bet · GZ01SkU13 · 2012-03-20 00:00:00 — Beroende på storleken på den ersättning som idrottsutövarna får från sin anställning i kan de nu komma att omfattas av de nya utökade reglerna om expertskatt och därmed få en reducerad beskattning i . Detta innebär att man nu även i har ytterligare en möjlighet till förmånligare beskattning . Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Sk351. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden avseende omförhandling av det svensk-danska avtalet. Jämför reservationerna 15 (S, MP, V) och 16 (SD). godkände ett avtal mellan och som löser vissa problem som kan uppstå vid tillämpningen av det nordiska skatteavtalet beträffande personer som arbetspendlar mellan och . Det särskilda avtalet mellan och innebär kortfattat att skatt betalas i arbetslandet och att en skatteutjämning sker till bosättningslandet. Avtalet föreskriver vissa undantag från bestämmelserna i det nordiska skatteavtalet, bl.a. när det gäller beskattning av anställningsinkomster. Därutöver innehåller avtalet åtaganden från de båda staterna att medge avdrag för inbetalningar till pensionsordningar och avdrag för utgifter för resor över samt ett åtagande om ett system för utjämning mellan och av vissa skatteintäkter. Avtalet innehåller också en överenskommelse om att utvärdera ordningen för utjämning, särskilt i fråga om den del av kommunalskatten som tas ut för primärkommunernas räkning. Därefter utvärderas hela systemet eller vid väsentliga förändringar av de båda ländernas skattesystem (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31). Avtalet innehåller också en överenskommelse om att och ska inleda diskussioner för att överväga införande av nya bestämmelser eller ta initiativ till ändringar av det nordiska skatteavtalet om det skulle visa sig att det finns skattemässiga hinder för den fortsatta integrationen i . En omförhandling av det särskilda skatteavtalet mellan och och en översyn av hur ersättningsbeloppet till fördelas yrkas i samtliga motioner. I motion 2011/12:Sk225 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att låta ersättningsbeloppet från fördelas direkt till de kommuner som hyser en betydande andel arbetspendlare. I motion 2011/12:Sk297 av och (MP) yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör initiera en omförhandling av skatteavtalet mellan och och att en kompensation bör ges till de kommuner som har en hög andel gränsgångare. I motion 2011/12:Sk320 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2 anförs att det särskilda skatteavtalet mellan och avseende bör omförhandlas eftersom det innehåller så många undantag att och förlorar avsevärda intäkter. Vidare anförs att den överförda skattekompensationen bör fördelas direkt till skånska kommuner eftersom det i det kommunala utjämningssystemet inte tas någon hänsyn till gränspendlingen. I motion 2011/12:Sk426 av (SD) föreslås att regeringen gör en översyn av skattelagstiftningen och omförhandlar skatteavtalet mellan och så att löntagare betalar skatt där de är folkbokförda och inte där de arbetar. I motion 2011/12:U307 av m.fl. (S) yrkande 3 anförs att det finns ett stort behov att omförhandla skatteavtalet med . Avtalet är i sin utformning till stor nackdel för kommuner och ytterligare ofördelaktigt i sin tillämpning. I det särskilda avtalet mellan och finns, som nämnts, en utjämningsordning för skatteintäkter avseende arbetspendlare över . Utjämningsordningen reglerar hur och ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter. Från skatteutjämningssystemet undantas landstingsskatten, offentliganställdas löner samt inkomster under (motsvarar ca ). uppskattar att en tredjedel av arbetspendlarna från omfattas av utjämningsordningen. För sände ett utjämningsbelopp om ca till och fick från . För blev nettot och blev nettot . De nettobelopp som fått från fördelas mellan samtliga kommuner och landsting via anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Den främsta orsaken till ökningen är det växande antalet arbetspendlare från till . En annan orsak är att har justerat vissa brister som gällde urval och underlag, vilket har medfört att de belopp som överförts till har minskat. När det gäller motionsyrkandena om att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till en omförhandling av skatteavtalet noterar utskottet att regeringen sände en begäran till det danska om en gemensam utvärdering av avtalet. har därefter mottagit ett positivt svar från och en gemensam ekonomisk utvärdering pågår mellan i och det danska . Utskottet anser att utvärderingen ska slutföras innan man tar ställning till om det behövs en omförhandling av avtalet. När det gäller pendlingens effekter på utjämningssystemet uppdrog utredningen åt Statskontoret att ta fram ett underlag (Gränspendlingens effekter på det kommunala utjämningssystemet). Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2011:39). I ett interpellationssvar på interpellation 2011/12:259 Nytt kommunalt utjämningssystem uttalade statsrådet (M) följande: Att kommunerna och landstingen behöver långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar är något jag tror att vi alla är eniga om. Detta innefattar även systemet för kommunalekonomisk utjämning. I betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) föreslås att vissa modifieringar och uppdateringar görs i dagens utjämningssystem. Det är alltså inte fråga om att införa ett nytt system. Även om flertalet remissinstanser i huvudsak är positiva till förslagen har det i remissvaren framförts en hel del synpunkter på och även invändningar mot vissa av förslagen. Regeringen värderar alltid de synpunkter som har lämnats i samband med remittering i den fortsatta beredningen av olika förslag. Beredningen i det aktuella ärendet är ännu inte avslutad. Jag är mycket väl medveten om att kommunerna och landstingen väntar på besked. Jag avser därför att återkomma i dessa frågor . Med det ovan anförda avstyrker utskottet därmed samtliga motioner som behandlats i avsnittet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk235 av och (båda S), 2011/12:Sk253 av m.fl. (S), 2011/12:Sk314 av (S) och 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkandena 25 och 2011/12:Sk232 av (M), 2011/12:Sk258 av (KD), 2011/12:Sk259 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk283 av (M), 2011/12:Sk291 av m.fl. (V), 2011/12:Sk313 av och (båda S), 2011/12:Sk328 av (FP), 2011/12:Sk348 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk356 av (M) yrkande 3, 2011/12:Sk373 av m.fl. (S), 2011/12:Sk388 av m.fl. (M), 2011/12:Sk389 av och (båda C), 2011/12:Sk406 av i (M), 2011/12:Sk411 av m.fl. (SD), 2011/12:Sk425 av (SD), 2011/12:C317 av (KD) yrkande 5 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 15. Vårt mål för skattepolitiken är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft, och den gemensamma välfärden ska finansieras via skatterna. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre. Skatterna ska också främja en ökad hållbar tillväxt. När det gäller skattesystemets utformning vill vi betona vikten av att eftersträva ett system som är likformigt, enkelt att tillämpa och har så få undantag som möjligt. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden samt att verka utjämnande mellan grupper och . Den borgerliga regeringens politik när det gäller skattesystemet har gått i rakt motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna blir allt fler, och krånglet ökar därmed. Gränsdragningsproblem har byggts in i skatte- och avdragssystemen. Regeringen har tillsatt flera mindre, avgränsade skatteutredningar (t.ex. företagsbeskattning, mervärdesskatt) med experter, men vi menar att det behövs en bredare översyn som förankras i . Skatteuppbörden och skattesystemets design framstår som allt viktigare instrument för den ekonomiska politiken. Det behövs nu en ny, bred och parlamentarisk översyn av hela skattesystemet. Vi vill att skatter tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Intresset av ett effektivt skattesystem talar för en strävan mot breda skattebaser och låga skattesatser inom ramen för bibehållna skatteintäkter. Bibehållandet av globala konkurrenskraft talar också för låga skattesatser på breda skattebaser. Beskattning ska vidare vila på stabila hellre än instabila skattebaser. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Möjligheter att skjuta upp beskattning och flytta inkomster (beskattning) mellan olika inkomstslag bör motverkas. Skatterna har också en roll i omställningen till det gröna folkhemmet. Skattesystemet måste slutligen vara förenligt med krav från som måste påverka i de delar vi anser den svenska lagstiftningen vara bättre för miljön, anställda, konsumenter och medborgare. Den särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomster som den borgerliga regeringen har infört, det s.k. jobbskatteavdraget, bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Mycket tyder dock på att den s.k. substitutionseffekten är liten och dessutom avtagande när det gäller skattereduktionens storlek. Regeringens förda politik har lett till ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som är sjuk, arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid olika inkomster. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Olika typer av inkomster av tjänst ska beskattas lika. Vad vi nu har anfört om skattepolitikens inriktning och grundläggande principer för skattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna Sk361 yrkande 1 och 4, Sk397, Sk235, Sk253 och Sk314. Övriga motionsyrkanden bör avslås av . Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk259 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2011/12:Sk232 av (M), 2011/12:Sk235 av och (båda S), 2011/12:Sk253 av m.fl. (S), 2011/12:Sk258 av (KD), 2011/12:Sk283 av (M), 2011/12:Sk291 av m.fl. (V), 2011/12:Sk313 av och (båda S), 2011/12:Sk314 av (S), 2011/12:Sk328 av (FP), 2011/12:Sk348 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk356 av (M) yrkande 3, 2011/12:Sk373 av m.fl. (S), 2011/12:Sk388 av m.fl. (M), 2011/12:Sk389 av och (båda C), 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkandena 25, 2011/12:Sk406 av i (M), 2011/12:Sk411 av m.fl. (SD), 2011/12:Sk425 av (SD), 2011/12:C317 av (KD) yrkande 5 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 15. Målet för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Skattepolitiken ska vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. Skattesystemet utgör grundbulten i landets välfärd. Ett transparent, enkelt och likformigt skattesystem är viktigt. Det är rimligt med en progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. De principer om enkelhet och likformighet som vägledde den stora skattereformen har åsidosatts i åtskilliga fall. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts, och konsekvensen har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. Det är hög tid att göra en ny bred skatteöversyn för att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet samt möta de utmaningar som den tilltagande globaliseringen för med sig. De ekonomiska klyftorna i samhället måste minska. Det är i grunden positivt att göra det lönsammare att arbeta, men befogat att personer med hög inkomst betalar mer i skatt än de med lägre inkomst. Klyftan i beskattning av pension och arbetsinkomster måste minska. Vidare bör jobbskatteavdraget trappas ner så att det är helt borta vid miljoninkomster. Skattesystemet måste också säkerställa att föräldralediga med föräldrapenning inte diskrimineras. Regeringen påstår att jobbskatteavdraget bidrar till ett mer jämställt föräldraskap. Men faktum är att jobbskatteavdraget i kronor är högre när man tjänar mer. Jobbskatteavdragets konstruktion är kontraproduktiv för att få fler pappor att ta ut föräldraledighet eftersom de i genomsnitt tjänar mer än kvinnor. På den föräldrapenning som betalas ut görs heller inget jobbskatteavdrag, och därmed betalar föräldralediga högre skatt än om de skulle ha jobbat. Jobbskatteavdraget gör i sin konstruktion att det inte värderas att föräldrar tar ut föräldraledighet. Nivån på föräldrapenningen bygger på inkomster från lönearbete och bör således inte beskattas annorlunda än om personen arbetar. Det behövs en seriös översyn av jobbskatteavdragets effekter på uttaget av föräldrapenning samt en översyn av skattesystemet så att det inte diskriminerar föräldralediga med föräldrapenning. Vad jag har anfört om skattesystemet och skattepolitikens inriktning bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag bifaller således motion Sk259 yrkandena 1 och 2 och bifaller delvis motion Sk361. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk291 av m.fl. (V) och 2011/12:Sk232 av (M), 2011/12:Sk235 av och (båda S), 2011/12:Sk253 av m.fl. (S), 2011/12:Sk258 av (KD), 2011/12:Sk259 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk283 av (M), 2011/12:Sk313 av och (båda S), 2011/12:Sk314 av (S), 2011/12:Sk328 av (FP), 2011/12:Sk348 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk356 av (M) yrkande 3, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk373 av m.fl. (S), 2011/12:Sk388 av m.fl. (M), 2011/12:Sk389 av och (båda C), 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkandena 25, 2011/12:Sk406 av i (M), 2011/12:Sk411 av m.fl. (SD), 2011/12:Sk425 av (SD), 2011/12:C317 av (KD) yrkande 5 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 15. Det har gått den stora skatteomläggningen . Den karakteriserades av breddade skattebaser och sänkta skattesatser. De grundläggande principerna bakom skattereformen sades vara enkelhet, likformighet och neutralitet i beskattningen, där likformighet innebär att inkomster som är lika stora ska beskattas lika och neutralitet innebär att hushålls och företags handlingsalternativ ska vara oberoende av beskattningen. Sedan reformen har dock en lång rad ändringar genomförts. Exempel på detta är differentierad moms, avdragsrätt för vissa köp av tjänster (och ) och införandet av jobbskatteavdraget. Dessa förändringar har bl.a. inneburit att inkomst i form av lön beskattas lägre än inkomst i form av pension, a-kassa eller sjukpenning, vilket strider mot principen om likformighet i skattesystemet. Med rätta uppfattas det också som orättvist av pensionärer, arbetslösa och sjuka som får betala högre skatt än löntagare vid en lika stor inkomst. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans, inte minst mot bakgrund av de senaste årtiondenas ökade inkomst- och förmögenhetsskillnader i det svenska samhället. Skattesystemet har därför en viktig fördelningspolitisk roll. Principen om skatt efter bärkraft innebär i dagens skattesystem att höga inkomster från tjänst beskattas med en högre skattesats än lägre inkomster. Det är viktigt att eftersträva ett system som är enhetligt och med en likformig inkomstbeskattning som är oberoende av om inkomsten kommer från lön, pension, arbetslöshetsersättning och sjuk- eller föräldraförsäkring. Principen om lika skatt vid lika inkomst är en viktig rättvisefråga. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Ett enkelt skattesystem som är lätt att förstå ökar dess legitimitet och leder i förlängningen till minskat skattefusk. Jag anser att det är dags för en ny, bred skatteöversyn och föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utvärdera dagens skattesystem och föreslå förändringar. En av utgångspunkterna för en ny skatteutredning bör vara att garantera en långsiktig finansiering av välfärden så att den gemensamma sektorn åter kan öka i förhållande till privat sektor för att möta framtida välfärdsbehov. Översynen bör vägledas av principer om enkelhet, neutralitet och likformighet, skatt efter bärkraft samt främjande av folkhälsa, en god miljö och klimatomställning. Regeringen bör därför tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet i skattesystemet. Vi måste få ett skattesystem som på ett mer rättvist sätt kan finansiera en bra välfärd. Vad jag nu har anfört om inriktningen av skattepolitiken och behovet av en bred skatteöversyn bör som sin mening ge regeringen till känna. Pensionsförsäkringar, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk424 av och (båda SD) yrkande 2 och 2011/12:Sk218 av (C), 2011/12:Sk325 av (M) och 2011/12:Sk382 av Skånberg (KD). I inkomstskattelagen finns bestämmelser som reglerar vilka som får komma i fråga som förmånstagare till pensionsförsäkringar. Reglerna gäller för såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar. är det make, maka, sambo och barn samt makes eller sambos barn som kommer i fråga. Uteslutna är således barnbarn, syskon, syskonbarn m.fl. Nuvarande regler innebär enligt min mening en kraftig inskränkning av vissa medborgares frihet. Exempelvis kan en ensamstående utan barn inte sätta in någon förmånstagare, vilket med tanke på att det rör sig om ett privat sparande är helt orimligt. Reglerna kan dessutom komma att innebära att försäkringstagaren får låta pengarna gå vidare till sin sambos barn, men inte till egna barnbarn eller till syskonbarn om det egna barnet har avlidit. En ytterligare orimlig konsekvens är att pengarna försvinner in i försäkringskollektivet i de fall godkända förmånstagare saknas. Min bestämda uppfattning är att staten inte ska ha synpunkter på vem som ska vara förmånstagare, utan detta ska, utan inskränkningar, vara upp till försäkringstagaren. Begränsningen av förmånstagarkretsen bör därför tas bort. Jag tillstyrker således motion Sk424. Förmånsvärde för vissa bilar, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. Ett tydligt budskap måste skickas till fordonsindustrin om att vi vill ställa allt hårdare krav på de fordon som säljs i . Fordon med låga utsläpp ska gynnas, och fordon med höga utsläpp ska betala mer, t.ex. genom ett förmånsvärdessystem som främjar energieffektiva bilar oavsett bränsle. Vi är starkt kritiska till att nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar har tagits bort. Detta kommer att få stora konsekvenser för etanolbilsförsäljningen och också för biltillverkarnas intresse att ta fram etanolanpassade fordon för den svenska marknaden. Speciellt illa är det för ägare till bensinmackar som efter införandet av den s.k. pumplagen har investerat i etanolpumpar. Att ensidigt ta bort nedsättningen för etanol kommer också att innebära en för stor belastning på det redan hårt ansatta nätet för fordonsgasen. Detta kommer att förta en del av klimatnyttan. Vi anser att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet ska omfatta även etanoldrivna fordon. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förmånsvärde för vissa bilar, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del och 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 16. Det är bra att premiera inköp av miljöbilar, men dagens utformning av reglerna leder ändå till låg priskänslighet, och det får till effekt att nya bilar är tyngre, motorstarkare och mer bränsleslukande i än i många andra EU-länder. Många nya personbilar köps av företag, och därför är det viktigt att förmånssystemet har koppling till miljöpåverkan. Eftersom de flesta bilar som säljs är fordon som körs på fossila bränslen, måste förmånssystemet ändras så att det inte försvårar eller motverkar strävan att nå miljömål. (med representanter från bl.a. och LRF) har pekat på att en ändrad förmånsbeskattning är en av tre viktiga åtgärder för att få fram bränslesnåla fordon. införde ett förmånssystem 2002 med utgångspunkten att minska klimatpåverkan och förbättra den lokala luftkvaliteten. har undersökt vilka miljöeffekterna skulle bli om skulle ha ett liknande system. Deras analys visar att koldioxidutsläppen skulle minska med , vilket måste anses vara högt för en enskild åtgärd. Den goda effekten uppstår eftersom uppskattningsvis av nybilsförsäljningen är förmånsbilar. Jag anser att förmånssystemet bör ändras så att det baseras på bilarnas miljöpåverkan, dvs. ett koldioxidbaserat förmånsskattesystem som kopplar bilarnas koldioxidutsläpp till deras förmånsvärde. Förmånen av fri parkering ingår i schablonen för bilförmån, oavsett om förmånsbilen används i tjänsten eller privat eller var i landet man bor. En p-plats måste anses ha olika värde beroende på var i landet man befinner sig. En schablon kan därmed inte täcka in denna förmån och blir därmed en förtäckt förmån till dem som reser med bil. Vi anser därför att förmån av fri parkering inte bör ingå i värderingen av förmånsbil, utan hanteras inom systemet för beskattning av parkeringsförmån. bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om vad jag nu har anfört. Kostnadsersättningar från kommunen, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk354 av m.fl. (S) och 2011/12:Sk247 av (FP). Som anförs i motionen finns det en stor grupp medborgare som i det tysta utför en viktig insats i samhället mot en blygsam ersättning. Det handlar om personer som åtar sig uppdrag på frivillig basis som kontaktperson, stödfamilj, övervakare, god man etc. För att täcka de merkostnader som uppstår till följd av uppdraget får dessa personer omkostnadsersättning från kommunen. Ersättningen är skattepliktig. Avdrag medges vanligtvis med ett belopp som motsvarar den mottagna ersättningen, med den begränsning som följer av 12 kap. 2 § inkomstskattelagen. höjdes gränsen för det icke avdragsgilla beloppet från till .