bet · GZ01TU7 · 2012-02-23 00:00:00 — 2011/12:TU7 och järnvägen längs I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:20 granskning av och järnvägen längs . I skrivelsen har regeringen redovisat sin bedömning och de åtgärder som vidtagits med anledning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten och järnvägen längs Hur har det blivit och vad har det kostat? Utskottet välkomnar granskning och ser med tillfredsställelse på regeringens skrivelse och de åtgärder som där redovisas med anledning av rekommendationer. Enligt utskottet kan de åtgärder som vidtagits inom transportområdet, bl.a. en ny myndighetsstruktur, trafikslagsövergripande synsätt och ny målstruktur för transportpolitiken tillsammans med det nya planeringssystem som håller på att utarbetas, ses som kraftfulla insatser för att åstadkomma förbättringar i det fortsatta arbetet med planering och genomförande av stora infrastrukturprojekt. Utskottet konstaterar också att åtgärder vidtagits för att bl.a. stärka produktivitetsutvecklingen på anläggningsmarknaden, förbättra styrningen inom och förbättra redovisningen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut granskning av och järnvägen längs lägger skrivelse 2011/12:20 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), i (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (M) och Edip Noyan (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:20 granskning av och järnvägen längs . har granskat om regeringen, /och genomfört planering och byggande av på ett effektivt sätt så att ändamålen nås. Vidare har kostnaderna för att nå dessa ändamål granskats. granskning har redovisats i rapporten och järnvägen längs Hur har det blivit och vad har det kostat? (RiR 2011:22). Riksrevisor m.fl. informerade utskottet om innehållet i . överlämnade rapporten till regeringen . Regeringen har remitterat granskningsrapporten till som lämnade ett remissvar till regeringen . Regeringen överlämnade sin skrivelse till . Inga motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. I sammanhanget kan även nämnas att utskottet den 31 januari1 genomförde en studieresa till där ledamöterna fick ta del av olika infrastrukturfrågor, bl.a. fick de information om . granskar genom effektivitetsrevision hur effektiv den statliga verksamheten är. Granskningarna utgår från beslut, och granskar sedan regeringens genomförande, styrning, uppföljning och rapportering till . granskar också myndigheternas genomförande och rapportering till regeringen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska en effektivitetsgranskning främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförande och resultat av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt, men den får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Effektivitetsgranskningarna ska också främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Huvudsakligen ska granskningarna inriktas på hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningsrapporten och järnvägen längs Hur har det blivit och vad har det kostat? (RiR 2011:22). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet välkomnar granskning av och järnvägen längs . Utskottet pekar på att de åtgärder som vidtagits inom transportområdet, bl.a. en ny myndighetsstruktur, trafikslagsövergripande synsätt och ny målstruktur för transportpolitiken tillsammans med det nya planeringssystem som håller på att utarbetas, kan ses som kraftfulla insatser för att åstadkomma förbättringar i det fortsatta arbetet med planering och genomförande av stora infrastrukturprojekt. har granskat om regeringen, /och genomfört planering och byggande av på ett effektivt sätt så att ändamålen nås. Vidare har kostnaderna för att nå dessa ändamål granskats. granskning har omfattat som sträcker sig längs med från till och som fortsätter längs kusten ned till . Granskningen har även omfattat vissa kringinvesteringar som är nödvändiga för att trafikera banan. menar att dess granskning visar att intentionerna med inte nås, att beslutsunderlaget inte har varit rättvisande, att och regeringen har saknat systemperspektiv i sin planering samt att informationen är bristfällig. Intentionerna med nås inte konstaterar att är beroende av följdinvesteringar i det omkringliggande järnvägssystemet för att fungera som avsett. I väntan på att upprustningen av ska bli klar går endast ett mindre antal regionaltåg och godståg på . Kapacitetsbristen på ostkustbanan minskar potential att förbättra godstransporterna mellan norra och . /16 kommer kapacitetshöjande åtgärder att ha genomförts, men inte i en omfattning som medger trafik i önskad utsträckning. Dessutom kommer det fortfarande att finnas begränsningar för godstrafiken på omkringliggande banor i form av branta backar och sämre bärighet. De förväntade restiderna för snabb- och regionaltågstrafik kommer inte att kunna nås. Mellan och blir restiden , jämfört som angav inför beslutet om . Även för regional trafik blir det en stor skillnad mellan förväntad och faktisk restid. Beslutsunderlaget har inte varit rättvisande har tillhandahållit ett underlag inför beslutet om som enligt bedömning har varit bristfälligt på flera punkter. Enligt beräkningar leder det trafikupplägg som förutsatte på Ostkustbanan efter invigning till så många tåg att det inte vore praktiskt realiserbart. borde ha kunnat förutse och redovisa detta inför beslutet om . Enligt var restiderna i beslutsunderlag orimligt korta. Underskattningar som inte beror på ändrade förutsättningar uppgår för bl.a. snabbtågen till mellan och . anser att storleken på underskattningarna är anmärkningsvärd, särskilt med tanke på att kort efter beslutet om kraftigt reviderade upp sina restidsprognoser. Enligt kommer den totala kostnaden att uppgå till för att förverkliga hela trafikupplägg. Orsaken är dels att i sin uppskattning utelämnade nödvändiga upprustningar och ombyggnationer i det kringliggande nätet vid och järnvägen längs , dels att projekten i stråket kraftigt har fördyrats. Fördyringarna beror både på ökade samhällskrav och på underskattade kostnader. Regeringen gjorde en ansats att kvalitetssäkra underlag genom att ge en statlig utredning i uppdrag att utreda . Även om utredningen inte kom fram till samma slutsatser som menar att regeringen inte gav utredningen förutsättningar för att göra en tillräckligt självständig bedömning. och regeringen har saknat systemperspektiv i sin planering pekar på att är beroende av omkringliggande banor för att fungera effektivt och att det därför är av största vikt att planeringen samordnas, dvs. att man har ett systemperspektiv. Enligt har regeringens styrning varit passiv och detta hör samman med en brist på systemperspektiv. Regeringen har inte haft synsättet att projekten längs hänger ihop och behöver samordnas. Enligt har regeringen inte agerat tillräckligt snabbt för att t.ex. lösa de problem som uppstått kring upprustning. Informationen är fortfarande bristfällig pekar på att såväl /som regeringens information om och stråket längs har varit bristfällig. har utfört en efterkalkyl av kostnader. Efterkalkylen innehåller fel, vilket visar att det fortfarande finns brister i informationen till regeringen. Mot bakgrund av sin granskning rekommenderar regeringen att utveckla direktiven i åtgärdsplaneringen. I direktiven till åtgärdsplaneringen bör regeringen fastställa att definition och avgränsning av infrastrukturprojekt görs på ett enhetligt sätt så att även den totala kostnaden för att uppnå ändamålen framgår tydligt för beslutsfattaren. rekommenderar även regeringen att den mer aktivt styr den fortlöpande planeringen av infrastruktur så att projekt som har sammankopplats i planeringen kan genomföras och nyttjas effektivt. rekommenderar att säkerställer att infrastrukturprojekt definieras och avgränsas så att även den totala kostnaden för att uppnå ändamålen framgår tydligt för beslutsfattaren. rekommenderar även att i åtgärdsplaneringen utvecklar analyserna ur ett systemperspektiv. I åtgärdsplaneringen bör konsekvenserna av olika utbyggnadsordningar av stora infrastrukturinvesteringar som är beroende av varandra tydligt framgå. rekommenderar även att kvalitetssäkrar underlag inför beslut om infrastrukturinvesteringar och uppföljningen efter färdigställande. Enligt rekommendation bör säkerställa att beslutsunderlag till infrastrukturinvesteringar bevaras för att uppföljningar ska kunna göras. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningen av och järnvägen längs (RiR 2011:22). Regeringen lyfter bl.a. fram att är den största järnvägsutbyggnad som gjort i i modern tid samt att banan invigdes . Enligt regeringens bedömning gör utbyggnadens storlek tillsammans med den korta tid som gått från färdigställandet att det knappast är möjligt att dra slutsatser om vilka effekter banan har gett. Regeringen konstaterar vidare i skrivelsen att järnvägen i stort har haft en mycket positiv utveckling sedan beslutet om utbyggnad togs med kraftigt ökade volymer både för gods- och persontrafiken. Regeringen anger att en följd av detta är att kapaciteten i järnvägssystemet i allt större utsträckning är en begränsande faktor för utveckling av trafiken samt att den ökade trafiken leder till att de olika delarna i järnvägssystemet slits snabbare, vilket har lett till större fokus på drift- och underhållsåtgärder. Regeringen pekar också på att den fortlöpande har höjt anslagen för drift och underhåll av järnvägssystemet som stora angelägna investeringar genomförts i hela landet. Regeringens åtgärder med anledning av granskning Regeringen konstaterar i skrivelsen att granskning berör frågor som är väsentliga i planering och utbyggnad av infrastruktur, t.ex. beslutsunderlag, kostnadskalkyler och effekter av olika åtgärder. Med anledning av iakttagelser och rekommendationer redovisar regeringen de åtgärder som den vidtagit och vidtar inom området. Regeringen pekar på att det utarbetas en stor mängd beslutsunderlag av berörda myndigheter i de planeringsomgångar för infrastruktur som genomförs med fyra till mellanrum samt att regeringen de senaste planeringsomgångarna har låtit genomföra oberoende granskningar av beslutsunderlagen. Dessa granskningar har bl.a. berört samhällsekonomiska kalkyler och kostnadsberäkningar. Regeringen pekar vidare på det utvecklingsarbete som påbörjades inom 2006 för att förbättra styrningen av stora infrastrukturinvesteringar och att detta 2008 resulterade i ett uppdrag till och att införa en ny modell för styrning och uppföljning av stora infrastrukturinvesteringar. Den nya styrmodellen innebar krav på systematisk riskbedömning i olika planeringsskeden i den fysiska planeringen (införande av successiv kalkyleringsmetod), krav på styrgrupper för stora projekt, mer frekvent återrapportering till , krav på utförliga objektsbeskrivningar i projektens planerings- och byggskeden samt utvecklade rutiner för val av entreprenad- och ersättningsform. Enligt regeringen syftade åtgärderna till att minska risken för fördyringar och därmed bidra till att planeringsramarna bättre kan hållas. Regeringen förutsätter att styrmodellen kommer att utvecklas vidare inom och avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. Regeringen pekar vidare på att den har tagit initiativ till ett antal åtgärder med anledning av att den har identifierat brister i produktivitetsutvecklingen inom anläggningsbranschen. I budgetpropositionen /11 underströks att systematiska mätningar bör göras för att man ska kunna följa upp och analysera produktivitetsutvecklingen på anläggningsmarknaden. En av de åtgärder som regeringen redovisar är beslutet att tillsätta (N 2009:10) med uppdrag att följa upp de statliga beställarnas åtgärder för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen (dir. 2009:92). Kommittén avrapporterar löpande halvårsvis och ska lämna ett slutbetänkande . En annan åtgärd är uppdraget till Statskontoret att utveckla modeller och metoder för mätning av produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Statskontoret har lämnat förslag på ett antal mått och modeller för att kunna följa och analysera produktivitetsutvecklingen (Statskontoret 2010:19). Enligt regeringen kommer Statskontorets förslag tillsammans med delrapportering att beredas vidare inom och utgöra underlag för en bedömning av vilka ytterligare åtgärder som regeringen kan vidta. Regeringen pekar vidare på att ansvaret för planering av infrastruktur tidigare var delat mellan , , och Transportstyrelsen och att bildandet av innebär att det nu är en myndighet som har ansvar för planering av alla fyra trafikslagen. har också fått ansvar för utveckling och förvaltning av metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. Enligt instruktion ska verket redovisa produktiviteten för drift-, underhålls- och byggåtgärder inom det egna ansvarsområdet, och i regleringsbrev anges att verket ska redovisa vidtagna åtgärder för att mäta och öka produktiviteten i anläggningsbranschen och förbättra anläggningsmarknadens funktionssätt. Regeringen anger också att den avser att utveckla återrapporteringen till när det gäller de stora investeringsprojekten. Denna inriktning redovisade regeringen i beslutet om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 (dnr N2009/6374/TE m.fl.). I beslutet beskriver regeringen kraven på löpande rapportering av framför allt de stora investeringsobjektens planering, projektering och byggande samt kostnadsutveckling. återrapportering ska specificeras i fråga om efterkalkyler av objektens samhällsekonomiska lönsamhet, marknads- och indexutveckling, riskbedömningar och framdriften av projekten i förhållande till åtgärdsplanen. Regeringen anger slutligen att infrastrukturplaneringen behöver effektiviseras så att transportinfrastrukturen snabbare kan utvecklas och möta samhällets behov. Regeringen avser därför att lämna en proposition om nya planeringsformer för transportinfrastruktur. I det arbetet kommer bl.a. betänkande Effektivare planering av vägar och järnvägar (SOU 2010:57), de förslag de tidigare trafikverken lämnat i ärendet och slutbetänkande Medfinansiering av transportinfrastruktur Ett nytt planeringssystem för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering (SOU 2011:49) att hanteras. beslutade vid sitt sammanträde att lämna en skrivelse med förslag om granskningsområden till (prot. 2007/08:6). Utskottet pekade i skrivelsen på att en effektiv resursanvändning är av stor betydelse med tanke på de omfattande investeringar som görs inom infrastrukturområdet, och som i många fall påverkar samhället och därmed möjligheterna att uppnå ett hållbart transportsystem. Utskottet uppmärksammade att en tänkbar granskningsfråga är om det nuvarande planeringssystemet, med beaktande av rättssäkerhetsaspekter, innebär en god resurshållning. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund granskning av och järnvägen längs . Utskottet har tagit del av de iakttagelser och slutsatser som påtalats i granskningen och där menar att intentionerna med inte nås, att beslutsunderlaget inte har varit rättvisande, att och regeringen har saknat systemperspektiv i sin planering samt att informationen är bristfällig. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på regeringens skrivelse och de åtgärder som där redovisas med anledning av rekommendationer till regeringen. Det gäller bl.a. att i direktiven till åtgärdsplaneringen bör definition och avgränsning av infrastrukturprojekt göras på ett enhetligt sätt så att även den totala kostnaden för att uppnå ändamålen framgår tydligt för beslutsfattaren. Vidare kommer den fortlöpande planeringen av infrastruktur att styras mer aktivt så att projekt som har sammankopplats i planeringen kan genomföras och nyttjas effektivare. Då invigdes så sent som instämmer utskottet med regeringen i att utbyggnadens storlek tillsammans med den korta tid som gått från färdigställandet av gör att det knappast är möjligt att dra slutsatser om vilka effekter banan har gett. Det kan i sammanhanget nämnas att upprustningen av enligt i huvudsak är klar. Enligt pågår fortfarande installationer av trafikstyrningssystemet ERTMS, vilket innebär att banan beräknas vara klar fullt ut för trafik . Enligt kommer dock att kunna öppnas för viss trafik . Utskottet vill påminna om att besluten om genomförande och finansiering fattades i 1998 och att det därefter både har vidtagits och håller på att vidtas åtgärder som har stor betydelse för att stora infrastrukturprojekt ska kunna planeras, styras och genomföras på ett effektivt sätt så att ändamålen nås. Utskottet vill särskilt lyfta fram att införandet av ett transportslagsövergripande synsätt är en viktig del i detta utvecklingsarbete. Utifrån förslag från regeringen fattade under den förra mandatperioden beslut som innebär att en ny myndighetsorganisation transportområdet med uppgift att arbeta transportslagsövergripande samt att en ny målstruktur för transportpolitiken har införts. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De tidigare sex delmålen för transportpolitiken har ersatts av ett funktionsmål som avser tillgänglighet samt ett hänsynsmål som avser säkerhet, miljö och hälsa. Funktionsmålet om tillgänglighet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås. Utskottet vill peka på att kan ses som ett viktigt bidrag till regeringen och trafikmyndigheterna i det fortsatta arbetet med att utveckla planeringen av stora infrastrukturprojekt i enlighet med målen för transportpolitiken. När det gäller de iakttagelser som påtalat i granskningen om att intentionerna med inte nås, att beslutsunderlaget inte har varit rättvisande, att dåvarande och regeringen har saknat systemperspektiv i sin planering samt att informationen är bristfällig vill utskottet peka på att även regeringen i sin skrivelse framhåller att infrastrukturplaneringen behöver effektiviseras så att transportinfrastrukturen snabbare kan utvecklas och möta samhällets behov. Mot denna bakgrund ser utskottet fram emot det förslag till ett nytt system för långsiktig planering av transportinfrastrukturen som regeringen aviserat att den ska lämna till . Utskottet vill i detta sammanhang också uppmärksamma att regeringen har aviserat att den ska återkomma till med ett förslag om ett nytt infrastrukturbeslut om åtgärder inom transportsystemet. Utskottet bedömer att de slutsatser och rekommendationer som redovisat i sin granskning kan utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att utveckla systemet för infrastrukturplaneringen. Utskottet konstaterar också att åtgärder vidtagits med start under föregående mandatperiod för att bl.a. stärka produktivitetsutvecklingen på anläggningsmarknaden, förbättra styrningen inom och förbättra redovisningen. Regeringen har bl.a. tillkallat en särskild kommitté, (dir. 2009:92), för att löpande följa upp och analysera agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden på anläggningsmarknaden. Utskottet har i tidigare behandlingar av granskningar på infrastrukturområdet framhållit vikten av en förbättrad redovisning till . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att resultatredovisningen för väg- och järnvägssatsningar har utvecklats i budgetpropositionen jämfört med föregående år. Utskottet vill peka på att regeringen i budgetpropositionen redovisar en uppföljning av kostnader, såväl med användning av branschindex som av nettoprisindex. Det finns också en redovisning av den kalkylerade samhällsnyttan för objekt som öppnats för trafik . Av budgetpropositionen framgår att differensen mellan den verkliga kostnaden för , beräknad med branschindex respektive nettoprisindex, översteg den kalkylerade kostnaden med prisnivå. Utskottet vill avslutningsvis också uttrycka tillfredsställelse över vad regeringen anför i skrivelsen om att utveckla återrapporteringen till när det gäller stora investeringsprojekt i enlighet med den inriktning som regeringen redovisade i beslutet om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. I regeringens beslut beskrivs kraven för löpande rapportering av de stora investeringsobjektens planering, projektering, byggande och kostnadsutveckling samt att återrapportering ska specificeras i fråga om efterkalkyler av objektens samhällsekonomiska lönsamhet, marknads- och indexutveckling, riskbedömningar och hur projekten drivs i förhållande till åtgärdsplanen. Med hänvisning till detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:20 granskning av och järnvägen längs .