bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Det kan handla om att vidta förebyggande åtgärder på platser där man vet att brottslighet förekommit eller där det finns risk för att brott begås, t.ex. i krogmiljöer. Polisen bedriver också ett arbete för att förbättra förmågan att systematiskt följa upp och utvärdera olika brottsförebyggande insatser. Regeringen framhåller (s. 26) att detta kan förbättra förutsättningarna för att identifiera och sprida arbetsmetoder med bra effekt. Regeringens bedömning (s. 27) är att polisens brottsförebyggande arbete har utvecklats . Det är dock enligt regeringen nödvändigt att arbetet fortsätter att förbättras. Arbetet följs av regeringen. Regeringen anför vidare (s. 30) att arbetet med att förankra och utveckla polisens nationella utredningskoncept fortsätter. infördes första delen av polisens nya it-baserade utredningsstöd (PUST) vid samtliga polismyndigheter. Utredningsstödet utvecklas i etapper och ska vara helt utbyggt . När det gäller tillsynen över polisen har regeringen (s. 18) genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2012:13) uppdragit åt att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens som Kriminalvårdens verksamhet. Kommittén ska också analysera konsekvenserna av en eventuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. När det gäller den fristående granskningen ska delen om polisens verksamhet redovisas . Regeringen konstaterar (s. 24) att rättsväsendet trots ökade resurser inte klarar upp en större andel av de brott som begåtts genom att en person knyts till brotten. Personuppklaringsprocenten har legat relativt stabilt . Eftersom rättsväsendet har fått allt fler brott att hantera innebär den stabila personuppklaringsprocenten att rättsväsendet nu klarar upp ett betydligt större antal brott där en gärningsperson knyts till brottet än 2006. Denna ökning gäller dock huvudsakligen fram , och har den generella ökningen i antalet personuppklarade brott avstannat. De stora satsningar som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter borde enligt regeringen (s. 31) ha fått ett större genomslag i myndigheternas kapacitet att klara upp brott. Inom både polisen och har man genomfört omfattande rekryteringar . Regeringen förväntar sig att myndigheterna förstärker och utvecklar sina insatser för att uppnå en varaktigt högre brottsuppklaring och lagföring. En viktig förutsättning för detta är enligt regeringen ett nära och hållbart samarbete mellan polisen och åklagarna. Det är också av största vikt att myndigheterna alltid vidtar de utredningsåtgärder som är möjliga och relevanta. För att förbättra kvaliteten och effektiviteten i brottsutredningsarbetet bedriver myndigheterna ett systematiskt utvecklingsarbete, vilket enligt regeringen är angeläget och nödvändigt. För att uppnå bättre resultat bör dock myndigheterna enligt regeringen samordna arbetet i ännu större utsträckning. Utvecklingsarbetet måste även omfatta organisatoriska och strategiska frågor. Regeringen betonar särskilt vikten av att utvecklingsverksamheten ges en sådan inriktning att nedlagda resurser kommer myndigheternas kärnverksamhet till godo och att arbetet avspeglas i tydliga resultatförbättringar. I flera motioner lämnas förslag som rör polisens inre organisation och närliggande frågor. I motion 2012/13:Ju240 av och (båda MP) yrkande 3 föreslås att det ska finnas en permanent s.k. barnsexturismgrupp hos . I partimotion 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås det att ska få huvudansvaret för att bekämpa organiserad brottslighet nationellt samt ha möjlighet att delegera sina befogenheter till lokala polismyndigheter eller motsvarande. I yrkande 4 i samma motion föreslås det att får ett eget anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 79 begärs det att en nationell resurs för hedersrelaterad brottslighet inrättas hos polisen. Enligt motionärerna skulle detta ge bättre utredningar i dessa ärenden. I motion 2012/13:Ju391 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås det en utredning av möjligheten att inrätta en svensk motsvarighet till den brittiska myndigheten and (). Motionärerna anför bl.a. att den brittiska myndigheten har samlat ett sextiotal experter från olika områden för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn. De arbetar både med förebyggande åtgärder, riktade mot barn och föräldrar, och med utredande och brottsbekämpande insatser. I samma motion yrkande 2 begärs en skyndsam utredning av möjligheten att införa ett system med en larmknapp på internet som är direkt kopplad både till polisen och till den svenska motsvarigheten till CEOP. I motion 2012/13:Ju398 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 föreslås det att det inrättas en nationell enhet inom polisen som arbetar särskilt mot s.k. ekoterrorism, och att det bör övervägas om denna uppgift ska gå tillbaka till Säkerhetspolisen. I kommittémotion 2012/13:Fö245 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås det att beredskapspolisen återinförs som en del av polisorganisationen. Beredskapspolisens anslag ska dock ligga inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Det finns flera motioner som behandlar polisens effektivitet och närliggande frågor. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås det att det ska utvecklas metoder för att mäta effektiviteten i polisens arbete. Den uppmätta effektiviteten ska sedan ligga till grund för anslagstilldelningen. I yrkande 3 i samma motion föreslås det att de polismyndigheter som bäst uppnår regeringens uppdrag tilldelas mer pengar än de som misslyckas. Enligt yrkande 4 i samma motion ska även de polischefer som lyckas effektivisera verksamheten belönas. Även i kommittémotion 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås det att en ny incitamentsstruktur införs inom polisorganisationen. Incitamentsstrukturen ska gå ut på att myndigheter beviljas anslag efter utförd prestation. Även i motion 2012/13:Ju325 av (M) framhålls vikten av att polisorganisationen effektiviseras. I motion 2012/13:Ju233 av och (båda M) yrkande 2 föreslås det en översyn av möjligheten att få en effektivare polis och poliser med lokalkännedom. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 2021 anförs det att de polisiära resurserna bör styras till områden där brott typiskt sett begås och att polisen tillsammans med (Brå) bör få i uppdrag att utveckla verktyg för civila myndigheter som kan bilda underlag för ett smartare beslutsfattande om säkerhetshöjande åtgärder. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 7 begärs det att Brå ska få i uppdrag att samla den kunskap som finns om internationellt och nationellt brottsförebyggande arbete och anpassa de metoder som fungerar till praktiskt polisarbete i samverkan med kommuner och andra myndigheter. Polisen ska få tydliga och mätbara mål för den brottsförebyggande verksamheten. Flera motioner behandlar rekrytering och arbetssätt inom polisen och närliggande frågor. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås det att det ska skapas flera vägar in i det brottsutredande arbetet. I yrkande 11 i samma motion föreslås det en översyn av karriärvägarna inom polisen. I yrkandena 9 och 10 i samma motion föreslås det att fler specialister ska rekryteras till polisen för att arbeta med att förhindra brott och utreda brott samt att det ska tas fram metoder för att i ökad grad knyta specialistkompetens till förundersökningar. Ett liknande yrkande finns i motion 2012/13:Ju233 av och (båda M) yrkande 1, där motionärerna föreslår en översyn av möjligheten att utveckla rekryteringen av externa experter till polisen. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 29 framhålls vikten av att bl.a. polisen samverkar med ideella aktörer. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 3, där det föreslås att den ideella sektorns kraft bättre ska tas till vara inom polisen och andra aktörer inom rättsväsendet. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 15 begärs det att personalhandledning blir en obligatorisk del av polisens verksamhet. Enligt motionärerna är detta en viktig fråga inte minst ur arbetsmiljöperspektiv. Flera motioner lyfter fram vikten av att polisen är närvarande och tillgänglig i hela landet. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs det krafttag för att säkerställa en polisnärvaro i hela landet. Enligt motionärerna är tillgången på poliser alltför dålig på många mindre orter och i glesbygden. I partimotion 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås det att polisens tillgänglighet för och service till personer som bor på landsbygden ska förbättras genom verkställande av förslagen i betänkandet Se medborgarna (SOU 2009:92). Även i motion 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 4 framhålls vikten av polisnärvaro i hela landet. I motion 2012/13:Ju241 av och (båda S) yrkande 1 efterfrågas fler synliga poliser och fler lokala poliskontor i . I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 12 betonas vikten av att polisen är närvarande i människors vardag. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 4. I motion 2012/13:Ju381 av Per Lodenius och (båda C) framhålls vikten av en synlig poliskår och en bredare bas av sökande till polisutbildningen. Flera motioner handlar om polisutbildningen ur olika aspekter. När det gäller antagningen till polisutbildningen föreslås det i motion 2012/13:Ju212 av (SD) yrkande 1 att de fysiska kraven vid antagningen till polisutbildningen ska höjas för båda könen till den nivå som tidigare gällde för män. I yrkandena 2 och 3 i samma motion föreslås det att det tidigare provet i svenska återinförs vid antagning till polisutbildningen, liksom det tidigare kravet på skrivet högskoleprov. I yrkande 4 i samma motion föreslås det att den som är mindre kvalificerad än någon annan sökande aldrig ska få antas till polisutbildningen endast för att han eller hon är av rätt kön eller har invandrarbakgrund. I partimotion 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås det att polisutbildningen förlängs till och införlivas i den ordinarie högskoleutbildningen. Även i kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 6 och i kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 11 begärs det att polisutbildningen ska bli en högskoleutbildning. I motionerna 2012/13:Ju236 av (KD), 2012/13:Ju260 av (FP), 2012/13:Ju347 av i (C) och 2012/13:Ju400 av (M) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. I motion 2012/13:Ju290 av m.fl. (M) föreslås det att en polishögskola inrättas i . I motion 2012/13:338 av m.fl. (S) yrkandena 13 framhålls det att en polisutbildning i skulle innebära en god rekryteringsbas för studenter med icke-svensk etnisk bakgrund och även underlätta ett utbyte med den danska polisutbildningen. I motion 2012/13:Ju319 av och (båda M) begärs det en översyn av möjligheten att placera en polishögskola i . I motion 2012/13:Ju320 av (M) föreslås det en översyn av möjligheten att återinrätta en polisutbildning på distans i . I motion 2012/13:Ju278 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås det att all brottsbekämpande personal inom polisen, och ska ha en gemensam grundutbildning. Enligt motionärerna skulle detta öka möjligheten till ett effektivare samarbete mellan myndigheterna. I yrkande 2 i samma motion föreslår motionärerna att om polisutbildningen blir en högskoleutbildning ska även tull- och kustbevakningsutbildning jämställas med sådan utbildning. Utskottet har fått information från om att projektet kring barnsexhandel (s.k. barnsexturism) /12 är en permanent verksamhet. Verksamheten ingår i Gruppen mot sexuella övergrepp mot barn/barnpornografibrott vid . I Gruppen mot sexuella övergrepp mot barn/barnpornografibrott ingår elva personer, varav fem arbetar särskilt med ärenden som gäller barnsexhandel. Verksamheten utreder sexuella övergrepp mot barn i andra länder, och som begås av personer boende i . I gruppen finns det även personer som arbetar särskilt mot s.k. gromning. Detta arbete sker i nära samarbete med de aktörer som driver internetsajter där barn och ungdomar finns. tog regeringen initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. fick då i uppdrag att tillsammans med , , , , , och säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. undertecknades en överenskommelse mellan myndigheterna. anslöt även till den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet. Organisationen för den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet består av , Operativa rådet, ett kansli, ett nationellt underrättelsecenter (Nuc), åtta regionala underrättelsecenter (Ruc) och olika aktionsgrupper med sammanlagt 200 polisanställda. huvuduppgift är att bestämma en myndighetsgemensam lägesbild av den grova organiserade brottsligheten och att fatta beslut om den strategiska inriktningen för satsningen. består av tio myndighetschefer. Rikspolischefen är ordförande och rikskriminalchefen är föredragande. Beslut fattas alltid i konsensus. Operativa rådet består av operativa chefer från de samverkande myndigheterna. Representanterna har mandat att för sin myndighet eller polisregion fatta operativa beslut. Beslut fattas i konsensus med rikskriminalchefen som ordförande. redovisas resultaten av den myndighetsgemensamma satsningen mot den grova organiserade brottsligheten till regeringen. I redovisningen anför , genom ordföranden, att den särskilda satsningen mot grov organiserad brottslighet gick in i en ny fas. Myndigheterna lämnade startfasen som präglades av uppbyggnad och nya arbetsformer och gick över i en fas där samverkan utvecklas alltmer. Resultatet är enligt bra, även om satsningen ännu inte nått sin fulla potential. På uppdrag av har (Brå) genomfört en utredning om polisens arbete med hedersrelaterade brott. Syftet med utredningen var att kartlägga och analysera ett antal anmälningar om hedersrelaterat våld, och på grundval av det lämna förslag till hur polisens arbete på området kan utvecklas. Brå har i rapporten av hedersrelaterat våld (rapport 2012:1) identifierat ett antal viktiga faktorer för att polisen ska kunna förbättra arbetet med att förebygga och utreda hedersrelaterade brott. Det handlar t.ex. om samverkan med skola och socialtjänst. I rapporten föreslår Brå att en nationell resursgrupp med kunniga personer bildas som polisen kan vända sig till och få hjälp av vid misstankar om hedersrelaterad brottslighet. Utskottet har fått information från om att man inom polisen har tagit fram särskilda kompetensteam som kan stötta utredarna vid polismyndigheterna när det gäller hedersrelaterade ärenden. På är tanken att det ska inrättas en nationell resursgrupp för dessa ärenden i enlighet med Brås rekommendation. Det är inte beslutat vilken sammansättning och plats i polisorganisationen som gruppen ska ha. I detta sammanhang kan även nämnas att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en informationskampanj om brott i nära relationer inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas (Ju2011/6520/PO). Möjligheten att kalla in beredskapspolisen reglerades tidigare i förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen. Enligt förordningen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap, eller då regeringen hade beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som hade ingått avtal med om tjänstgöring fick också kallas in till en polismyndighet vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, eller vid risk för sådana störningar. I en översyn av beredskapspolisen konstaterade (dir. POA-134-6927/09) att polisens behov av beredskapspolisorganisationen kunde betecknas som ringa. framhöll bl.a. de senaste årens säkerhetspolitiska utveckling med en förändrad personalförsörjning för totalförsvaret, där uttag med bl.a. civilplikt inte längre sker, samt den kraftiga ökningen av antalet poliser i tjänst. rekommenderade att regeringen skulle lägga ned beredskapspolisen. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 6 s. 103104) gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. En avveckling av organisationen skulle därför ske . Regeringen anförde att detta emellertid inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen lades ned , se regeringens förordning (2012:484) om upphävande av förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen. har i uppdrag av regeringen att effektivisera polisverksamheten (Ju2009/9595/PO). Enligt uppdraget ska verka för att polismyndigheterna förbättrar sin organisation och ledningsstruktur, utveckla och förbättra utvärderingar av polisverksamheten samt utveckla tillsyn som en del av styrningen av polismyndigheterna. Enligt regleringsbrevet ska följa upp och redovisa polismyndigheternas fortsatta arbete med de åtgärder som har redovisats till regeringen inom ramen för uppdraget. Redovisningen ska lämnas . I regleringsbreven fick och Brå som gemensamt uppdrag att beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och föreslå hur det kan utvecklas. I uppdraget ingick att analysera vilket kunskapsstöd som polisen behöver i det brottsförebyggande arbetet, bedöma polisens metodstöd samt se hur Brå kan möta dessa behov. I myndigheternas återrapportering till regeringen, som redovisades i samband med årsredovisningen , beaktade myndigheterna bl.a. de synpunkter som lämnat på det brottsförebyggande arbetet i sin rapport brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23). Särskild vikt lades vid kritik av att polisens definition av brottsförebyggande arbete är alltför vid och diffus. En ny definition av polisens brottsförebyggande arbete utarbetades därför. Syftet med den nya definitionen är att den tydligt ska avgränsa den brottsförebyggande verksamheten från polisens övriga arbetsuppgifter. Den ska också vara operativt användbar, kunna försvaras teoretiskt samt ge goda förutsättningar för att kunna mäta och bedöma resultatet av arbetet. Vid har det inletts ett projekt som ska testa tillämpningen av den nya definitionen för polisens brottsförebyggande arbete. Den föreslagna definitionen är: Polisens brottsförebyggande arbete är sådana aktiviteter som polisen genomför eller aktivt deltar i med det primära syftet att förhindra att brott begås. Enligt projektets tidsplan ska slutrapporten vara levererad och godkänd . Inom EU inrättades det 2005 en europeisk polisakademi (Cepol) som ska förstärka samarbetet mellan de nationella och bidra till utbildning av högre tjänstemän. anordnar Cepol mellan 60 och 100 kurser, seminarier och konferenser. Evenemangen anordnas på medlemsländernas polishögskolor och omfattar en rad olika ämnen. anordnade i en internationell Cepolkurs om brottsförebyggande arbete. Syftet med kursen var att utbyta kunskaper utifrån senaste forskning och väl beprövade erfarenheter när det gäller t.ex. brott i nära relationer, våld i offentlig miljö, bostadsinbrott och brott mot äldre. gav 2008 ut en nationell handlingsplan för samverkan mellan polis och kommun (PoA-480-5788/06). Bakgrunden till initiativet var bl.a. att man ville betona vikten av en lokalt förankrad polis. som handlingsplanen gavs ut började , och Landsting (SKL) och (Brå) följa samverkan mellan kommun och polis på fyra orter i landet. Syftet var att identifiera och konkretisera samverkansprocessens delmoment. Arbetet resulterade i handboken i lokalt brottsförebyggande arbete som publicerades . har antalet samverkansöverenskommelser ökat och 2011 fanns det överenskommelser i nästan alla kommuner. skickade Brå ut en enkät till samtliga kommuner och polismyndigheter med frågor om hur de tycker att arbetet med samverkansöverenskommelser har fungerat problem som uppstått, hur man löst dessa, vilken hjälp man önskar och om det finns goda exempel som kan spridas. Brås studie om samverkansöverenskommelserna kommer att resultera i en rapport som publiceras . Från har utskottet fått information om att det pågår en särskild satsning på att anställa "ny och mer kompetens" (dvs. civil personal med olika specialistkompetenser, t.ex. mängdbrottsutredare, analytiker och it-forensiker) inom polisen i hela landet. När det gäller polisutbildningen föreslår Utredningen om den framtida polisutbildningen i betänkandet Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39) att dagens grundutbildning till polis ersätts med en högskoleutbildning. Enligt utredningen bör polisutbildningen anordnas av universitet och högskolor. Utredningen anför att alternativet till en sådan lösning är att skapa en s.k. sektorshögskola, en typ av högskola som Försvarshögskolan är ett exempel på. Polisutbildningen bör enligt utredningen vara treårig och leda till en ny högskoleexamen, polisexamen. Utskottet har från fått information om att utredningens förslag har remissbehandlats och att har fått i uppdrag av regeringen att beräkna kostnaderna för dagens polisutbildning och bedöma kostnaderna för polisen om grundutbildningen görs om till en högskoleutbildning utifrån utredningens förslag. Frågan om en reformerad polisutbildning har beretts inom , och regeringen avser att lämna besked om eventuella förändringar av dagens polisutbildning. Utskottet har föreslagit att ska be regeringen att återkomma med en redovisning av de åtgärder som vidtas för att öka antalet civilanställda inom polisen (se bet. 2012/13:JuU2 s. 25). I det ärendet, som gällde effektiviteten i rättsväsendets hantering av brottmål, uttalade utskottet bl.a. att ett flertal av de arbetsuppgifter, t.ex. vissa administrativa uppgifter, som utförs av poliser i stället bör utföras av civilanställda. Utskottet menade att det krävs fler civilanställda inom polisen än vad som finns i organisationen för att polisen ska kunna utveckla sin verksamhet. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:28). I förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:JuU1 s. 44) behandlades och avstyrktes ett yrkande om att inrätta en permanent grupp mot barnsexturism inom . Utskottet konstaterade att grupp mot barnsexturism skulle bli permanent /12 och att önskemålet i motionen därmed var tillgodosett. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). I samma betänkande (s. 44) behandlade och avstyrkte utskottet vidare ett motionsyrkande om personalhandledning inom polisen. Utskottet anförde att frågan om huruvida personalhandledning borde bli en obligatorisk del av polisens verksamhet borde vara en fråga för att besluta om. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). I förra årets budgetbetänkande (s. 44) behandlade och avstyrkte utskottet även flera motionsyrkanden med olika förslag om hur resurser ska fördelas mellan polismyndigheterna. Även dessa yrkanden avstyrktes av utskottet med hänvisning till att det var en angelägenhet för att besluta om. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). Vidare behandlade och avstyrkte (s. 44) utskottet ett antal motioner om polisutbildningen. Utskottet anförde att frågan bereds inom och att regeringens ställningstagande inte borde föregripas. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). står inför en stor och viktig förändring då ska slås samman med de 21 polismyndigheterna till en enda polismyndighet. Som framgår ovan kommer regeringen att inrätta en särskild organisation för det omfattande och komplexa arbetet med att genomföra sammanslagningen till . Vidare kommer regeringen att återkomma till med en proposition med förslag till de lagändringar som krävs för sammanslagningen. bör enligt utskottet inte föregripa den kommande stora förändringen av polisorganisationen med tillkännagivanden om polisens inre organisation och närliggande frågor.