bet · GZ01FiU32 · 2012-03-26 00:00:00 — Det är mycket som är positivt med detta, men utvecklingen av internet och datortrafiken påverkar även energiförbrukningen. Även om det finns fantastiska möjligheter uppstår även negativa effekter. Datortrafiken ersätter och kan ytterligare ersätta onödiga transporter. Utvecklingen i den riktningen är enligt min mening positiv. kommer information och rapporter om hur mycket energi dagens datortrafik förbrukar, och det uppstår även problem med miljöfarliga komponenter och en ökad mängd elektronikskrot. I sammanhanget kan nämnas att mjukvaror ur miljösynpunkt inte har fått samma uppmärksamhet som hårdvaror, men genom innovativa programvaror är det möjligt att minska energiåtgången. Även om mycket av den elektroniska utrustningen görs alltmer energieffektiv och en del av de miljöfarliga komponenterna har tagits bort verkar frågorna om energiåtgång och minskning av miljöfarliga komponenter inte diskuteras parallellt med själva teknikens framsteg. Den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster för . En del av detta är teknikupphandling. Genom den offentliga upphandlingen finns därför stora möjligheter att påverka teknikutvecklingen. Enligt uppgifter står it-användningen för av elanvändningen i svenska kontorsbyggnader. används olika energikrav vid inköp av it- och kontorsutrustningar. Trots detta finns det sannolikt mer att göra för att minska energiåtgången. Det bör enligt min mening vara en självklarhet att använda sig av upphandlingskriterier vid inköp av it-utrustning inom offentlig verksamhet. Men det bör också finnas en aktiv utveckling som bidrar till att hela samhället ser vikten av att endast använda den teknikutrustning som är bäst ur energi-, miljö- och klimatsynpunkt. Rådgivning om it-utrustningars påverkan på energianvändningen bör också vara en självklar del av energirådgivningen inom kommuner. Jag anser att regeringen aktivt bör verka för att det ställs krav på energieffektivisering vid all offentlig upphandling och för att bl.a. kriterier för och rådgivning om dessa frågor utvecklas. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av och samt egen-regi-undantag, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi278 av m.fl. (S), 2011/12:Fi284 av m.fl. (S) och 2011/12:Fi285 av (S) yrkande 1, 2011/12:Fi267 av (S) och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkandena 36 och 37. Upphandlingsreglerna har som syfte att förhindra att konkurrensen snedvrids och att upphandlingar genomförs godtyckligt, och reglerna ska verka för en god hushållning med offentliga medel och försvåra korruption. Det förhållandet att reglerna om överklagande av upphandlingsbeslut regelmässigt utnyttjas bidrar dock till att stora projekt försenas och fördyras. Det har funnits exempel på att upphandlingar som rör människors hälsa och säkerhet har överklagats, t.ex. upphandling av vaccin och skyddsvästar. Även om det skulle ha funnits brister i upphandlingsunderlagen är det inte rimligt att sådana upphandlingar fördröjs på det sätt som har skett. I har man en reglering som innebär att en tänkt anbudsgivare måste klaga till domstol redan innan anbudstiden går ut om anbudsgivaren anser att det finns brister i upphandlingsunderlaget. Vi anser att en motsvarande bestämmelse bör införas i svensk rätt. Ett sådant förfarande är mer rättssäkert, sparar tid och kan leda till sänkta kostnader för samhället. Den som inte har påtalat felaktigheter i underlaget bör förlora sin rätt att överklaga. Det har även stöd i och fungerar i andra EU-länder. Vi menar också att en upphandlande myndighet genom domstolsbeslut ska ha en möjlighet att få rätt att genomföra upphandlingen trots ett överklagande om den upphandlande myndigheten kan visa att upphandlingen är viktig för människors hälsa och säkerhet och att ett utdraget förfarande riskerar att medföra mänskligt lidande. Vi anser att regeringen bör verka för ändringar av lagstiftningen i enlighet med vad som anförts. Att så många beslut överklagas visar även på ett behov av tydligare regler och ökad kunskap bland de upphandlingsansvariga. Vi anser därför att regeringen bör ta ett initiativ till en noggrann översyn av dagens upphandlingsregelverk för att förenkla och förtydliga det och samtidligt tydliggöra dess möjligheter och begränsningar. Vi anser också att regeringen möjligt ska utvärdera den svenska upphandlingslagstiftningen med syfte att undanröja de hinder som gör det omöjligt för kommuner och landsting att utifrån svensk kommunallagstiftning fritt organisera sin verksamhet. Kommunernas och landstingens frihet att själva bestämma hur den egna verksamheten ska organiseras har en lång historia. Genom införandet av kommunallag som innebar en kodifiering av då gällande principer i detta avseende bekräftades denna självständighet som en central del i det kommunala självstyret. Innebörden är att en kommun får överlämna kommunala uppgifter till ett kommunalt aktiebolag. finns ca 1 300 kommunala aktiebolag i . Historiskt sett har de kommunala bolagen främst ägnat sig åt infrastrukturell verksamhet av olika slag. Exempel på detta är kollektivtrafik och energiproduktion respektive -distribution. I stort sett har samtliga allmännyttiga bostadsföretag bedrivits i aktiebolagsform. har kommunala bolag med uppdrag att främja näringsliv och turism vuxit fram. Aktiebolagsformen har vidare visat sig vara ändamålsenlig vid olika former av samverkan mellan kommuner och privat näringsliv. Vår utgångspunkt är att all offentligt bedriven verksamhet tillhör den gemensamma sektorn, oavsett associationsform. Det är därför inte rimligt att kommunernas val av organisationsform ska påverka förutsättningarna för verksamhetens bedrivande. Om en kommun har valt att driva en viss verksamhet i egen regi är det inte rimligt att upphandlingslagstiftningen blir tillämplig. Om en kommun däremot lägger ut en verksamhet på en privat entreprenör ska naturligtvis upphandlingslagstiftningen tillämpas. En helt annan fråga är om en kommun valt att lägga ut driften av en verksamhet på en privat entreprenör. I detta fall ska givetvis upphandlingslagstiftningen gälla fullt ut. Genom Regeringsrättens (numera ) avgöranden i de s.k. Sysavmålen (RÅ 2008 ref. 26) gavs beskedet att det i över huvud taget saknas internt lagstöd för att kommuner och landsting ska kunna köpa varor och tjänster från egen-regi-företag utan föregående upphandling. Den temporära lagstiftning om ett egen-regi-undantag som med anledning av Regeringsrättens avgöranden gäller från , utformades enligt vår mening på ett sätt som inte värnade om kommunernas frihet att organisera sin verksamhet på det sätt som de anser är lämpligt. Det förslag till permanent egen-regi-undantag som lämnades i betänkandet Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011:43) anser vi inte heller är utformat på ett sätt som värnar om den kommunala organisationsfriheten. Det kan allmänt konstateras att näringslivets lobbyistgrupper framgångsrikt satt en agenda som innebär att alla inköp från kommunala egen-regi-bolag, med hänvisning till lagen om offentlig upphandling och de bakomliggande EU-direktiven, ska föregås av upphandling. Att den statliga utredningen inte i högre grad prioriterat den kommunala självstyrelsen vid utformningen av egen-regi-undantaget beror, såvitt vi kan förstå, primärt på den osäkerhet som bedöms föreligga när det gäller EU-lagstiftningens syn i frågan. Förslaget till ett permanent egen-regi-undantag kan dock i vissa avseenden betraktas som ett steg i rätt riktning. Det är bl.a. glädjande att egen-regi-undantaget föreslås vara tillämpligt i en situation då de s.k. Teckalkriterierna är uppfyllda i förhållandet mellan två separata enheter oberoende av vilken av de båda enheterna som i den enskilda transaktionen är beställare eller leverantör. Dessvärre har utredningen avstått från att löpa linan ut i fråga om övriga förekommande koncerninterna transaktioner. I denna del är det särskilt beklagligt att utredningen inte i större utsträckning har beaktat den EU-rättsliga ekonomiska enhetens princip. Sammantaget saknas enligt vår mening avgörande pusselbitar för ett samlat grepp över egen-regi-frågan. Vi menar att man i stället för att i förebyggande syfte inskränka det grundlagsskyddade kommunala självstyret borde spänna bågen och utnyttja det utrymme för argumentation som erbjuder till försvar av den kommunala organisationsfriheten. Det bör i detta avseende betonas att en första förutsättning för att ska kunna utveckla och förtydliga rättspraxis om egen-regi-undantaget är att mål och tvister hamnar på bord. Sammanfattningsvis är det enligt vår mening nödvändigt att utifrån principen om kommunalt självstyre försvara kommunernas rätt att fritt organisera sin egen verksamhet. Det handlar i förlängningen om att försvara den gemensamma sektorn i . Detta inbegriper med nödvändighet införandet av ett egen-regi-undantag i som, principiellt sett, kan omfatta såväl vertikala som horisontella koncerninterna köp. Med ett sådant förslag följer också en möjlighet att genom en eventuell prövning mot få rättsläget på unionsnivå klargjort. En fortsatt gynnsam utveckling av den kommunala sektorn förutsätter att kommuner och landsting även fortsättningsvis ges möjlighet att utnyttja de fördelar som aktiebolagsformen erbjuder ur bl.a. besluts- och effektivitetssynpunkt. Det ovan anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (MP) Per (MP) anför: Det är viktigt att man vid offentlig upphandling säkerställer att goda villkor upprätthålls på arbetsmarknaden. Enligt domslut får krav på kollektivavtal inte ställas eftersom detta kan diskriminera aktörer från andra länder. Däremot finns det en möjlighet att ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor vid upphandling, och att dessa villkor kontrolleras av en utomstående part, vilket kan få lika god effekt på svensk arbetsmarknad. Jag anser att kunskapen om detta bör förmedlas bättre än till aktörer som arbetar med offentlig upphandling. Jag anser att lagen om offentlig upphandling bör ses över i syfte att ge sociala företag bättre möjlighet att konkurrera vid offentlig upphandling så att intentionerna med konkurrens och valfrihet kan uppnås och så att lagen därmed kan fungera bättre även för små aktörer. Sociala kriterier ska tydliggöras som ett strategiskt och naturligt instrument och uppmuntras av upphandlingsansvariga där så är lämpligt. De kan användas som utförarvillkor eller som utvärderingskriterier. Om sociala kriterier skulle användas oftare, skulle det leda till att människor i utanförskap betydligt lättare kan komma in på arbetsmarknaden och delta i sociala sammanhang. Den offentliga sektorn får en tjänst utförd eller en vara producerad som människor som står långt från arbetsmarknaden får arbete. I avvaktan på slutbetänkande avstår jag dock från att reservera mig mot utskottets ställningstagande. Miljökrav, punkt 2 (MP) Per (MP) anför: Den offentliga sektorn är en viktig aktör för att ställa om produktions- och konsumtionsmönstren i en mer miljöanpassad riktning. Det var t.ex. den offentliga upphandlingen som bröt mark för den stora minskningen av klorblekningen av papper . Den offentliga upphandlingen bör användas mer aktivt för att få fram fler giftfria produkter. Där det finns en vedertagen miljömärkning bör den offentliga upphandlingen ställa krav som motsvarar miljömärkningens kriterier. Krav bör också ställas på att där så är möjligt byta ut och undvika farliga ämnen, t.ex. ämnen på den s.k. SIN-listan (Substitute It Now) som tagits fram av Chem Sec (Secretariat), i enlighet med rekommendation. Regeringen bör också stimulera offentlig teknikupphandling för att skapa förutsättningar för utveckling av tekniska produkter som bidrar till att minska kemiska risker. Att sätta upp tydliga mål borde vara självklart, t.ex. att ingen statlig myndighet ska köpa fossilberoende bilar efter 2015 eller att statliga upphandlingar ska ställa krav på att leverantörer endast använder den fossilsnålaste teknik som går att finna, vilket i många fall innebär en helt fossiloberoende teknik. Sammantaget anser jag att tydligare krav på miljöområdet vid offentliga upphandlingar skulle förbättra utvecklingen mot ett mer hållbart samhälle, men jag avstår från att reservera mig mot utskottets ställningstagande i avvaktan på att den upphandlingsutredning som regeringen tillsatt ska avge sitt slutbetänkande. , närproducerat, punkt 3 (MP) Per (MP) anför: Lokal upphandling ger ofta påtagliga multiplikatoreffekter i den lokala ekonomin och bidrar därmed till att skapa arbetstillfällen och skatteintäkter. Internationella studier, bl.a. från i , har visat att ett något dyrare anbud från ett lokalt företag ofta i slutändan ändå lönar sig tack vare att pengarna då cirkulerar i den lokala ekonomin i stället för att försvinna från kommunen och regionen. Detta är bakgrunden till att exempelvis många amerikanska kommuner är beredda att acceptera dyrare anbud från lokalt förankrade företag. I flera svenska kommuner görs en tolkning av lagen om offentlig upphandling och på området som gör det svårare att främja den lokala ekonomin vid upphandlingar. Konsekvensen kan bli att aktörer som skapar arbetsmöjligheter i socialt utsatta områden eller får små bygdeekonomier att växa konkurreras ut av aktörer som vinner upphandlingar utan att åstadkomma liknande lokala vinster. Sammanfattningsvis anser jag att det bör utredas hur upphandlingar kan göras så att den lokala ekonomin gagnas och att fakta som möjliggör upphandlingar som är lyckade för den lokala ekonomin bör spridas mellan kommuner, myndigheter och andra upphandlande parter. Jag avstår dock från att reservera mig mot utskottets ställningstagande i avvaktan på att den upphandlingsutredning som regeringen har tillsatt har avgett sitt slutbetänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi202 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om offentlig upphandling måste ändras så att krav på kollektivavtal ställs vid all offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på en ändring i lagen om offentlig upphandling som innebär att det vid all offentlig upphandling ska krävas en strategi för att minska riskerna för hot och våld på grund av underbemanning, ensamarbete och bristfällig utbildning. 2011/12:Fi212 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mat som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om de krav som kan ställas vid upphandling av livsmedel hos upphandlare i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta utvecklingen av samordning och kompetensstöd vid livsmedelsupphandling hos Kommuner och Landsting (SKL) och . 2011/12:Fi215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid offentlig upphandling ska ta hänsyn till de befintliga miljömärkningssystemen vad gäller inköp av hotade fiskarter. 2011/12:Fi218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snedvriden myndighetskonkurrens. 2011/12:Fi220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småföretagens deltagande i offentlig upphandling. 2011/12:Fi223 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en landsomfattande databas med länkar till samtliga offentliga upphandlingar i , oavsett hur eller var de ursprungligen publiceras. 2011/12:Fi224 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . 2011/12:Fi228 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler företag kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga informationen till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. 2011/12:Fi232 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om små livsmedelsföretags anbudsmöjlighet. 2011/12:Fi246 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i kommunerna, regionerna och landstingen. 2011/12:Fi251 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphandlande enheter vid upphandlingar ska kunna utesluta anbud från företag som bedriver skatteplanering på ett sådant sätt som anges i motionen. 2011/12:Fi254 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid offentliga upphandlingar ska beakta möjligheten att anlita lokala företag då det bl.a. är mer gynnsamt med hänsyn till miljön. 2011/12:Fi256 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn om vilka krav som går att ställa då det gäller offentlig upphandling av livsmedel i . 2011/12:Fi258 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i lagen om offentlig upphandling bör införas krav på att anlitade företag ska vara auktoriserade. 2011/12:Fi266 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. 2011/12:Fi267 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i lagen om offentlig upphandling. 2011/12:Fi269 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingskompetens. 2011/12:Fi274 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att prioriterar närproducerade livsmedel. 2011/12:Fi275 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i offentliga upphandlingar visa hur man kan anställa personer med funktionsnedsättning genom att använda sociala kriterier. 2011/12:Fi278 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en säkerhetsventil i lagen om offentlig upphandling. 2011/12:Fi280 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det osäkra rättsläget vid upphandling av livsmedel och behovet av att inrätta ett expertråd som biträder förvaltningsrätten i dessa ärenden. 2011/12:Fi281 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. 2011/12:Fi284 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska upphandlingslagstiftningen bör utvärderas med syfte att undanröja de hinder som omöjliggör för kommuner och landsting att utifrån svensk kommunallagstiftning fritt organisera sin verksamhet. 2011/12:Fi285 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling i syfte att förenkla och förtydliga regelverket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kunskapsspridning vad gäller lagen om offentlig upphandling. 2011/12:Fi291 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer företagsvänlig offentlig upphandling. 2011/12:Fi292 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting. 2011/12:Fi298 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen om offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medborgarnas rätt till insyn i hur skattemedlen används. 2011/12:Fi300 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. 2011/12:Fi302 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonisttjänster utanför som bättre kan upphandlas i . 2011/12:Fi304 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på energieffektivisering i samband med upphandling samt om rådgivning i fråga om it för både det som benämns hårdvara och det som benämns mjukvara. 2011/12:U207 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i lagen om offentlig upphandling bör tydliggöras att det är möjligt att ställa krav på kollektivavtal och ta social och miljömässig hänsyn vid upphandling. 2011/12:So602 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över reglerna i så att hälso- och sjukvården i sin helhet inte omfattas av denna lagstiftning. 2011/12:MJ281 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kemikalier i den offentliga upphandlingen. 2011/12:MJ407 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att skapa ett förenklat regelverk för offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att för offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag. 2011/12:MJ461 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska lagstifta om att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats i enlighet med svenska djurskyddsregler. 2011/12:N389 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att lagen om offentlig upphandling inte tillämpas för socialt företagande. 2011/12:N414 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problem och möjligheter med offentlig upphandling.