· GZ01JuU21 · 2012-05-02 09:57:59 — Och de åtgärder som beskrivs verkar sakna varje tillstymmelse till vetenskapligt underlag när det gäller om de är effektiva eller inte.Resultatet blir i bästa fall att inte förmår arbeta förebyggande mot terrorism och i värsta fall att arbetet riskerar att bli direkt kontraproduktivt.Jag vill yrka bifall till SD:s reservation. (: Jag får upplysa om att den anmälda talartiden överskreds med .) Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är väldigt oroväckande att försöker skuldbelägga alla muslimer, gång på gång, för vad enskilda terrorister har gjort.Det är för mig helt obegripligt hur man kan försöka skuldbelägga enskilda människor bara på grund av religiös tillhörighet och försöka få det till att handla om vad extremister har gjort. Det är ungefär lika intelligent som att försöka skuldbelägga alla norrmän för vad har gjort. Det tror jag inte att någon här skulle vilja göra.Jag skulle tycka att det var mer klädsamt om man inte försökte göra sådana generaliseringar.När det gäller det som vi debatterar , nämligen terrorism i allmänhet, kan man bara konstatera att försöker få allt till att handla om islamistisk terrorism. Det tycker jag är ganska problematiskt, eftersom det finns många likheter mellan alla sorters våldsbejakande extremism.Det är faktiskt någonting som Säkerhetspolisen tar upp i sin rapport om just våldsbejakande islamistisk extremism, : Att alla olika former av extremism har likheter. Det handlar inte så mycket om ideologi utan snarare om extremismen som sådan eller våldsbejakandet som sådant.Ett exempel på det är att flera olika extremister har gått från att vara vitmaktextremister till att bli islamistiska extremister och så vidare. Många rör sig runt de här olika grupperna bara för att det handlar om extrema åsikter.Det är just det som Säkerhetspolisen säger i sin rapport. Vilken subkultur en person dras in i beror till viss del på vilken subkultur som är etablerad på orten där personen bor. Därför är det viktigt att våldsbejakande islamistisk extremism inte förknippas med religionen islam utan att fokus ligger på just extremismen i sig. Det handlar, som jag sade i mitt anförande, inte om att skuldbelägga muslimer, men om man har en handlingsplan mot terrorism, eller för den delen våldsbejakande extremism som man vill kalla det, blir det relevant att försöka identifiera var de här farorna kan ligga. Det ligger i sakens natur att man måste veta det. Man måste identifiera problemet innan man kan förebygga det.När jag läste upp de här opinionsundersökningarna i mitt anförande var det för att visa på var dessa åsikter florerar som starkast. Det är inte bland norrmännen som jämt vill göra gällande. Jag vet att den debatten alltid kommer att komma upp . Men det är inte bland norrmän sådana här åsikter är utbredda. Tyvärr är det inte det, eller tyvärr ska jag inte säga, för det är inte bra att de är utbredda någonstans, men om man tittar på var de är utbredda, där man har vågat göra dessa opinionsundersökningar, ser man tyvärr att det är bland muslimska grupper, ofta i men även på andra ställen.Jag läste upp några av dem, och de säger en hel del. Det var ungefär som när vi diskuterade den så kallade arabiska våren. Då stod folk och sade att det inte fanns något islamistiskt hot i . Jag sade då att undersökningar visade att ville ha sharialagar i . Vad hände sedan? Jo, av befolkningen röstade fram islamister.Det är klart att man måste dra någon slutsats av vilka åsikter olika grupper har, och har de sådana extrema åsikter som jag redogjorde för är det en ganska stor grogrund för rekrytering till terrorism och dylika organisationer. Då måste man också inrikta insatserna där de kan göra mest nytta i de grupper där risken är störst.Det handlar inte om att brännmärka någon, och det handlar inte om att peka ut hela grupper, utan det handlar om att vara realistisk så att man de facto kan göra något åt problemen i stället för att stoppa huvudet i sanden och låtsas att allting är bra, bara för att man ska vara politiskt korrekt. Om anser att man ska se till grupper där det finns extrema åsikter och se om man kan arbeta förebyggande där gissar jag att tycker att det är fullt rimligt att rösta för den reservation som vi har om att Säkerhetspolisen borde utreda i vilken omfattning antimuslimska miljöer leder till systemhotande verksamhet. Jag gissar att har kommit längre än när sköt personer på Utøya och skyllde det på muslimer och tänker att man faktiskt bör arbeta emot sådana extrema handlingar oavsett vem som står bakom dem. I så fall borde man rimligen kolla på dessa miljöer också, eftersom det är ett ganska aktuellt exempel där människor i vårt närområde har blivit utsatta för terrorism. Det är självklart att man ska jobba mot alla former av extremism, oavsett vad det nu må vara. Men när det gäller exemplet Breivik har det inte, vilket jag inte är förvånad över, kommit några som helst bevis på att han hade stöd av någon, att det handlade om någon organisation eller att detta på något sätt är ett utbrett fenomen. Allting tyder på att han var en ensam galning, och det finns också flera rapporter som har kommit fram till det.Jag tror därför att det är viktigare att fokusera på de miljöer där det bevisligen och i breda lager av populationen har visat sig finnas grogrund för de här åsikterna, dels i och , dels i nu när den muslimska antisemitism som vi importerar till det här landet och som utsätter andra minoritetsgrupper i för hot och förföljelse har kommit upp till ytan.Det handlar så klart om att prioritera sina resurser, och ska man prioritera dem där de gör mest nytta. Oavsett hur gärna vänstern vill och försöker få det till högerextremism tror jag att vanligt folk och dessutom forskningen visar på det motsatta.Maria pratade innan om att de som finns i vitmaktrörelsen snart går över till islamismen, hur islamismen går över till vänsterextremism och hur vit makt och vänsterextremismen möts. Det är sant. De har väldigt mycket gemensamt, de som kallas högerextrema. Nazister brukar ju kallas högerextrema, men egentligen är nazister socialister, så nationalsocialister och socialister ligger väldigt nära varandra ideologiskt sett. Det har de alltid gjort, och det är också därför de har börjat samarbeta på vissa ställen. Att nazister och islamister har mycket gemensamt är också sant, eftersom antisemitismen förenar dem, USA-hatet förenar dem och hatet mot kapitalismen förenar dem, precis som det förenar dem med socialisterna.Det är alltså inte speciellt förvånande att de här grupperna möts. Socialist som socialist, som jag brukar säga. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och 5.Ett samhälle som bygger på demokrati och alla människors lika värde vill som tur är de flesta av oss ha. Vi vill ha ett stabilt och öppet samhälle, för det är grunden till att vi ska känna oss trygga och utvecklas i positiv riktning.Men i alla samhällen världen över finns det människor som inte känner sig delaktiga och som kanske aldrig får en chans att utveckla ett fritt och tryggt liv. Det är naturligtvis förödande, för vi vet att är det just under sådana förhållanden som det är lätt att rekrytera unga människor till brottslig verksamhet. Den har sin bas där.Här hemma och i vår omvärld breder brottsligheten ut sig, och vi måste med alla de medel som står till buds bekämpa detta och, framför allt, försöka se orsakerna och analysera varför detta händer.Ett samhälle är naturligtvis aldrig helt rosenrött, men vi får aldrig ge upp. Vi kan inte nå den optimala lösningen att allt ska vara fritt från brottslighet, extremism eller terrorism, men de bakomliggande faktorerna måste vi se till att få med.Vi vill inte ha ett samhälle där vi bekämpar varandra på grund av att vi har olika åsikter eller religioner. Vi vill inte ha ett samhälle där rasismen gror. Vi vill inte ha ett samhälle där hat och våld är en del i vår vardag. Därför måste vi se till helheten när vi ska motverka dessa mörka krafter. Vi kan inte bara se till vissa delar, för då har vi inte gjort allt vi kan för att stävja brottsligheten eller för att se till att förhindra att extremism och terrorism utvecklas och växer sig fast.Regeringen har en strategi. Där tar man bland annat upp demokrati och öppenhet för att motverka dessa mörka sidor i vårt samhälle. Det är jättebra, men anser att det finns något mer att önska, och det är en heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom brottslig verksamhet, extremism och terrorism.Herr talman! Säkerhetspolisen har, som någon tog upp tidigare, pekat på den ökande polariseringen i samhället och att den utgör ett hot . Vi ser det inte , men vi kan kanske se det när det gäller extremism. Detta anser att regeringen inte tagit till sig på fullt allvar.Här tycker jag att Alliansen har haft skygglappar. De ser inte att under de år som de har styrt har landet splittrats och klyftorna ökat. Arbetslösheten har ökat, speciellt bland ungdomar. är av ungdomarna arbetslösa. Jämställdhetsarbetet har fått stå tillbaka. Barnfattigdomen breder ut sig.Det är just sådana faktorer, bland flera, som utgör orsakerna till att extremism och terrorism kan utvecklas. Sociala och ekonomiska orättvisor i ett samhälle utgör en av flera grogrunder för en ökad rekryteringsbas för kriminalitet och extremism i alla dess olika skepnader och måste naturligtvis motarbetas. Vi får inte heller glömma att vi måste göra stora satsningar på de avhopparverksamheter som finns i landet.Herr talman! För att på bästa möjliga sätt motverka alla typer och former av brott måste målet vara att skapa det jämställda samhället, ett jämlikt samhälle där alla känner sig delaktiga, ett samhälle som i stället för att öka skillnaderna och klyftorna mellan människor ser till att minska dem.Då krävs handling genom bland annat att med krafttag minska arbetslösheten, öka antalet utbildningsinsatser och satsa på att ge ungdomar en positiv skolgång och en bra fritid. Men har vi en regering som definitivt inte fullt ut lägger allt krut där.Herr talman! I en nationell strategi mot terrorism måste konkreta åtgärder för att minska klyftorna i samhället ingå. Annars blir det inte komplett. Det blir inte en fullgod strategi. Alla eventuella riskfaktorer måste tas med. Alliansen säger nej till detta, men jag kanske kan få ett svar lite längre fram i debatten på varför ni inte ser någon anledning till att se till de riskfaktorer som jag precis har nämnt.Ett växande problem, ett skrämmande problem, i den brottsliga verksamheten är också införseln av illegala vapen. För att stoppa detta krävs en rad åtgärder. Regeringen har gjort en del, och det tycker jag är bra, men det finns alltid något som kan göras bättre för att just minska antalet vapen som förs in i landet till gagn för brottslig verksamhet. De kan också användas i extrema syften och vid terrorattentat.Tullen och polisen har ett jättebra samarbete, men för att verkligen komma åt den organiserade brottslighetens verksamheter måste detta stärkas. Tullens befogenheter måste utökas. Bland annat vapensmugglingen bör bli ett prioriterat område inom tullens ramar.För att ta ytterligare ett steg vore det på sin plats att förutom att utföra varukontroller av brev, paket och så vidare kunde utföra dessa kontroller på försändelser som kommer via så kallade kurirföretag. När denna möjlighet inte finns, för den har vi inte , tycker jag att det säger sig självt att vi öppnar vägar in i landet för smuggling av än det ena, än det andra.Menar vi allvar måste vi se till att täppa igen varje hål, herr talman. menar allvar och anser att befogenheter måste utökas för att på bästa möjliga sätt se till att bland annat illegala vapen inte förs in i vårt land. Jag noterade att här pratade om att motverka extremism. Jag har en fråga med anledning av det.Det visar sig att extremismen i har tilltagit på grund av den invandringspolitik som vi har haft. Det har numera många erkänt, inte minst sedan skrev om den muslimska antisemitismen i . Det visar sig att den muslimska population som vi nu har importerat under har en utbredd antisemitism som utsätter den judiska minoriteten för förföljelse. Jag undrar om ni från menar att motverkandet av extremism går hand i hand med den liberala invandringspolitik som vi har och har fört under väldigt lång tid.Den andra frågan jag har utgår från att pratade om polarisering och sade att påverkan av arbetslösheten är ett sätt att bemöta extremism och terrorism. Då undrar jag hur det går ihop med den förda invandringspolitiken i . Enligt regeringen - det erkänner man själv i sin vårproposition - är det så att sysselsättningsgraden har gått ned enbart på grund av den invandring vi har haft. Om vi inte hade haft en vad de kallar ogynnsam demografisk förändring, kopplad till invandringen, skulle situationen på arbetsmarknaden alltså se mycket bättre ut än den gör . Nästan hela tappet kan räknas till den invandring vi har haft.Båda de här perspektiven, extremismen som till exempel syns tydligt i och den polarisering som menar har med arbetslöshet att göra, kan på ett eller annat sätt kopplas till den invandringspolitik som vi har fört. Jag tänkte fråga: Hur går det ihop med det du sade om den liberala invandringspolitik som jag vet att förespråkar? är min hemstad. Där har jag bott . Här har mage att tala om den extremism som finns i och påstå att den skulle komma från ett islamistiskt håll. Det är, på ren svenska, skitsnack.Vad det handlar om i är den organiserade brottsligheten, och där är många svenskar, bland annat de många så kallade motorcykelklubbarna. Var finns den extremism i som har förorsakats av någon från en annan etnisk bakgrund, som du vill påstå att den kommer ifrån? Jag vet det inte.Den sista beskjutningen av invandrare begicks av en svensk man. Är alltså alla svenskar extremister? De senaste beskjutningarna som har skett i , om det är det du vill ta upp, har begåtts av den organiserade brottsligheten.Jag har inget mer att tillägga i den frågan. Det var ett exempel på att svara på något helt annat, som jag inte ens har pratat om.Marianne pratade om skjutningar i och den organiserade brottsligheten. Men det är inte det jag pratar om. Jag vet att det är gängen som står för den organiserade brottsligheten. Det är inte det jag pratar om. Jag pratar om det som judiska församlingen sent omsider själv har vågat erkänna. De har gått ut och sagt rakt av: Nej, det är inte de vita skinnskallarna som står för antisemitismen i , som den klassiska bilden är. Det är inte de. Det har de själva gått ut och sagt. Det kommer mer eller mindre uteslutande från den muslimska gruppen i . Det har de själva gått ut och sagt. Det är möjligt att har missat det, men det har varit en väldigt stor debatt efter att intervjuade Reepalu om situationen i Malmö.Jag pratar inte om organiserad brottslighet. Jag pratar om extremism. Jag pratar om de miljöer som vi står här och säger att vi vill motverka, de miljöer som vi importerar till det här landet. Det är de miljöerna det är fråga om. Jag utgår från de ord judiska församlingen i själv uttalar.Jag är också född i . Jag har släkt där fortfarande. Jag vet precis hur det ser ut. Och det har varit så . Det är först nu det har kommit upp till ytan. Det här missar helt och hållet att svara på.Jag vill gärna ha ett svar på min fråga, inte om organiserad brottslighet i allmänhet utan om extremismen och den muslimska antisemitismen. Menar att det går ihop med den nuvarande invandringspolitiken?Den andra frågan jag hade var: Om nu menar att motverkandet av arbetslösheten är centralt för att bekämpa extremism, hur går det ihop med den invandringspolitik som enligt regeringen själv orsakar hög arbetslöshet? Hur går det ihop? Nej, jag får inte regeringens politik att gå ihop. Det har du rätt i, . Det får jag inte. Du tog upp arbetslösheten. Den är en del i att människor känner sig utanför. Det är en av många grogrunder till att man kan hamna mycket snett i samhället. Det är en del av att den brottslighet, den extremism eller den terrorism som kan florera i landet kan få en rekryteringsbas att hämta nya medlemmar från. Där behöver vi verkligen ta tag för att motverka, för att människor ska känna sig delaktiga, för att människor ska få ett arbete, för att människor ska få en utbildning och känna sig trygga i samhället. Det har jag kritiserat och det står jag för. Jag tycker inte att regeringen gör tillräckligt mycket när det gäller den delen.Kent har enbart detta att komma med. Det vi säger är att det är en del av många som är grogrund för brottslighet, extremism och terrorism. Det säger till och med Säkerhetspolisen. har behandlat regeringens skrivelse Ansvar och engagemang - en nationell strategi mot terrorism. Det är en uppdatering av den strategi som regeringen presenterade 2008. I skrivelsen redogör regeringen för utgångspunkterna, målsättningarna och inriktningen för svensk bekämpning av terrorism. Det är en beskrivning av såväl genomförda som påbörjade och planerade åtgärder för att möta de framtida utmaningarna på området. I huvudsak går dessa åtgärder ut på att förebygga uppkomsten av terrorism, att förhindra terroristattentat och att förbereda för det fall ett terroristattentat ändå inträffar. Terrorism - oavsett omfattning, syfte och aktörer - är ett allvarligt hot mot det öppna, fria och demokratiska samhället och mot de principer på vilka ett sådant samhälle vilar. Sedan attacken mot har också omvärldens insatser fördjupats i syfte att bekämpa den gränsöverskridande och globala terrorismen, främst med inriktning mot våldsbejakande islamistiska terrornätverk som . Ökat globalt samarbete och effektivare bekämpning av terrorism har också minskat förmågan för dessa nätverk att utföra attentat i större skala. Detta har emellertid även bidragit till en förändring av taktik när det gäller planerade och genomförda terroristattentat.Europa har utsatts för terrordåd. Attentaten i och i , som båda ledde till ett flertal civila offer, utfördes av gärningsmän med liknande syften som . Annars drivs terroristgrupperna i av andra politiska ideologier än våldsbejakande islamism. Dessa grupper, ofta vänsterextrema, anarkistiska eller separatistiska, agerar lokalt i de länder eller områden där de politiska målen fokuseras.Under senare år har emellertid hotbilden förändrats. Attentat utförs numera i flertalet fall av ensamma gärningsmän, där bakgrund och målsättning kan variera helt och hållet. Dessa personer kan vara lierade med internationella nätverk men även agera helt på egen hand utan koppling till något nätverk. Terrordåden i är exempel på ett sådant attentat. Hotbilden är således mer komplex och svårbedömd än tidigare, vilket också ställer större krav på arbetet med att bekämpa terrorism.Regeringen anför i sin skrivelse att hotbilden från den våldsbejakande extremismen i - definierad som vit makt, vänsterautonomi och våldsbejakande islamistisk extremism - inte utgör något allvarligt hot mot det svenska styrelseskicket. Utförda attentat och avbrutna attentatsplaner visar emellertid att det finns risk för terroristattentat även i eller mot svenska intressen. I kunde vi dessutom för läsa om hur unga svenska män utbildas i andra länder för att utföra terroristdåd och få träning i väpnad strid. Risken för fler attentat liknande det i ska inte negligeras. Hotbildens komplexitet har därför bidragit till en bred ansats i såväl målsättningar som åtgärder från regeringens sida.I skrivelsen lyfter regeringen fram ett antal utgångspunkter och principer som ska vara styrande för svenskt arbete och samverkan mot terrorism. Som exempel kan nämnas att arbetet ska präglas av respekten för mänskliga rättigheter och de grundlagsfästa fri- och rättigheterna, upprätthållandet av rättssäkerheten, tillförsäkran av rättstrygghet, insyn, tillsyn och kontroll av berörda myndigheters arbete samt proportionerlig tillämpning av varje åtgärd. Kampen mot terrorismen ska således utföras i enlighet med de principer på vilka det öppna, fria och demokratiska statsskicket vilar. Avvägningar mellan olika intressen och målsättningar, inte minst den fria åsiktsbildningen och den personliga integriteten, måste göras. Förebyggande och förhindrande av terrorism syftar till att minska enskilda personers och gruppers vilja att begå eller stödja brottslighet i form av terrorism. Arbetet inkluderar ansträngningar för att försöka identifiera och minska möjliga grogrunder för terrorism och våldsbejakande extremism. Förebyggande arbete består även i att stärka de värden som det demokratiska samhället vilar på. Alliansregeringen har med kraft tagit sig an uppgiften att arbeta för att förebygga och förhindra terrorism. En gedigen handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har tagits fram och behandlats i kammaren, och stödet till olika organisationer i det civila samhället har stärkts. Ett antal uppdrag till olika aktörer, såsom Kommuner och Landsting samt Forum för levande historia, syftar till att på olika sätt kartlägga och stimulera insatser för att förebygga våld samt att stärka och värna demokratins grundvalar bland unga. Regeringen har också prioriterat polisens och Säkerhetspolisens förebyggande arbete, där dialogen med det kringliggande civila samhället står i centrum och där syftet är att samverka för att motverka rekryteringen till olika kriminella nätverk. Regeringen har också givit klartecken till en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. Dessutom arbetar aktivt internationellt för att bekämpa fattigdom, utveckla stabila demokratier, förebygga och lösa konflikter samt stärka de medborgerliga fri- och rättigheterna och rättsstaten som idé för att bidra till att förebygga terrorism.Herr talman! Alliansregeringen har genomfört den största satsningen på rättsväsendet genom historien. Alliansen visar därmed tydligt att brottsbekämpning prioriteras högt. Satsningen har gjorts för att bekämpa brott i allmänhet, men även för att specifikt förbättra förmågan att förhindra terroristattentat. För att upptäcka, utreda och förhindra terroristattentat mot svenska intressen behövs en tydlig och effektiv samverkan mellan olika aktörer. Detta har också varit en viktig utgångspunkt för regeringen. Säkerhetspolisens samarbete med övriga polisen ska här särskilt omnämnas. Samverkan behövs exempelvis därför att det ibland kan vara oklart, särskilt i ett tidigt skede av ett brottsligt angrepp, om det är fråga om terroristbrott eller någon annan form av allvarligt brott. Samverkan krävs också av resurs- och effektivitetshänsyn. Säkerhetspolisen kan till exempel behöva anlita vid ingripanden. Polisen har dessutom ansvar för många verksamheter som i sina delar har stor betydelse i den övergripande kampen mot terrorism.Samverkansrådet mot terrorism, som samlar 14 myndigheter som har viktiga funktioner i kampen mot terrorism, har utvecklats till ett effektivt forum för myndighetssamverkan för att förbättra förmågan att förebygga och förhindra terroristattentat. har inte bara genomfört gemensamma övningar och utbildningar utan även varit ett viktigt forum för informationsutbyte mellan myndigheterna. Alliansregeringen stöder fortsatt och fördjupat arbete inom mot terrorism.Under benämningen Nationellt centrum för terrorhotbedömning analyseras terroristhotet mot och svenska intressen av representanter från , Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten samt . Den tillgängliga informationen vid de tre myndigheterna används för att kartlägga eventuella hot och åtgärder i ett mycket tidigt skede. Utbyte av information står även i centrum i det internationella samarbetet, främst inom ramen för Europeiska unionens terroristbekämpning.Samarbetet mellan myndigheter är också centralt när det gäller att bryta finansieringskällorna för terroristgrupper.