bet · H001KU1 · 2012-11-28 00:00:00 — Andra remissinstanser reste inga sådana invändningar i den delen: Kammarrätten i , länsrätten i , Justitiekanslern och Riksåklagaren. För en sammanfattning av vissa av ovannämnda remissinstansers synpunkter hänvisas till budgetbetänkande för (bet. 2011/12:KU1 s. 6768). Enligt tidigare uppgifter från bereds inte utredningsbetänkandet längre i . Efter remissbehandling beslutade regeringen att skriva av ärendet (dnr Ju2004/2098/L6). Avskrivningen skedde mot propositionen med förslag om en reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). har arbetat fram en straffrättslig och en civilrättslig konvention mot korruption som båda har ratificerats av . har även antagit rekommendationer mot korruption, t.ex. principer för finansiering av politiska partier och valkampanjer. organ för utvärdering av arbetet mot korruption, Group of States against Corruption (Greco), genomför återkommande utvärderingar. blev medlem i Greco när det bildades . antog Greco tio rekommendationer gällande , varav tre stycken gällde vissa artiklar i straffrättsliga konvention om korruption och dess tilläggsprotokoll, och sju stycken gällde vissa artiklar i rekommendation om gemensamma regler mot korruption vid finansieringen av politiska partier och valkampanjer. De sistnämnda rekommendationerna gällde bl.a. att bestämmelser bör införas som innebär dels ett generellt förbud mot anonyma bidrag till partier och kandidater, dels att enskilda bidrag över en viss nivå ska redogöras tillsammans med bidragsgivarens identitet. I en promemoria upprättad vid redovisas regeringens åtgärder med anledning av dessa sju rekommendationer. Av promemorian framgår bl.a. att rekommendationerna har tagits under noggrant övervägande men att regeringen anser att den långa traditionen av självreglering räcker för att motverka korruption i . Det står även att det därför inte finns några planer på att ändra det nuvarande systemet. Skälet till att det har ansetts onödigt att ha närmare bestämmelser om finansiering av politiska partier och valkampanjer är enligt promemorian att självregleringen har visat sig fungera väl i ett land som där nivån av korruption är låg. antog Greco slutsatser om att inte genomfört någon av de sju rekommendationer som gällde rekommendation om gemensamma regler mot korruption vid finansieringen av politiska partier och valkampanjer. Dessutom konstaterade att avsaknaden av konkreta initiativ är slående och att tycks vara inriktat på att behålla en modell med självreglering genom frivilliga överenskommelser. Därutöver nämns i Grecos slutsatser att varje land bedöms i ljuset av dess egna meriter och att organets rekommendationer inte nödvändigtvis kräver lagstiftningsåtgärder. Mot bakgrund av uppenbart bristande efterlevnad av rekommendationerna begärde Greco att skulle återkomma med en rapport över en uppdatering om arbetet med att genomföra rekommendationerna. I en promemoria upprättad vid redovisades rapporten som Greco begärt. I promemorian hänvisas till den ovannämnda parlamentariska kommitténs uppdrag att bl.a. utreda reglerna om kommunalt partistöd och till att det pågår diskussioner mellan samtliga riksdagspartier om en ny frivillig överenskommelse som skulle innebära större insyn i finansieringen av politisk verksamhet. Dessutom hade enligt promemorian sju av åtta riksdagspartier antagit eller höll på att anta regler som innebar att bidrag till partier överstigande skulle redovisas offentligt tillsammans med bidragsgivarens identitet. Slutligen framhölls i promemorian vissa gällande föreskrifter med anledning av Grecos (femte) rekommendation om att borde säkerställa en oberoende revision i fråga om politiska partier som är skyldiga att hålla sig med bokföring och räkenskaper. Enligt de föreskrifter som nämndes i promemorian omfattades även politiska partier av krav på revision och bokföring (vilket alltjämt gäller). överlämnades en promemoria från till Greco. Av promemorian framgår att regeringen har initierat ett lagstiftningsarbete i syfte att öka allmänhetens tillänglighet till uppgifter om partiernas finansiering. I promemorian anges bl.a. att en majoritet av riksdagspartierna stödjer detta initiativ och att regeringen planerar att lämna en proposition till . Enligt promemorian skulle lagstiftningen således kunna träda i kraft före de allmänna valen 2014, under förutsättning att den godkänns av . Under beredningen av ett yttrande (yttr. 2011/12:KU8y) till justitieutskottet inhämtade upplysningar om att man inom avsåg att ta fram direktiv till en utredning med ambitionen att en lag om partibidrag ska vara på plats före riksdagsvalet . hade därtill fått veta att samtal pågår mellan samtliga riksdagspartier om hur en lagstiftning kring partifinansieringen ska utformas och att samtalen hade förts på ett sådant sätt att man bedömde att en lagstiftning ska kunna vara på plats före riksdagsvalet . Utskottet noterade även i sitt yttrande att justitieministern hade uttalat att hon avsåg att initiera ett lagstiftningsarbete i . Utskottet har tidigare behandlat motioner om redovisning av parti- och kampanjfinansiering bl.a. (bet. 2005/06:KU9). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till den fortsatta beredningen av den då framlagda utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). En utförlig redogörelse för tidigare behandling i bl.a. av dessa frågor har lämnats i betänkande 2003/04:KU13 s. 3032. Sist utskottet behandlade motioner i frågor om författningsreglering av parti- och kampanjfinansiering var vid förra årets budgetbehandling (bet. 2011/12:KU1 s. 6471). Utskottet noterade då att det tagits kontakter i syfte att inleda diskussioner mellan samtliga riksdagspartier om en ny överenskommelse kring partifinansieringen. Utskottet önskade inte föregripa resultatet av dessa diskussioner och var därför då inte berett att ställa sig bakom motionerna om offentlig redovisning av bidrag till partier. Av utskottets tidigare behandling i ämnet (se bet. 2007/08:KU14 s. 33 f.) framgår bl.a. att den nämnda utredningens (SOU 2004:22) förslag mötts av invändningar av rättsvårdande myndigheter när det gäller grundlagsförenligheten. Invändningarna gällde dels förslagets överensstämmelse med föreningsfriheten, dels förenligheten med förbudet mot åsiktsregistrering. Utskottet hänvisade till frivilliga överenskommelser som en mer framkomlig väg för att nå de önskvärda offentliga redovisningarna. lämnade , statssekreterare vid , information om lagstiftningsarbetet kring partifinansiering och redovisning av bidrag till politiska partier. Av informationen framgick att arbetet inom pågår intensivt och att det bl.a. utgår från de synpunkter som Greco meddelat , tidigare utredningar och remissvaren till dessa samt den frivilliga överenskommelse som slutits mellan vissa riksdagspartiers partisekreterare. Av informationen framgick även att departementet bedömer att en departementspromemoria kan skickas ut på remiss i syfte att lägga fram en proposition till . Vidare förtydligades att beredningsarbetet bedrivs med utgångspunkten i att ett eventuellt lagstiftningsförslag inte ska kräva grundlagsändringar. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för anslag 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avstyrker utskottet ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett mindre belopp. Vad gäller frågan om lagstiftning om utökade krav på offentlig redovisning av bidrag till politiska partier konstaterar utskottet att beredningsarbetet med en sådan lagstiftning pågår inom . Utskottet har inhämtat att beredningen av lagstiftningen har lagts upp på ett sådant sätt att departementet bedömer att en lagstiftning ska kunna vara på plats före riksdagsvalet . Utskottet, som inte vill föregripa beredningen, avstyrker motionerna 2012/13:K204 (V), 2012/13:K271 (S) yrkande 3, 2012/13:K365 (S) och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 31. Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Enligt propositionens förslag blir utgifterna för regeringens politik för nationella minoriteter totalt (avsnitt 10.2). , 2015 respektive 2016 beräknas utgifterna till 108, 108 respektive . För innevarande budgetår är prognosen att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för regeringens politik för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet har delats upp i tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet, samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Några indikatorer för regeringens politik avseende nationella minoriteter framgår inte av propositionen. I propositionen redovisas dels hur myndigheternas ansvar på området tydliggjorts, dels resultaten under rubriker som följer de ovan nämnda delområdena. Vad gäller diskriminering och utsatthet redogörs i propositionen (avsnitt 10.4.1) för () arbete, jämställdhetssatsningen inom minoritetspolitiken, ökad säkerhet för den judiska minoriteten och stärkt kunskap om nationella minoriteter. Vad avser delområdet inflytande och delaktighet redovisar regeringen bl.a. samrådsmöten och samrådsformer samt statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna. När det gäller delområdet språk och kulturell identitet redovisas i propositionen bl.a. resultatredovisningen med avseende på utvidgade förvaltningsområden, grundskyddet i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, statliga myndigheters minoritetsarbete, aktiva revitaliseringsinsatser samt kultur och språkvård. Utöver redovisningen under var och en av de tre delområdena redovisas även åtgärder avseende regeringens samordnade och långsiktiga strategi för romsk inkludering. Regeringen redovisar i propositionen sin inriktning på minoritetspolitiken. Redovisningen i denna del följer dels de tre ovannämnda delområdena, dels sådana andra områden som den minoritetspolitiska reformen samt regeringens samordnade och långsiktiga strategi för romsk inkludering. Det som redovisas i propositionen om området Nationella minoriteter ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Åtgärder för nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter och avslår en motion om statens ansvar för att upprätthålla säkerheten för den judiska befolkningen och judiska institutioner i . Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter, t.ex. statsbidrag till kommunerna i språkliga förvaltningsområden och för de kostnader som i och har för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Anslaget ökas med för att finansiera statsbidrag till de kommuner som genom särskilt regeringsbeslut ansluts till de språkliga förvaltningsområdena. minskar anslaget med då den särskilda satsningen för den judiska minoritetens säkerhetsarbete avslutas . Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter , vilket motsvarar en ökning med jämfört med budgetbeslut . Satsningen för den judiska minoriteten Av propositionen framgår att inom ramen för den särskilda satsningen för den judiska minoritetens säkerhetsarbete erhöll Judiska centralrådet , som efter bedömning av behov av säkerhetshöjande insatser fördelats till judiska församlingar och till andra föreningar och organisationer som bedriver verksamhet för den judiska minoriteten. Judiska centralrådet ska lämna en slutrapport om bl.a. hur medlen använts och vilka effekter som uppnåtts. Vidare anges i propositionen att regeringen avser att följa upp denna insats genom den slutrapport som ska lämnas . Skånberg och (båda KD) begär i motion 2012/13:K221 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för att upprätthålla säkerheten för den judiska befolkningen och judiska institutioner i . I motionen anförs bl.a. att hotbilden mot den judiska befolkningen i har ökat drastiskt , med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Motionärerna anför att i avråder judar från att besöka och att () har uppmanat att öka insatserna mot antisemitism. I motionen framhålls dels att regeringen avsatte för att skärpa säkerheten för den judiska minoriteten men att pengarna är ett engångsbelopp och inte finansierar de löpande säkerhetsinsatser, dels att säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår till . av medlemsavgiften till judiska församling går enligt motionärerna till säkerhetskostnader (vilket innebär att många aktiviteter som är angelägna för församlingen måste läggas åt sidan). Motionärerna anför även att den judiska befolkningen är en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man måste säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen. Det borde därför vara en självklarhet att staten löpande bär den större delen av dessa säkerhetskostnader eftersom det är statens uppgift att garantera säkerheten för sina medborgare. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . har tidigare beslutat om en särskild satsning för den judiska minoritetens säkerhetsarbete på . Huvuddelen av dessa medel lämnades till Judiska centralrådet. Utskottet konstaterar att rådet ska lämna en slutrapport om bl.a. hur medlen använts och vilka effekter som uppnåtts samt att regeringen avser att följa upp satsningen genom den nämnda slutrapporten. Utskottet anser att den judiska befolkningens utsatthet är en viktig fråga. Utskottet vill dock inte föregripa regeringens uppföljning i frågan och avstyrker därmed motion 2012/13:K221 (KD). Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska avskaffas. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). Anslaget används för samordning och utvecklingsarbete rörande romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer fördes upp på statsbudgeten , vilket innebär att det inte finns något utfall . tillförs anslaget för att finansiera en satsning för den nationella minoriteten romer. Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2012/13:K331 att anslaget avskaffas. Motionärerna anser att det är olyckligt att ett budgetanslag har en sådan flagrant etnisk karaktär (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Därmed avstyrks motion 2012/13:K331 (SD) yrkandet i denna del. Området omfattar dagspress, radio och television och är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 , 8:2 Presstöd samt 8:3 Myndigheten för radio och tv. En mer utförlig beskrivning och analys av området Medier återfinns i den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17, som bereds av kulturutskottet. För anslagen som ligger inom utgiftsområde 1 beräknas utgifterna enligt propositionen till . De beräknade utgifterna , 2015 respektive 2016 är , respektive . Prognosen är att utgifterna under innevarande år kommer att uppgå till . Målet för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (utg.omr. 17 avsnitt 13.3). Målet har beslutats av (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). I budgetpropositionen (utg.omr. 17 avsnitt 13.4) anges att bedömningen av resultatet inom medierna bl.a. utgår från följande bedömningsgrunder: bedömning av huruvida programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst antalet tillstånds- och tillsynsärenden rörande radio och tv utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antalet tidningar antalet utgivna taltidningar, kostnader samt antalet abonnenter för dessa antalet beslut i och tv insatser för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. I propositionen redogör regeringen för olika resultat inom området Medier (utg.omr. 17 avsnitt 14.4), för uppnådda resultat avseende radio och tv i allmänhetens tjänst, utbyte av tv-sändningar mellan och , kommersiell radio och tv, lokal icke-kommersiell radio och tv, presstödet, taltidningar, skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll samt sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet. Målen för regeringens politik inom medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg. omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Regeringen anser att en mediemarknad präglad av mångfald, med fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Tillgången till medier är nu avsevärt större än tidigare, bl.a. till följd av en ökad internationalisering, avregleringar på marknaden och den tekniska utvecklingen. Allt fler medieföretag väljer också att använda sig av flera olika tekniska plattformar för att föra ut sitt innehåll, såsom traditionell tv, mobiltelefoni och läsplattor. Både kommersiella och ideella aktörer är betydelsefulla för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar. Medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar. Det behövs enligt regeringen särskilda insatser för att säkerställa kvalitet och mångfald. tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning. har ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten tagits. Senaste ändringarna trädde i kraft (prop. 2007/08:18, bet. 2007/08:SkU8, rskr. 2007/08:44). I samband med dessa ändringar erinrade skatteutskottet om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. I budgetpropositionen vidhöll regeringen sin inställning att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen prioriterade dock skattesänkningar som stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Samma bedömning gjorde regeringen i budgetpropositionerna . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser liksom tidigare att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, med hänsyn till osäkerheten i den ekonomiska situationen, fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker tillväxt och sysselsättning före ytterligare sänkning av reklamskatten. Det som redovisas i propositionen om området Medier ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 8:1 . Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. har nya uppgifter, bl.a. till följd av ändrade regler för prövningarna av presstöd. De nya uppgifterna innebär att nämndens prövning har blivit mer omfattande och att nya frågeställningar, bl.a. ökade krav på redovisning av kostnader för tidningsutgivning, ska hanteras. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 , vilket motsvarar en ökning med (dvs. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 8:1 . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 8:2 Presstöd och avslår två motioner om förändringar av presstödet. Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Presstödet har uppgått till totalt (en minskning med jämfört med ). Driftsstödet har uppgått till (en minskning ) och betalats ut till 89 tidningar. I distributionsstöd har (en minskning ) utbetalats till 135 tidningar. Det totala antalet dagstidningar har ökat marginellt även om deras sammanlagda upplaga har minskat under . som får driftsstöd har dock ökat något. Trots att antalet tidningar har ökat har kostnaderna för driftsstöd minskat med 2011 jämfört med . De minskade kostnaderna förklaras främst av två faktorer. Driftsstödet till storstadstidningar har sänkts med anledning av nya bestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) som trädde i kraft . Därtill kommer att upplagorna sjunker för många tidningar, vilket kan få till följd att de hamnar på lägre stödnivå. Även kostnaderna för distributionsstödet fortsätter att minska som en följd av sjunkande upplagor. Regeringen tillsatte en kommitté för att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen (dir. 2011:112). Kommittén ska lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. I ett delbetänkande, som lämnades , har kommittén redovisat förslag rörande stödet för dagstidningar till nationella minoriteter i nuvarande presstödsförordning. Utgångspunkten för delbetänkandet är en rapport från om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Regeringen anser att de nya bestämmelser om redovisningskrav som tillämpas bidrar till en bättre kontroll och uppföljning av stödet. Därigenom kan stödet nyttjas mer effektivt än tidigare och möjligheterna att uppnå målen förbättras. Distributionsstödet har sjunkit , som en följd av generellt sjunkande upplagor. Denna utveckling har inneburit att distributionsstödets relativa betydelse har minskat. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. (M) begär i motion 2012/13:K272 att presstödet avskaffas och att andra regler och förutsättningar som gör det enklare och mer lönsamt att driva inte bara företag utan även medieföretag införs. Av motionen framgår att presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för men att presstödet nu snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar utan hela medieutrymmet, och i förlängningen kan vara ett hinder för utvecklingen. Motionären anser att det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. m.fl. (S) begär i motion 2012/13:K318 att utvecklingen av presstödet ska följas noga och förändringar vidtas för att inte endast förstatidningarna ska finnas kvar när den nya förordningen träder i kraft. Motionärerna anför att problemet för många av de lokala tidningarna är att de i och med det förändrade medieläget inte längre når upp till den upplagesiffra som krävs för att komma i fråga för bidragsstöd. De hamnar i en negativ ekonomisk spiral. I motionen anges bl.a. att en betydande del av dagspressen därmed utgörs av fådagarstidningar, dvs.