. (V) m.fl. (S) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda C) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (M) de (M) och (båda C) m.fl. (MP) ska vi diskutera betänkande 14, som handlar om naturvård och biologisk mångfald. Detta är ett motionsbetänkande som rör en mängd olika frågor, bland annat rovdjur, rovdjursförvaltning, skydd av områden, allemansrätt, främmande arter och biologisk mångfald.Biologisk mångfald är ett begrepp som vi ofta använder oss av. Med det menar vi det myller av organismer, arter, gener och livsmiljöer som finns i vår natur. Vi vet att det är viktigt att bevara livsmiljöerna och mångfalden av arter. Våra ekosystem, skogarna, haven, vattendragen och jordbruksmarkerna försörjer oss människor med en lång rad nyttigheter, till exempel mat, bränsle, dricksvatten och syre att andas. Hållbara ekosystem är grunden för vår välfärd. Mångfalden av växter och djurarter är central för ekosystemens funktion. Att en enskild art försvinner är kanske inte avgörande för systemet, men ju mer mångfalden utarmas desto känsligare blir det.Enligt och Världsnaturfondens rapport och Nagoyamålen är det av alla svenskar som är medvetna om begreppet biologisk mångfald och vad det egentligen betyder. En gymnasieelev i min egen kommun skriver i en uppsats att biologisk mångfald är vad eleven kan förstå inget vedertaget begrepp utan något av en floskel som främst används av politiker.Nu vet inte jag vad den eleven fick för betyg på sin uppsats, men jag är övertygad om att många behöver mer kunskap om dessa frågor. Många behöver bli medvetna om hur vår livsstil och vårt sätt att konsumera påverkar naturen både lokalt och globalt.I har vi gjort en hel del för att skydda värdefull natur och hotade arter, men det återstår mycket att göra. Jag är övertygad om att vi behöver göra mer och göra det snabbare om vi ska lyckas uppnå de åtaganden vi har enligt Nagoyaavtalet.Fru talman! Jag tänkte uppehålla mig något vid det nationella miljömålet Levande skogar. Det mål som finns om detta är inte möjligt att uppnå till 2020 som det ser ut . Användandet av skogsmarken har förändrats mycket . För flera skogstyper är tillståndet inte stabilt. Enligt den rödlista som finns är över 800 arter som lever i skogen hotade och riskerar att försvinna på sikt.Miljöhänsynen i skogsbruket i samband med avverkningar är en självklar del. Det finns dock brister i det arbetet, även om många sköter det bra. Just nu pågår en dialog mellan olika aktörer om hållbart brukande av skog, och det är naturligtvis bra. Det behövs verkligen en ökad samsyn i skogssektorn.Miljömålsberedningen har pekat på att ju större andel av den biologiska mångfalden som klarar sig i det brukade landskapet, desto mindre blir generellt behovet av skyddade områden. Alla tjänar på att skogsbruket bedrivs så skonsamt som möjligt.Formellt skyddad skog och frivilliga avsättningar har ökat den senaste tolvårsperioden. Det är bra. Men det är också viktigt att det är rätt avsättningar som görs. Vi socialdemokrater anser att kvaliteten på dessa behöver granskas. Det handlar inte enbart om att avsätta en viss procentsats skogsmark, utan det handlar om att rätt avsättningar görs. Det är nödvändigt att kunna bedöma långsiktighet och funktionalitet.För att detta ska ske behöver skogar med höga skyddsvärden kartläggas. Det har visat sig att vissa länsstyrelsers arbete med detta släpat efter. Vi måste undersöka om dessa länsstyrelser behöver mer resurser för att klara sitt uppdrag.Vi menar att behöver en långsiktig plan för att uppfylla de åtaganden vi har gjort i och den strategi som presenterats av samt att regeringen bör återkomma till med en sådan långsiktig plan. Skogar med värden för rekreation och friluftsliv bör förvaltas och göras tillgängliga för besökare. Det finns många goda exempel på detta runt om i vårt land, inte minst i mitt eget län. Men skillnaderna är stora mellan olika aktörer, kommuner och områden. Den tätortsnära naturen är viktig. Den ger människor kunskaper och naturupplevelser som leder till en ökad förståelse för naturen och dess betydelse.Vi står inför en stor utmaning när det gäller hur de växande anspråken på skogsmark och skogsråvara för bland annat biobränsle, rekreation och biologisk mångfald ska balanseras inom ramen för ett hållbart nyttjande. Vi måste hitta nya vägar och sätt för att klara såväl jobb och välfärd som skydd av natur.Som jag sade, fru talman, lever många arter i skogen. Några av dem är de stora rovdjuren. De är naturligtvis en del av den mångfald vi vill ha. Det finns ett brett stöd här i för att vi i ska bevara livskraftiga stammar av våra stora rovdjur. Rovdjuren påverkar naturligtvis andra vilda arter och en del av vårt ekosystem, även om deras påverkan är ganska begränsad med den population vi har . Lo och björn har uppnått en gynnsam bevarandestatus, vilket är bra. Järven visar på tillväxt, och utbredningen ökar vilket tyder på att bevarandestatusen kan bli gynnsam inom en inte alltför avlägsen framtid. Vad gäller vargen är bevarandestatusen inte gynnsam, trots att antalet individer har ökat . Vargstammen behöver genetisk förstärkning. Vi anser att det behövs en tjugoårsplan för att förstärka genetiken och därmed den långsiktiga livskraften i vargstammen. Vi socialdemokrater har varit och är fortfarande väldigt tveksamma till att flytta vargar. Det har ungefär som vi befarade visat sig att vargar inte automatiskt stannar där vi vill att de ska stanna, utan de springer helt enkelt hem igen. Att sätta ut djurparksvalpar är en annan metod vi känner en viss skepsis inför. Det är då glädjande att se att den utredning som presenterats stöder vårt ställningstagande och påtalar vikten av att underlätta naturlig invandring av varg. dokumenterades tolv spontant invandrade vargindivider, varav två lyckades reproducera sig. Detta är fullt tillräckligt för att förhindra en ökning av inaveln.Det är av mycket stor vikt att ta hänsyn till människors attityder till rovdjur, rovdjursförvaltning och rovdjurspolitik. Studier har visat att acceptansen är lägre ju närmare ett vargrevir man bor, och detta är naturligtvis helt självklart. Det är de som bor nära som drabbas av de negativa effekter varg kan föra med sig, till exempel när det gäller lantbruk, jakt eller renskötsel. Det är viktigt att vi har stor förståelse för detta. Man upplever att livskvaliteten försämras. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att de som bor i närheten av vargrevir får möjlighet att delta i förvaltningen av stammen. Vi vill arbeta fram metoder för och lösningar på problem och konflikter så långt det bara är möjligt. Enligt kommer regeringen att lämna ett förslag till förändringar av rovdjurspolitiken. Förra mandatperioden ville vi gärna diskutera med regeringen och göra ett försök att enas kring rovdjursförvaltningen. Detta tackade man nej till. Vi är naturligtvis fortfarande öppna för att tillsammans försöka hitta lösningar och en bred överenskommelse kring dessa frågor. Det finns arter vi helst inte vill se i vårt land. Hit hör till exempel mårdhunden, som kan ha etablerat sig på allvar. Den kan befaras få stora effekter för den biologiska mångfalden. En annan art är den spanska skogssnigeln, som spridits obehindrat och skapat problem för trädgårdsnäringen. redovisade 2008 en nationell strategi och handlingsplan för främmande arter. Planen innefattade bland annat en samverkansgrupp bestående av representanter för myndigheter och medel för övervakning, forskning och kontroll. Regeringen har vad jag vet ännu inte tagit ställning till detta, och varken organisation eller resurser finns. Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande SOU 2011:34 föreslagit ett etappmål för invasiva arter. Betänkandet är under beredning i , och vi ser fram emot att det snart är färdigberett. Jag skulle också vilja nämna något om skydd av områden. Det är glädjande att se att antalet naturreservat når upp till målet och att regeringen avser att verka för att fler naturreservat inrättas. är en känslig miljö. En stor mängd olja transporteras på . Det är viktigt att vi har en god beredskap om en olycka skulle ske. Vi behöver också ett gott samarbete med omkringliggande länder. Det som anförs i betänkandet visar att har en samlad god beredskap och en god kapacitet att klara av problem som kan uppstå. Vi anser dock att det kunde vara på sin plats att utreda och tydliggöra hur det ska fungera med omhändertagande av oljeskadade fåglar och var ansvaret för detta ska ligga.För övrigt när det gäller havsmiljön måste det till kraftfulla åtgärder för att förbättra ekobalansen. De åtgärder regeringen har infört för att minska övergödningen i har inte gjort att vi har nått målet. Slutligen, fru talman, kan jag när jag går igenom detta betänkande bara konstatera att utskottet och även regeringen verkligen befinner sig i väntans tider. Det är en mängd olika, viktiga frågor som bereds på olika sätt. Det är olika myndigheter som har fått olika uppdrag som ska redovisas . Det är dialogarbeten, och det är samråd mellan olika aktörer. Det är Miljömålsberedningen som ska återkomma, och det är en mängd frågor som är under beredning i . Några har jag nämnt i detta anförande.Det är viktigt att arbetet med naturvård och biologisk mångfald går framåt och inte tillåts stanna upp. Jag ser därmed fram emot att vi när vi diskuterar dessa frågor nästa gång verkligen ska se konkreta resultat av allt det arbete som pågår. är det nämligen så att vi inte klarar 14 av de 16 miljömål vi har. Vi har ett ansvar för att leva upp till de åtaganden vi har gjort i och för att bevara den biologiska mångfalden. För att detta ska bli verklighet krävs kraftfulla åtgärder, tydliga ställningstaganden och tydliga beslut. Detta viktiga arbete får inte fortsätta att tappa fart. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation nr 18. Denna debatt ska handla om biologisk mångfald och naturvård. Innan vi kastar oss in i de konkreta förslagen tänkte jag börja lite mer filosofiskt och fundera över varför vi över huvud taget bryr oss. Det finns ju massor av konstiga skalbaggar, lavar, mossor och konstiga organismer som inte en kotte har hört talas om. Spelar det någon roll om några av dem dör ut? Spelar det någon roll om vissa livsmiljöer och de arter som är beroende av dem försvinner? Räcker det om vi behåller de naturtyper som är vackra och de djur som är gulliga?Jag försöker närma mig dessa frågor med en stor portion ödmjukhet. Under årmiljonerna har evolutionen frambringat en enorm mångfald av livsformer. Denna biologiska mångfald utarmas nu i en rasande takt, långt snabbare än den naturliga utvecklingen där vissa arter försvinner och andra kommer till. Säkert finns det rent krasst ett antal arter vi kan leva utan, men vi vet inte vilka. Vi vet inte vilka arter som sitter på nyckeln till framtidens mediciner, supermat, nya smarta material eller vad det nu kan vara. Vi vet inte alltid hur naturens väv hänger ihop. Försvinner en art kan det få följdverkningar för andra arter på ett sätt vi inte hade en aning om. Försvinner hela livsmiljöer kan det få stora återverkningar inte bara på de arter som lever där utan också rent krasst för oss. Detta är inget lyxproblem. Tekniska framsteg till trots är vi fortfarande beroende av de ekosystemstjänster naturen ger oss gratis. Utan mat, frisk luft och rent vatten klarar vi oss inte så . Utan ekosystemstjänster som vattenrening, pollinering och klimatreglering står vi oss ganska slätt. Här är den biologiska mångfalden en försäkring. Den är en försäkring för robusta ekosystem som kan fortsätta att förse oss med de tjänster vi tar för givet, även i tider då naturen förändras och utsätts för störningar. Det är detta perspektiv jag bär med mig när vi nu kastar oss in i frågor om vargar, skarvar och diverse enskilda arter. Jag vill inte bevara vargar för att vargar skulle vara särskilt tuffa eller någonting sådant, utan jag vill bevara en livskraftig vargstam i därför att vargen och andra rovdjur fyller en viktig roll i våra ekosystem. Särskilt topprovdjur som vargen har i många studier visat sig bidra till rikare ekosystem, inte bara genom den direkta påverkan på bytesdjuren utan också genom indirekta effekter på andra arter. Dessutom blir det lite svårt för oss om vi ska försöka hävda att andra länder ska bevara sina hotade arter - länder som kanske har betydligt större befolkningar och betydligt farligare djur, om man får säga så, än vi som är ett ganska stort och glesbefolkat land med förhållandevis harmlösa rovdjur. Det finns exempel på nära håll i form av länder runt om i som har både mer vargar och mer människor på samma yta men där man ändå tycks kunna samexistera förhållandevis fredligt.