bet · H001TU1 · 2012-12-03 00:00:00 — Andelen nyregistrerade fordon som är anpassade till att köras på förnybara bränslen har minskat, men andelen förnybar energi av den totala energianvändningen har ändå ökat, både inom vägtrafiken och inom hela transportsektorn. Avseende miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan minskade vägtrafikens utsläpp av koldioxid med jämfört med , trots att trafikarbetet ökade med . Förklaringen ligger i att fordonen blivit mer energieffektiva och att andelen förnybar energi har ökat . För luftfarten ökade koldioxidutsläppen från inrikestrafiken preliminärt med . Orsaken är en kraftigt ökad flygtrafik som energieffektiviteten varit oförändrad. De svenska utsläppen av växthusgaser har minskat jämfört med . Den senaste prognosen för utsläppsutvecklingen till 2020 visar, utifrån de antaganden om hur målet ska nås som gjorts i prognosen, att målet är inom räckhåll men att ytterligare utsläppsreduktioner om knappt koldioxidekvivalenter fordras för att målet ska nås. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med de styrmedel som är beslutade och planerade. När det gäller övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa redovisas att trenden är oförändrad och att luftkvaliteten i svenska tätorter på de flesta håll har blivit bättre . Miljökvalitetsnormerna överskrids dock i flera tätorter. Bullerskyddsåtgärder i de mest bullerexponerade miljöerna har medfört att antalet personer utsatta för trafikbuller över riktvärden beräknas ha minskat med 2 400 personer. Transportsektorn fortsätter att ha en negativ påverkan på biologisk mångfald. Förslag till ändring av hänsynsmålet för transportpolitiken Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det nuvarande hänsynsmålet för transportpolitiken ändras till att få följande lydelse. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Anledningen till att regeringen bedömer att hänsynsmålet behöver justeras är att har beslutat om en ny målstruktur för miljöpolitiken (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) och att kopplingen till det övergripande generationsmålet för miljö därför behöver förtydligas. Preciseringar av hänsynsmålet avseende miljö och hälsa Av samma skäl som redovisats ovan bedömer regeringen att även hänsynsmålets precisering avseende miljö och hälsa bör justeras för att omfatta det övergripande generationsmålet för miljö. För att uppfylla hänsynsmålet avseende miljö och hälsa och förtydliga kopplingen till det övergripande generationsmålet för miljö bedömer regeringen att följande preciseringar bör gälla. Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå de uppsatta målen. Mål och resultat för politiken för informationssamhället Mål inom politiken för informationssamhället har beslutat att det övergripande målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. Enligt årets budgetproposition gäller även parallellt med detta mål det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken framför allt med avseende på elektronisk förvaltning. Den statliga förvaltningspolitiken behandlas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning som bereds av finansutskottet. Det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Elektronisk förvaltning ska bidra till målet för den statliga förvaltningspolitiken. Regeringens övergripande mål för e-förvaltning är att arbetet ska leda till att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt att ta del av förvaltningens service. Här bör noteras att den övergripande e-förvaltningspolitiken redovisas även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utöver dessa övergripande mål har beslutat om mål för it-politiken, elektronisk kommunikation, postsektorn samt för grundläggande betaltjänster. It-politiken: Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Elektronisk kommunikation: Målet är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Postsektorn: Målet är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Grundläggande betaltjänster: Målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Regeringens resultatredovisning inleds med en omvärldsanalys som i korthet redovisar att behåller en stark position på it-området i tillgängliga internationella jämförelser. Regeringen beslutade om en digital agenda, It i människans tjänst, som är en ny strategi för it-politiken. Agendans mål, ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, överensstämmer med det mål för it-politiken som beslutade om (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns behövs enligt regeringen insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-användarens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats: lätt och säkert att använda, tjänster som skapar nytta, det behövs infrastruktur samt it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i agendan är indelat i underområden som representerar ett antal sakfrågor. tillsatte regeringen som har i uppdrag att verka för att det it-politiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. En del av kommissionens uppdrag är att ta fram indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Kommissionens uppdrag ska slutredovisas . Lätt och säkert att använda Inom detta område redovisar regeringen resultat och analys avseende underområdena ökat digitalt innanförskap och vardagssäkerhet. Bland annat informeras om att indikatorer samt relevant statistik för att följa utvecklingen kring e-tillgänglighet ska tas fram av Myndigheten för handikappolitisk samverkan (Handisam). Resultat redovisas huvudsakligen i form av ett antal myndighetsåtgärder samt lägesbeskrivningar. Inga målindikatorer och få övriga resultatmått redovisas. Tjänster som skapar nytta Inom detta område redovisas resultat och analys för underområdena e-förvaltning samt e-signaturer och e-legitimation. Beträffande e-förvaltningen gör regeringen bedömningen att det arbete som pågått med att stärka styrningen av de statliga myndigheternas arbete med e-förvaltning ännu inte har skapat alla nödvändiga förutsättningar för en tillräckligt effektiv och koordinerad utveckling på förvaltningsgemensam nivå. Detta innebär att dubbelarbete och suboptimering inom förvaltningen som helhet fortsätter. Vidare sägs att mycket återstår att göra vad gäller att digitalisera mötet med det offentliga så att det blir så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Enligt regeringen är utvecklingen inte tillräckligt driven av medborgarnas och företagens behov. Inom detta område redovisas resultat och analys för underområdena bredband, samhällsomfattande tjänster och telefoni, robust elektronisk kommunikation, internet i och globalt samt effektivt fungerande marknader. Resultaten redovisas huvudsakligen i form av olika myndighetsåtgärder. Inga målindikatorer redovisas. Däremot presenteras resultat av olika undersökningar som bl.a. visar att av alla hushåll och företag i har tillgång till bredband om minst andelen hushåll som finns eller företag som verkar i, eller i närheten av, en fastighet som är ansluten till ett fibernät, har ökat från till mellan antalet bredbandsabonnemang var 8,2 miljoner och av dessa var 3 miljoner fasta bredbandsanslutningar och drygt 5 miljoner anslutningar till mobilt bredband. Regeringen gör bedömningen att tillgången till bredband är generellt sett god i men att det finns skillnader. I storstäder och i många större tätorter finns ett stort urval av bredbandsoperatörer, inte sällan med konkurrerande it-infrastrukturer, att välja mellan. I mindre orter och i gles- och landsbygden ser det ofta annorlunda ut med ett mindre urval av möjliga konkurrerande operatörer och inte samma möjlighet att få tillgång till hög överföringskapacitet. Vidare sägs att de insatser som () genomfört tillsammans med infrastrukturägare medför att förmågan att förhindra och hantera avbrott i näten och krishanteringsförmågan stärkts. Utveckling med hjälp av it Motsvarande strategiska område i den digitala agendan benämns it:s roll för samhällsutvecklingen. Inom detta område redovisas underområdena it för miljön och jämställd it-utveckling. Regeringen konstaterar att statliga myndigheter i ökad grad använder it för att minska den negativa miljöbelastningen. Resultaten från pågående pilotstudie om nya indikatorer för uppföljningen av regeringens agenda It för en grönare förvaltning bedöms vara viktiga för att kunna fortsätta att följa utvecklingen på området. Beträffande jämställd it-utveckling konstaterar regeringen att några sammanfattande slutsatser i en rapport från Tillväxtanalys visar att det ger bättre resultat att arbeta med flera jämställdhetsåtgärder parallellt och att det är viktigt med tydliga och konkreta mål samt att jämställdhetsarbetet bedrivs långsiktigt. Post och grundläggande betaltjänster För postområdet gör regeringen bedömningen att målen för postservicen i landet är uppfyllda och att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten tillgodosetts. Konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad. Regeringen konstaterar att minskningen mellan antalet distribuerade försändelser 2010 (2,9 miljarder) och 2011 (2,7 miljarder) är något större än föregående år trots en normaliserad konjunktur. Brevvolymerna i fortsätter att minska, främst beroende på övergången till elektroniska kommunikationsformer. Regeringen konstaterar att syftet med PTS upphandling av grundläggande betaltjänster är att samhällets behov av dessa tjänster ska tillgodoses och de politiska målen uppnås. Behoven och förutsättningarna skiljer sig dock åt mellan olika delar av landet och mellan de olika individer och hushåll som använder sig av de upphandlade tjänsterna betalservice och brevgiro. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste därför utgå alltmer från regionala och lokala förutsättningar och lösningar. I utskottens beredning av ärenden ingår enligt regeringsformen och riksdagsordningen uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar i bl.a. budgetpropositionen. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet har utsett en uppföljningsgrupp som har följt upp regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i budgetpropositionen . Uppföljningen har inriktats på att följa upp arbetet med mål och resultatstyrning, särskilt arbetet med resultatindikatorer, samt de resultat regeringen redovisar. Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till . Utskottet framhåller att en tydlig och klar resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Utskottet har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Därför är det viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. Utskottet ser positivt på det pågående utvecklingsarbetet med indikatorer. Utskottet anser att det är viktigt att resultatindikatorer utvecklas för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning. Indikatorerna bör i första hand vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Det är önskvärt att tidsserier redovisas så långt möjligt för alla indikatorer och att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma för alla indikatorer. Det är också önskvärt att samma indikatorer används . Utskottet ser positivt på att resultaten för det övergripande målet inom transportpolitiken om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning nu särskilt analyseras och bedöms i ett sammanhang. Utskottet anser att detta är viktigt för bedömningen av den övergripande måluppfyllelsen. har endast resultaten av funktions- och hänsynsmålens preciseringar analyserats och bedömts. Det är också bra att redovisningen av resultaten inom transportpolitiken nu återges mer åskådligt och i längre tidsserier. Detta underlättar utskottets möjligheter att bedöma resultat över tiden. Utskottet vill även peka på att det inom det transportpolitiska området finns behov av att tydliggöra sambanden mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Exempelvis är det otydligt hur de föreslagna anslagsförändringarna kan knytas till uppnådda resultat. Det finns även anledning att i resultatredovisningen tydligare skilja på regeringens beskrivningar av dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels statens insatser och dels det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser i form av myndigheters prestationer och effekter i samhället. Utskottet konstaterar att regeringen har redovisat att utvecklingen har lett till en förbättrad tillgänglighet för medborgare och näringsliv inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Däremot bedöms kvaliteten i medborgarnas resor ha försämrats t.ex. vad avser punktlighet. Enligt resultatredovisningen har transportsystemets klimatpåverkan minskat men är förbättringstakten inte tillräcklig för att nå fram till uppsatta mål. Åtgärdstakten vad gäller miljöåtgärder i infrastrukturen är låg i förhållande till behoven. Även vad avser antal dödade och skadade i transportsystemet bedömer regeringen att takten inte är tillräcklig för att nå uppsatta mål. I detta sammanhang vill utskottet förtydliga att resultatredovisningen endast redovisar de inhemska utsläppen av klimatgaser. En delvis annan bild framträder om även utsläppen från den internationella trafiken beaktas. Utskottet kan konstatera att jämfört med föregående års budgetproposition redovisas mått inom transportpolitiken mer åskådligt och i längre tidsserier. Det gäller t.ex. diagram över totalstopp i vägnätet, antal omkomna i vägtrafiken, sjö-, ban- och lufttrafiken samt koldioxidutsläppen. Det är, enligt utskottet, bra att redovisningen av resultaten inom transportpolitiken nu redovisas mer åskådligt och i längre tidsserier. Detta underlättar utskottets möjligheter att bedöma resultat över tiden. Utskottet vill även peka på att det finns anledning att i resultatredovisningen tydligare skilja på regeringens beskrivningar av dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels statens insatser och dels det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser i form av myndigheters prestationer och effekter i samhället. beslutade om en ny målstruktur för miljömålsarbetet med ett utvecklat generationsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25). Inom en generation ska antingen det tillstånd i miljön som miljökvalitetsmålet uttrycker eller förutsättningar för att nå denna miljökvalitet ha skapats för att nå den önskade miljökvaliteten. Den nya målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. Delmålen kommer att övergå i etappmål som ska vara steg på vägen för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål och generationsmål. Regeringen beslutade om reviderade preciseringar av flertalet miljökvalitetsmål och om sammanlagt 13 etappmål. ska redovisa en bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Utskottet välkomnar förslaget till ändring av hänsynsmålet. Den föreslagna lydelsen innebär ett förtydligande av transportsektorns betydelse för generationsmålet för miljö. Utskottet vill också framhålla att det är positivt att regeringen i budgetpropositionen har angett de preciseringar som bör gälla för att uppfylla hänsynsmålet för miljö och hälsa. Utskottet emotser att de föreslagna ändringarna av hänsynsmålet även kommer att få genomslag i den resultatredovisning som regeringen lämnar i nästa års budgetproposition och att detta kommer att innebära att utskottet får en fortsatt god möjlighet att följa hur transportsektorn utvecklas i riktning mot ökad energieffektivitet och ett brutet fossilberoende. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och godkänner ändringen av hänsynsmålet så att den nya lydelsen blir följande: Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Utskottet kan konstatera att målstrukturen för politiken för informationssamhället ändrats i årets budgetproposition. Dels beslutade om ett nytt mål för it-politiken, dels anförs i propositionen att det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken, framför allt med avseende på elektronisk förvaltning, gäller parallellt med det övergripande målet för politiken för informationssamhället. Utskottet noterar att det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken behandlas under utgiftsområde 2 där resultat, analys och bedömning redovisas. Utgiftsområde 2 bereds av finansutskottet. Elektronisk förvaltning som är ett underordnat mål behandlas inom utgiftsområde 22 samt övergripande även inom utgiftsområde 2. Mot denna bakgrund efterlyser utskottet en fortsatt utveckling av målstrukturen inom politiken för informationssamhället och ser fram emot ett förtydligande från regeringens sida. Utskottet konstaterar vidare att resultatredovisningens struktur inte svarar upp mot de av beslutade målen för politikområdet. För vissa av målen redovisas visserligen resultat, men dessa blir otydliga då de presenteras i en helt annan struktur. Detta gör det svårt att följa upp resultaten för dessa mål. Utskottet ställer sig frågande till att strukturen i resultatredovisningen hämtats från den digitala agendan, som presenterats av regeringen och som inte behandlats av . I detta sammanhang vill utskottet påminna om budgetlagen som föreskriver att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat om. Utskottet vill slutligen framhålla att det ser positivt på den sammanställning av indikatorer som redovisas för måluppfyllelsen på it-området och ser fram emot en utveckling av indikatorerna så att dessa inte bara visar insatser och omvärldsförändringar utan framför allt uppnådda resultat av de statliga insatserna. Anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar sammanlagt för de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen och avslår motionsförslagen. Vidare bifaller förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar och investeringsplaner inom utgiftsområdet samt godkänner att deltar som medlem i samt betalar medlemsavgift till europeiska intressegrupperingar i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I detta avsnitt behandlas verksamheter som är av trafikslagsövergripande karaktär som bl.a. verksamheterna inom , Transportstyrelsen och Trafikanalys. I avsnittet behandlas även frågor med koppling till anslagen 1:8 Viss internationell verksamhet och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Anslaget 1:3 används för förvaltningskostnader. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området samt insatser inom det transportpolitiska området och bolagsförvaltning som inte direkt kan hänföras till produkter och tjänster. Anslaget får därutöver användas för att finansiera bl.a. modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget 1:7 Trafikavtal används till statens kostnader för trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget används vidare för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för vissa förvaltningskostnader som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet används till kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet. Anslaget 1:9 används bl.a. till institutets utredningsverksamhet och administration samt det nationella transportforskningsbiblioteket, BIC. Anslaget får även användas till forskning och medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk används för bidrag som EU beviljar till projekt och studier inom det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen används till de delar av myndighetens verksamhet som inte finansieras med avgifter som myndigheten disponerar, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget används vidare till vissa transfereringar och medlemsavgifter för deltagande i internationella organisationer m.m. Därutöver får anslaget användas till att betala eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Anslaget 1:13 Trafikanalys används till myndighetens administrationskostnader samt till statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 1 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk