bet · GZ01TU10 · 2012-03-22 00:00:00 — Utskottet välkomnar att det både i och i andra länder i EU pågår försök med långa fordonskombinationer i syfte att se om tunga transporter kan miljöeffektiviseras genom längre fordonskombinationer utan att det sker på bekostnad av trafiksäkerheten. I sammanhanget kan också nämnas att i remissutgåva för anges att de största och snabbaste vinsterna för ökad kapacitet i transportsystemet finns i det nuvarande systemet. Att enbart bygga nytt löser enligt inte kapacitetsproblemen och är inte heller ekonomiskt försvarbart. Systemet behöver därför utnyttjas på ett smartare och effektivare sätt. Det kan enligt bl.a. göras genom tyngre och längre fordon. Enligt utskottets mening finns det goda skäl att avvakta resultaten av pågående försöksverksamheter och studier. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:T344 yrkande 7 av m.fl. (MP). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det är väsentligt att vägskyltningen genomförs i former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som lokala önskemål tillgodoses. Anvisningar till trafik kan ges genom bl.a. vägmärken. De grundläggande bestämmelserna om vägmärken finns i vägmärkesförordningen (2007:90). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Beslutet om en ny förordning grundades på de senaste årens snabba utveckling inom områden som trafik rörande trafiksäkerhet, framkomlighet och miljö vilket innebär ökade krav på ett uppdaterat, modernt regelsystem när det gäller anvisningar till trafikanten. Den nya vägmärkesförordningen innebär en anpassning till det internationella regelverk som kommit till uttryck genom en om vägmärken och signaler som ratificerade 1985. De förändringar som genomfördes i vägmärkesförordningen innebär dels en mindre grad av detaljstyrning på förordningsnivå, dels en uppdatering av de nuvarande kraven på trafiksäkerhet och slutligen bättre möjligheter till utformning av trafikmiljön med stöd av regelverket. De frågor som berör väghållningsmyndigheten har därför flyttats till myndighetsföreskrifter, vilket ökar möjligheterna att genom föreskrifter följa utvecklingen inom olika områden. I motion 2011/12:Kr224 anför och (båda S) att länsmuseer är ett värdefullt resmål för landets invånare, men också för många turister. Vidare framför motionärerna att det är angeläget att vägskyltningen sker på ett trafiksäkert sätt och att rimliga krav från lokala företag och andra intressenter tillgodoses. Mot den bakgrunden yrkas att länsmuseerna får brunvit skyltning i varje län. Utskottet konstaterar att det är regeringen som fastställer vägmärken och väghållningsmyndigheten som hanterar ansökningar om vägvisning till bl.a. turistmål. Utskottet finner denna ordning lämplig och anser därmed inte att det är uppgift att besluta i frågor om vägskyltning vare sig i allmänhet eller när det gäller särskilda turistmål som länsmuseer. Utskottet förutsätter i sammanhanget att vägskyltningen genomförs i former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som det är önskvärt att man söker tillgodose önskemål från det lokala näringslivet och turismen. Med anledning av detta sagda avstyrker utskottet motion 2011/12:KrU224 av och (båda S). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att användandet av ny teknik för att bevisa att en felparkering har ägt rum och säkerställande av att funktionshindrade ska få en god tillgänglighet genom reserverad tillgång till särskilda parkeringsplatser är av stor betydelse. Därför välkomnar utskottet den dialog som förs mellan berörda organisationer och . Jämför reservation 8 (S, MP, V). I motion 2011/12:T247 anför (M) att det är av vikt för trafiksäkerheten och framkomligheten att parkeringsregler inte överträds. har behovet av parkeringsplatser ökat och även antalet parkeringsöverträdelser. Möjligheten för kommuner och enskilda fastighetsägare att själva utfärda parkeringsavgifter i stället för böter har också ökat. Dess värre har utvecklingen också inneburit att parkeringsavgifter blivit en viktig inkomstkälla för både fastighetsägare och kommuner. Enligt motionären finns det uppgifter om att parkeringsvakter skrivit ut felaktiga parkeringsavgifter för att uppnå en viss kvot av avgifter per dag och är medvetna om ur vilken vinkel ett foto på en vindruta ska tas utan att parkeringsbiljetten syns. Motionären framför att det tyvärr ofta är svårt för privatpersoner att få rätt, även om man kan uppvisa skriftlig dokumentation eller annan verifikation. Enligt motionären behöver därför rättssäkerheten stärkas för den enskilde, och ansvaret för bolagen eller kommunerna för rättegångskostnader i samband med en domstolsprövning behöver ökas. I motion 2011/12:T256 konstaterar och (båda C) att bilen innebär en stor frihet och innebär en ökad tillgänglighet för många personer med rörelsehinder. Bilstödet är därför enligt motionärerna mycket viktigt och ger många möjligheter att anpassa bilen. Det är vidare enligt motionärerna av stor betydelse att det i vardagen fungerar att använda bilen även för personer med rörelsehinder. I motionen anges att det finns rapporter som tyder på att tillämpningen av gällande regelverk om parkeringstillstånd för rörelsehindrade har lett till en begränsning som inte varit avsedd. Motionärerna föreslår därför att reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade ska följs upp och ses över. I motion 2011/12:T269 framför (KD) att regeringen bör utreda ett antal förändringar i lagen om kontrollavgift vid olovlig parkering. En sådan utredning bör enligt motionären ha som mål att få en lagstiftning som motverkar avtal som gör parkeringsbolagen beroende av kontrollavgifter för att få intäkter. Vidare anges i motionen att lagen bör ändras på så sätt att fler än uppenbart oskäliga kontrollavgifter vid olovlig parkering kan anses otillåtna. Lagen bör också enligt motionärerna motverka obefogade krav på kontrollavgifter och den som har parkerat bör enligt motionären få full ersättning för sina kostnader om det står klart att kravet på kontrollavgift varit obefogat. I motionen sägs vidare att en oberoende tillsynsinstans ska införas liksom tillståndsplikt för den som utövar parkeringsövervakning. I motion 2011/12:T285 konstaterar (M) att av dem som har bestridit böterna i har inte behövt betala boten på grund av felaktig hantering. Det är enligt motionären en tämligen hög siffra som indikerar att misstag ibland begås vid utfärdandet. Motionären anser mot denna bakgrund att initiativ bör tas till att se över hur lagen om felparkeringsavgifter tillämpas i syfte att stärka rättsskyddet för den enskilda bilisten och för att se till att bevisbördan också när det gäller felparkering ligger hos det ansvariga bolaget och den ansvariga kommunen. I motion 2011/12:T297 konstaterar och (båda S) att de nordiska regeringarna och 1999 beslutade att i samråd med handikappförbunden utvidga reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Motivet var att det finns andra funktionshindrade som är i behov av parkeringstillstånd utöver de rullstolsburna, bl.a. människor som har problem att bära, har hjärtproblem eller benbrott. I , och utvidgades reglerna 1998/99. Exempelvis kan en whiplashskadad person som har nedsatt funktion i armarna få parkeringstillstånd för rörelsehindrade i men inte i . I har väldigt många funktionshindrade blivit av med sina parkeringstillstånd och behöver som en följd av det hjälp av . Många är förhindrade att använda stora köpcentrum, då de inte orkar bära de varor de köpt eller dra kundvagn långa sträckor på stora kundparkeringar. Motionärerna föreslår därför att reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade ses över. I motion 2011/12:T329 anger (KD) att parkeringstillstånd, framförallt i våra storstäder, betingar ett icke obetydligt värde på den svarta marknaden. De är därför mycket stöldbegärliga, med många bilinbrott som följd. Det finns möjlighet att hantera parkeringstillstånd för funktionsnedsättning genom utvecklingen av nya e-tjänster. Med en handdator kan parkeringsvakten omgående kontrollera fordonet denne inspekterar. I några kommuner prövas system för att förenkla och modernisera rutinerna med handikapptillstånd, vilket innebär att den särskilda lappen i framrutan blivit överflödig. Processen behöver skyndas på och harmoniseras inom och även inom EU. I motion 2011/12:T400 framhåller de (M) att en lag om felparkeringsavgifter ska vara rättssäker. Enligt motionären är det inte ovanligt att en bilist får en påminnelse om en parkeringsbot som bilisten aldrig har sett originalet till. Hur dokumentationen, uppföljningen och administrationen ska gå till är inte lagreglerat. Endast en del kommuner har ett system där parkeringsvakter tar ett fotografi av den felparkerade bilen. Med ny teknologi är det lätt att säkerställa och bevisa att det rör sig om en felparkering. På den svenska marknaden finns bl.a. ett Windowsbaserat parkeringssystem för uppföljning och administration av kontrollavgift vid olovlig parkering. Flera kommuner och kommunalbolag i använder enligt motionären systemet. Motionären framför att oavsett offentlig eller privat aktör så är det parkeringsbolaget som ska ha bevisbördan vid bötesfällning. Parkeringsvakter bör därför kunna uppvisa fotobevis. Det bör vidare enligt motionären övervägas om ett foto ska lämnas ut på begäran av fordonsägaren. Utskottet konstaterar att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling samt trafikens konsekvenser för en stads utveckling. är det viktigt att regelsystemet för parkering uppfyller de högt ställda kraven på rättssäkerhet och att det är utformat så att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. Utskottet anser mot denna bakgrund att de frågor som motionärerna tar upp är väsentliga och det är önskvärt att de blir föremål för fortsatta analyser och överväganden. Det gäller bl.a. frågor om användning av ny teknik för att bevisa att en felparkering har ägt rum och säkerställande av att funktionshindrade ska få en god tillgänglighet genom reserverad tillgång till särskilda parkeringsplatser. Utskottet anser därför att det är positivt att Transportstyrelsen har haft i uppdrag att se över de rekvisit som ska ligga till grund vid prövning av en ansökan om särskilt parkeringstillstånd. Uppdraget innebar att Transportstyrelsen skulle se över bestämmelserna om särskilda undantag för rörelsehindrade i trafikförordningen och överväga om det finns skäl att föreslå ändringar. Utskottet är medvetet om att tidigare utredningar inom parkeringsområdet har visat att det när det gäller ny teknik bl.a. finns integritetsaspekter att ta hänsyn till. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet med tillfredsställelse att för en dialog med både handikapprörelsen och (). Som ett led i dialogen har infrastrukturministern uttalat att det finns anledning att utreda möjligheten att inrätta en särskild parkeringsnämnd. Utskottet vill vidare tillägga att vid en eventuell tvist som gäller huruvida en felparkering ägt rum är det enligt svenska principer slutligen en domstol som ska avgöra om den påstådda handlingen, en felparkering, har begåtts av svaranden, fordonsägaren. Det är dessutom inte lämpligt att föreskriva hur någon part ska säkra bevisning inför ett eventuellt domstolsförfarande och det är olämpligt med en särskild reglering av rättegångskostnader i samband med tvister i parkeringsärenden. Frågan löses bäst genom de regler som finns i (1 kap. 3 d §), som reglerar rättegångskostnader där tvisteföremålets värde inte torde överstiga ett halvt basbelopp. Utskottet konstaterar vidare att när det gäller sådan behandling av personuppgifter som omfattas av personuppgiftslagen (1998:204) är den personuppgiftsansvarige skyldig att till var och en som ansöker om det en gång per kalenderår kostnadsfritt lämna besked om personuppgifter som rör den sökande behandlas eller ej. Mot bakgrund av det anförda och med hänsyn till att det pågår en dialog mellan handikapprörelsen, och avstyrker utskottet de aktuella motionerna 2011/12:T247 av (M), 2011/12:T256 av och (båda C), 2011/12:T269 av (KD), 2011/12:T285 av (M), 2011/12:T297 av och (båda S), 2011/12:T329 av (KD) och 2011/12:T400 av de (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden i frågor som har behandlats tidigare . I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat under det förra i betänkandena /11:TU12 Väg-, fordons- och trafikfrågor och 2010/11:TU18 Trafiksäkerhet. Det gäller motionerna 2011/12:T228 av och (båda S), 2011/12:T415 av m.fl. (S), 2011/12T431 av (M) och 2011/12:T442 av och (båda C). har, i enlighet med utskottets förslag, avslagit motsvarande motionsyrkanden tidigare . Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Förnybara drivmedel, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T412 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 12 i denna del och 15 samt 2011/12:T280 av (M). Trafiksektorn är det enda samhällsområde där utsläppen ökat betydligt . Insatserna för att minska utsläppen måste således vara i fokus för att det ska gå att nå ett hållbart samhälle. Människor ska ha möjlighet att resa, arbetspendla och frakta varor över hela landet, och därför måste målet vara att bryta sambandet mellan ekonomisk utveckling och ökade utsläpp. Mer gods behöver gå på järnväg och fler behöver kunna välja kollektivtrafik. Men järnvägen och kollektivtrafiken löser inte alla transportbehov, utan den framtida vägtrafiken behöver också vara långsiktigt hållbar med avseende på såväl hälsa och säkerhet som miljö. Vi anser därför att det är mycket viktigt att våra vägar trafikeras av fordon drivna av förnybara drivmedel. De senaste årens utveckling av motorer och fordon som helt eller delvis använder förnybara drivmedel är positiv, men går ännu för långsamt. För att uppnå en högre andel förnybara drivmedel krävs att tillgången på dessa säkras, exempelvis måste infrastrukturen för biogas som är ett miljövänligt bränsle som finns tillgängligt bli bättre. Kapaciteten på mackarna brister på vissa håll och antalet tankställen är för få. Det är också fortfarande så att i stora delar av landet saknas tillgång till gasmackar. Vi vill därför att åtgärder vidtas för att trygga en rimlig tillgänglighet till förnybara drivmedel. Vi anser att sådana åtgärder kan vara att ett mackstöd för biogaspumpar införs så att människor i fler delar av landet ska kunna tanka miljövänligt. När den s.k. pumplagen revideras bör det vidare säkerställas att alla större mackar ska tillhandahålla förnybara drivmedel som uppfyller såväl kraven i bränsledirektivet i EU som hälsorelaterade krav (exempelvis dem Svanen har satt upp). Vidare bör målet vara att fler aspekter ska ingå i de kriterier som framtidens bränsle bör uppfylla. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Bilbesiktning, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 24, 2011/12:T252 av och (båda S) och 2011/12:T279 av (FP) yrkandena 1 och 2. Enligt vår åsikt är det av största vikt för företagsutvecklingen i landets glest befolkade delar att det går smidigt att besiktiga fordon. Det kräver bilbesiktning på rimligt avstånd så att den kan göras utan onödig miljöpåverkan och utan onödigt höga kostnader för brukarna. Av Transportstyrelsens rapport om marknadsutvecklingen för svensk bilbesiktning kan vi konstatera att sedan omregleringen har tillgängligheten för glesbygden inte förbättrats. Några förslag för att säkerställa en likvärdig service i hela landet har inte heller lagts fram av regeringen. Tillgängligheten är, anser vi, ett statligt ansvar. Kostnaden för bilbesiktningen har också, precis som vi befarade, gått upp. har de få privata aktörer som etablerat sig i högre priser för kontrollbesiktningen än AB . En begränsning för nya aktörer att etablera sig är även bristen på besiktningstekniker. Den fortsatta utförsäljningen av besiktningsstationer riskerar, enligt vår uppfattning, att leda till att situationen blir än mer ansträngd, särskilt i norra , då fordonsägare kan komma att bli utlämnade till privata monopol. Det kan vidare konstateras att det kommer att krävas stora investeringar i befintliga besiktningsstationer för att det ska kunna vara möjligt att fortsätta att besiktiga tunga fordon. Dels är flera av anläggningarna gamla och nedslitna, dels ställer ny teknik krav på förändrade datasystem osv. Enligt vår uppfattning leder det till att besiktningsstationer för tunga fordon kommer att läggas ned på flera orter. Lång resväg till en besiktningsstation innebär påverkan på både miljön, trafiksäkerheten och den svenska åkeribranschens konkurrenskraft. Vi anser också att svenskregistrerade fordon ska kunna kontrollbesiktigas var som helst inom EU. bör därför i internationella sammanhang driva på en sådan utveckling. Vi motsätter oss mot denna bakgrund en fortsatt avreglering och anser i stället att dagens bör vidareutvecklas. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Historiska fordon, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T382 av och (båda S) och 2011/12:T268 av (KD) och 2011/12:T469 av och (båda SD) yrkande 3. Motorhobbyn och bilkulturen är en stor och kulturellt viktig hobby. Sedan Transportstyrelsen övertog ursprungskontrollen har det blivit i stort sett omöjligt att registrera vissa fordon i . Transportstyrelsens krav på att ägaren bl.a. ska kunna visa en obruten ägarhistoria på uppemot för ett historiskt intressant fordon är inte rimligt. Vi anser därför att det krävs en översyn av reglerna för import och besiktning av historiska fordon. Reglerna måste förenklas och bl.a. kraven på ägarhistoria måste vara rimliga för historiskt intressanta fordon. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Historiska fordon, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T469 av och (båda SD) yrkande 3 och 2011/12:T268 av (KD) och 2011/12:T382 av och (båda S). Veteranbilshobbyn är en utbredd och växande folkrörelse som involverar stora delar av den svenska befolkningen. För att även ska vara en ledande nation i frågan om utveckling inom fordonsindustrin måste motorintresset hos folket hållas levande. Därför bör det införas en särskild registreringsform för hobbyfordon som endast framförs begränsade sträckor. Det skulle innebära att dessa skiljer sig från övriga fordon vad gäller besiktning. Ett förändrat regelverk bör även gälla veteranmotorcyklar. Vad jag nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övergivna fordon, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T244 av och (båda S) och 2011/12:T248 av och (båda FP). Antalet övergivna fordon utmed vägarna och i naturen ökar. Vi anser att de utgör en risk både ur trafiksäkerhets- och miljösynpunkt som de förfular boendemiljön och naturen. I praktiken leder nuvarande regler till att ingen myndighet ser sig som direkt ansvarig, med följden att fordonen inte forslas bort. Vi anser att om ett fordon har övergivits och dess ägare inte gett sig till känna, eller gått att spåra inom rimlig tid, bör polisen ha rätt att forsla bort den övergivna bilen. I detta sammanhang vill vi som exempel lyfta fram att det finns en lag med detta innehåll i . Vi vill därför att det ska införas regler om att övergivna fordon på och utmed motorvägarna ska forslas bort. Vi vill också att en förenkling ska genomföras så att polisen får ökade befogenheter att gripa in oavsett om fordonet utgör en trafikfara. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Efterkonvertering och typgodkännande, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 12 i denna del. Ett problem vid utvecklingen av biogaslastbilar, biogastraktorer och andra fordon är att det inte finns något regelverk för dessa fordon att typgodkännas emot. Det finns endast för biogasbussar och biogasbilar. Från många håll, bl.a. från fordonstillverkare, framförs att typgodkännande av biogasdrift måste gälla fler typer av fordon. Vi vill därför att utvecklingen av ett regelverk för typgodkännande av biogaslastbilar, biogastraktorer och andra biogasfordon ska skyndas på. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Längd och vikt för lastbilar, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkande 7. En åtgärd för att ställa om till ett långsiktigt hållbart transportsystem är att flytta gods från vägtransporter till järnväg. Men så länge åtgärder vidtas i syfte att underlätta för vägtransporter kommer järnvägen inte att kunna ha den konkurrenskraft som krävs. Vi anser därför att järnvägens konkurrenskraft minskar genom bl.a. det undantag har från EU-reglerna om längd och vikt för lastbilar. Enligt vår uppfattning bör det därför avskaffas. Undantag för 24 meters lastbilar kan dock finnas kvar för timmerbilar i områden där järnväg saknas. Likaså ska försök med ännu längre och tyngre lastbilar enligt vår uppfattning inte tillåtas. Även trafiksäkerhetsaspekter talar för att sådana försök inte ska tillåtas då många tycker att det är obehagligt att köra om fordonsekipage. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Parkeringsfrågor, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T297 av och (båda S), 2011/12:T256 av och (båda C) och 2011/12:T247 av (M), 2011/12:T269 av (KD), 2011/12:T285 av (M), 2011/12:T329 av (KD) och 2011/12:T400 av de (M). Vi anser att reglerna om parkeringstillstånd för funktionshindrade är viktiga för att personer med funktionshinder ska få en god tillgänglighet. I har många funktionshindrade blivit av med sina parkeringstillstånd och i stället blivit nödgade att ta hjälp av . Många är förhindrade att använda stora köpcentrum, då de inte orkar bära de varor de köpt eller dra kundvagn långa sträckor på parkeringar. Vi anser därför att reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade ska ses över. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr224 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägskyltning till länsmuseerna. 2011/12:T228 av och (båda S):