bet · GZ01SkU15 · 2012-03-02 00:00:00 — 2011/12:SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskatt Allmänna motioner om mervärdesskatt I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Bland motionerna finns ett flertal motioner som gäller skattesatserna på mervärdesskatteområdet. Vidare finns motioner om reglerna för ideell verksamhet och vissa andra frågor inom mervärdesskatteområdet. Samtliga motioner avslås. I betänkandet finns fem reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sk205 av (FP), 2011/12:Sk211 av (S), 2011/12:Sk239 av (M), 2011/12:Sk242 av (M) yrkande 1, 2011/12:Sk280 av och (båda M), 2011/12:Sk312 av och (båda M), 2011/12:Sk318 av och (båda KD), 2011/12:Sk332 av och (båda C), 2011/12:Sk341 av (KD), 2011/12:Sk363 av (FP), 2011/12:Sk367 av (C), 2011/12:Sk368 av de (M), 2011/12:Sk379 av (M), 2011/12:Sk383 av och (båda C), 2011/12:Sk407 av i (M), 2011/12:Sk418 av och (båda SD), 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del, 2011/12:Kr242 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2011/12:Sk288 av och (båda KD) yrkande 1, 2011/12:Sk350 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2011/12:Sk386 av (M) och 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 7. 2011/12:Sk256 av och (båda M) och 2011/12:Sk423 av och (båda SD). Andra frågor om mervärdesskatt 2011/12:Sk237 av (M), 2011/12:Sk269 av (FP), 2011/12:Sk284 av (M), 2011/12:Sk300 av (M), 2011/12:Sk352 av (S) och 2011/12:T469 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 4 (S) Reservation 5 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S), (FP) och (V). Ärendet och dess beredning I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden som rör mervärdeskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2010/11:SkU19. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om förändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (SD) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (V). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktiga gemenskapsinterna förvärv och vid import. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden. : livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärers försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattsats även på restaurang- och cateringtjänster. : dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biograf, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Artiklarna 93105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . Vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas på framgår av bilaga III i mervärdesskattedirektivet. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av reducerad skattesats diskuterats . lade kommissionen fram ett meddelande, KOM(2007) 380, inför rådet tillsammans med en utvärderingsrapport skriven av den oberoende tankesmedjan . I meddelandet för kommissionen ett resonemang om hur det framtida skattesatssystemet skulle kunna se ut. Parallellt med den principiella diskussion som fördes i rådet lämnade kommissionen ett begränsat, konkret förslag som bl.a. innebar möjlighet för alla medlemsstater att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurangtjänster. Vidare lämnade kommissionen förslag om vissa tekniska justeringar av texten i mervärdesskattedirektivet. Bland annat föreslogs ett tydliggörande av texten så att det framgår att även ljudböcker i fysiskt format och inte bara traditionella tryckta böcker omfattas av möjligheten till reducerad mervärdesskattesats. Vid möte nåddes en överenskommelse om att alla medlemsstater som så önskar ska få tillämpa lågmoms på de tjänster som ingår i lågmomsförsöket, på restaurangtjänster och på ljudböcker. Överenskommelsen antogs formellt . Efter uppgörelsen inom EU är det således numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster. Förutom vad som var möjligt kan de medlemsstater som så önskar införa reducerad mervärdesskattesats på följande tjänster: Renovering och reparation av privata bostäder. Fönsterputsning och städning i privata hushåll. Restaurang- och cateringtjänster, varvid tillhandahållande av (alkoholhaltiga och/eller alkoholfria) drycker får undantas. Mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring). Hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder. I grönboken om mervärdesskattens framtid, Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem KOM(2010) 695 som utskottet behandlade , sägs följande om skattesatserna i avsnitt 5.2.3 på s. 15. Det har framförts att tillämpningen av en enda mervärdesskattesats för samtliga varor och tjänster skulle vara en idealisk lösning, om målet är att maximera den ekonomiska effektiviteten. förespråkas ofta, och i synnerhet av hälsorelaterade, kulturella och miljömässiga skäl, reducerade skattesatser som ett politiskt instrument för att skapa en enklare och mer likvärdig tillgång till undervisning och kultur och incitament till miljöinnovation och en kunskapsbaserad resurseffektiv tillväxt. Den nuvarande variationen i normalskattesatserna i EU och de reducerade skattesatserna i vissa medlemsstater verkar inte störa den inre marknaden. Detta beror i huvudsak på att det finns korrigeringsmekanismer (särskilda ordningar för distansförsäljning av varor eller tjänster och nya fordon, se avsnitt 4.2.1) i det nuvarande mervärdesskattesystemet, men denna variation bidrar väsentligt till att komplicera systemet. Gränsöverskridande transaktioner med varor och tjänster till en reducerad skattesats skapar emellertid efterlevnadskostnader och oklarhet angående rättsläget för företag. Detta är särskilt ett problem när ett företag bli skyldigt att betala mervärdesskatt i en medlemsstat där det inte är etablerat. Man skulle kunna tänka sig mer öppenhet och en bindande databas online över de varor och tjänster som omfattas av reducerade skattesatser Mervärdesskattesatserna för jämförbara produkter eller tjänster är fortfarande inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster online, som e-böcker och tidningar. I den digitala agendan för anges att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter. För att avskaffa denna diskriminering finns två möjligheter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att i den digitala miljön tillämpa de reducerade skattesatser som gäller för varor på traditionella bärare. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 finansplan m.m. avsnitt 1.7.4 Regeringens reformambitioner s. 60) sade regeringen att sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete och att jämviktsarbetslösheten blir lägre. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där betydande effekter på den varaktiga sysselsättningen kan förväntas. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör därför sänkas från . En utredning tillsattes därefter med uppdrag att utreda dessa frågor. Utredningen föreslog i betänkande SOU 2011:14 att skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, skulle sänkas från till . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 finansplan m.m. avsnitt 6.11.3 s. 267268) lämnade regeringen detta förslag och anförde följande. Enligt utredningen ger tillämpning av olika mervärdesskattesatser upphov till ökade kostnader för företagen och myndigheterna, vilket beror på att hanteringen innebär ett merarbete jämfört med att enbart tillämpa en skattesats. Det kan också vara svårt att avgöra vilken skattesats som ska tillämpas på en viss försäljning. Utredningen konstaterar att förslaget medför att ett stort antal företag slipper dra gränsen mellan å ena sidan restaurang- eller cateringtjänster och å andra sidan livsmedel. Ett annat gränsdragningsproblem som försvinner är behovet av att särskilja måltider som ingår i rumspriset vid en hotellvistelse från rumsuthyrningen. Detta leder till en förenklad hantering av mervärdesskatten och minskade administrativa kostnader för företagen (jfr avsnitt 6.11.6, Effekter på administrativa kostnader och fullgörandekostnader). Den nuvarande skillnaden i beskattningen mellan restaurang- och cateringtjänster och livsmedel snedvrider även konkurrensen mellan olika företag. Differentieringen av mervärdesskatten innebär att företag som säljer restaurang- och cateringtjänster missgynnas jämfört med företag som säljer livsmedel. Resursallokeringen påverkas genom att produktionen blir mindre inom högre beskattade områden medan produktionen blir större inom de lägre beskattade områdena. Den föreslagna sänkningen av mervärdesskatten är därför positiv ur konkurrenssnedvridningssynpunkt och bidrar därigenom till ökad samhällsekonomisk effektivitet (jfr avsnitt 6.11.6, Samhällsekonomisk effektivitet och Konsekvenser för företagen). Regeringen anförde vidare i samma proposition s. 269 följande. Vad gäller beräkningarna av förväntade effekter på den varaktiga sysselsättningen har utredningen betonat osäkerheten i dessa. Några remissinstanser har också haft invändningar gentemot utredningens slutsatser vad gäller de offentligfinansiella effekterna. En del remissinstanser har ansett att sysselsättningseffekterna blir lägre, några att de tvärtom blir högre än vad utredningen har kommit fram till (jfr avsnitt 6.11.6, Effekter på varaktig sysselsättning). Ett av de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik är en varaktigt högre sysselsättning. Restaurang- och cateringbranschen är relativt småskalig och arbetsintensiv. Hotell- och restaurangbranschen är också en bransch där relativt stor andel av de anställda är unga. Även om beräkningarna av sysselsättningseffekten är behäftade med viss osäkerhet anser regeringen att den effekten, framförallt i en bransch med stor andel unga, tillsammans med övriga gynnsamma samhällsekonomiska effekter utgör ytterligare skäl för att genomföra förslaget. antog regeringens förslag (bet. 2011/12:FiU1), och sänkningen av skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster till trädde i kraft . Enligt uppgifter i en debattartikel i av finansminister och näringsminister har regeringen lämnat uppdrag till och en rad andra myndigheter att följa upp sänkningen av restaurangmomsen. Utredningen fortsatte sitt arbete med den andra delen av sitt uppdrag, dvs. att analysera effekterna av den sänkta nivån på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn (SOU 2011:70). När analysarbetet var färdigt lämnade emellertid utredningen inga lagförslag om sänkt mervärdesskatt för någon av de tjänster som skulle analyseras enligt uppdraget. Kommissionen presenterade sitt meddelande om mervärdesskattens framtid: Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. Beträffande skattesatser sägs följande på s. 11: Det finns därför ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. (11) Kommissionen förespråkar en återhållsam användning av reducerade skattesatser för att öka mervärdesskattesystemets effektivitet. Kommissionen kommer att inleda en undersökning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur enligt ovanstående riktlinjer. Därefter kommer den att lägga fram förslag enligt samma principer efter omfattande samråd med berörda parter och medlemsstater före utgången av 2013. I motion 2011/12:Sk205 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om att olika momsskattesatser inom turistnäringen snedvrider konkurrensen och att skattesatserna inom näringen måste förändras så att de är desamma oavsett aktivitet. I motion 2011/12:Sk211 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av de orimliga skillnaderna i momsskattesatser för att skapa en bättre balans mellan skattesatserna för olika aktiviteter. Skattesatsen på entréavgifter till kulturaktiviteter och idrottsevenemang är . När dansband engageras för att de ska spela till dans utgår , men om de ska spela en konsert betalas moms. I motion 2011/12:Sk239 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att dagens momssatser för olika verksamheter inom turistnäringen bör ses över i syfte att harmonisera skattesatserna på en lägre nivå. I motion 2011/12:Sk242 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att mervärdesskatt på körkortsutbildningen bör slopas eftersom en viktig aspekt för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden är möjligheten för dem att ta körkort eftersom det skulle förbättra deras chanser att hitta jobb. I motion 2011/12:Sk280 av och (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att harmonisera mervärdesskattelagstiftningen på ett sådant sätt att en enhetlig momssats kan tillämpas både i fråga om dansbandsunderhållning och för en konsert som räknas som kultur. I motion 2011/12:Sk312 av och (M) föreslås ett tillkännagivande om likvärdiga villkor inom turistnäringen. är momssatsen på gästhamnsövernattning och vinteruppställningsplats för båtar fastställd till . Motsvarande moms för camping, och husbilar på campingplats är . Detta skapar inte en sund konkurrenssituation. Det är av stor vikt att näringsverksamhet utövas inom ramar som ger likartade spelregler. Ambitionen bör därför vara att skapa likvärdiga villkor för aktörer som verkar inom dessa närliggande områden. I motion 2011/12:Sk318 av och (KD) anförs att tillämpar en kulturmoms på . Detta gäller också för konserter, oavsett vilken musik som framförs. Undantaget från den lägre kulturmomsen är danstillställningar. borde sänka den s.k. dansbandsmomsen och tillämpa en enhetlig kulturmoms oavsett formerna för arrangemanget. I motion 2011/12:Sk332 av och (C) anförs att regeringen bör tillsätta en utredning om huruvida glasögon och kontaktlinser kan tillhöra kategorin som enligt sjätte mervärdesskattedirektivet (numera mervärdesskattedirektivet) får ha en reducerad momssats. I motion 2011/12:Sk341 av (KD) framförs att det bör utredas om man kan harmonisera momssatserna inom turismens fyra huvudkategorier mat, logi, aktiviteter och transport. I motion 2011/12:Sk363 av (FP) framförs att det finns klara fördelar med enhetlig moms och att skattesatserna på olika områden borde sänkas överlag. Därför bör skattesatserna ses över så att dels enhetlighet föreligger mellan olika musikgenrer, dels likartade företeelser inom besöksnäringen behandlas lika. I motion 2011/12:Sk367 av (C) framförs att det är viktigt att ekonomin stimulerar åtgärder som främjar jobb, minskar svartekonomin och ger en rättvis konkurrens. Beslutet att halvera restaurangmomsen är ett tydligt steg i rätt riktning. är det viktigt att gå vidare och strategiskt sänka momsen för att stimulera företag inom tjänstesektorn. Tjänstesektorn är en sektor som både är arbetsintensiv och kan ge klimatsmartare tillväxt. En allmän översyn av dagens momssatser bör göras för att utvärdera möjligheterna att sänka tjänstemomsen. I motion 2011/12:Sk368 av de (M) föreslås ett tillkännagivande om att bör verka inom EU för att avskaffa momsen på veterinärkostnader. I motion 2011/12:Sk379 av (M) anförs att skattesatsen gäller för tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar. Undantag är skattesatsen på danstillställningar och restaurangunderhållning. Detta är orättvist och svårt att förstå och acceptera. En översyn av de olika mervärdesskattesatserna bör göras. I motion 2011/12:Sk383 av och (C) anförs att förutsättningarna att skapa ekonomisk rättvisa inom kulturen och idrotten genom att sänka dansbandsmomsen från bör utredas. I motion 2011/12:Sk407 av i (M) föreslås att mervärdesskattereglerna som ett led i regeringens satsning på att underlätta för företag och näringsidkare ses över då de får orättvisa resultat genom att de omfattar tjänster med skilda skattesatser inom samma bransch. leder det till snedvriden konkurrens som enskilda näringsidkare drabbas av onödig byråkrati och administrativ börda. Regeringen har i höstbudgeten 2011 tagit ett steg i rätt riktning genom att föreslå en enhetlig momssats för restaurangbranschen. Detta initiativ bör utvecklas till att omfatta fler branscher. För att vi ska få ett dynamiskt näringsliv och en växande tjänstesektor bör en enhetlig momssats införas inom en och samma bransch. bör även en så låg momssats som möjligt eftersträvas. I motion 2011/12:Sk418 av och (SD) framförs att det är orimligt att musik och rörelse ska ha en högre momssats än idrottsarrangemang och konserter. Motionärerna vill att det skapas ekonomiskt rättvisa villkor inom kulturen och idrotten och menar att dansbandsmomsen bör sänkas från och att skattesatsen bör bli likvärdig med den som gäller för övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser. I motion 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs bl.a. att regeringen bör genomföra åtgärder för att skapa miljövänligare fordon och bl.a. sänka momsskattesatsen för bilpooler från . I motion 2011/12:Kr242 av (KD) yrkande 2 framförs att bör verka inom EU för att underlätta införandet av reducerad moms på renovering av historiskt värdefulla byggnader. Det är nödvändigt att det medges ett skattemässigt avdrag för de kulturhistoriska merkostnaderna. Regeringen bör verka inom EU för förändrade momsregler för kulturbyggnader. I motion 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 6 framförs att momssatsen på biljetter för internationella flygningar är och för inrikes flygningar . Dessa nivåer kan jämföras med den generella svenska momssatsen som ligger på och momsen på mat som är nedsatt till . Detta innebär en kraftig subvention av flyget. Det är viktigt att spelplanen jämnas ut så att transportslagen får lika villkor. Regeringen bör utreda höjd moms på inrikes flygtrafik och på utrikes flygresor. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion. Den var aktuell också vid förra årets behandling av allmänna motioner på mervärdesskatteområdet och är så alltjämt. Utskottet framhöll i förra årets betänkande om allmänna motioner om mervärdesskatt (bet. 2010/11:SkU19) liksom vid tidigare års behandling av frågor om skattesatser på mervärdesskatteområdet, att ordningen med reducerade skattesatser och undantag genomgått en grundlig kartläggning och analys som visar att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt. framgår det att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Utan att i grunden frångå denna tidigare inställning delar också utskottet regeringens reformambitioner i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 s. 60) att sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster kan förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete. Utskottet finner att det med hänsyn till de möjligheter som finns inom ramen för att tillämpa reducerade skattesatser för vissa tjänster finns all anledning att avvakta resultatet av den utredning som regeringen har tillsatt och att därefter på nytt överväga dessa frågeställningar. Utskottet ser därmed inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en omedelbar förändring av mervärdesskattestrukturen. I utlåtande /11:SkU25 om mervärdesskatten sa skatteutskottet följande. Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Olika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. Utskottet noterar att regeringen kommer att följa upp sänkningen av restaurangmomsen.