bet · GZ01FiU25 · 2012-03-20 00:00:00 — 2011/12:FiU25 Statlig förvaltning Utskottet behandlar i betänkandet motionsyrkanden från allmänna motionstiden som handlar om statlig förvaltningspolitik. Motionerna tar upp följande frågor: offentliganställdas arbetsmiljö; en tillgänglig statsförvaltning; fri tillgång till offentliga data; skärpta betalningsrutiner; årsavgift för kontroll av privata utförare; ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet; miljöbesparingar och utökad redovisning av offentligt finansierad verksamhet; statens ägande i Akademiska Hus samt krav vid upphandling av animaliska livsmedel. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det pågående arbetet på området. I betänkandet finns fem reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Fi202 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:So409 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 1 (S, V) 2011/12:Fi211 av och (båda FP). Fri tillgång till offentliga data 2011/12:Fi227 av (KD) yrkande 1. 2011/12:Fi244 av (S). Reservation 2 (S, V) Årsavgift för kontroll av privata utförare 2011/12:Fi265 av och (båda S). Ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet 2011/12:Fi219 av (M), 2011/12:Fi270 av och (båda S), 2011/12:Fi271 av och (båda S) och 2011/12:Fi290 av (M). Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) Miljöbesparingar och utökad redovisning av offentligt finansierad verksamhet 2011/12:Fi273 av och (båda S), 2011/12:Fi276 av (KD) och 2011/12:Fi289 av Per Åsling och (båda C). Statens ägande i Akademiska Hus 2011/12:Fi297 av (M) yrkandena 1 och 2. Krav vid upphandling av animaliska livsmedel 2011/12:Fi225 av m.fl. (MP). Reservation 5 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). I detta betänkande behandlas 16 motionsyrkanden om statlig förvaltningspolitik från allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om offentliganställdas arbetsmiljö. Utskottet hänvisar till principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken och pågående arbete inom området. Jämför reservation 1 (S, V) och särskilt yttrande (MP). Den ökade förekomsten av hot och våld mot anställda inom skola, vård, omsorg och samhällsservice kan kopplas till nedskärningar och försämrade regler i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen, anser m.fl. (V) i motion Fi202 (yrkande 1). Motionärerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning som ser över konsekvenserna av såväl minskad personaltäthet som de regelförändringar som genomförts i transfereringssystemen med avseende på våld, hot och psykosocial arbetsmiljö för offentligt anställda. m.fl. (MP) framför i motion So409 (yrkande 12) att regeringen genom regleringsbrev och ägardirektiv bör göra statliga myndigheter, verk och företag till rökfria arbetsplatser. En sådan policy skulle påverka de anställdas hälsa och minska sjukskrivningen och förtidspensioneringen. Den skulle också öka de anställdas medvetenhet om rökningens negativa effekter och på det sättet påverka den allmänna opinion som styr takten i det förebyggande arbetet. Vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen (se bet. 2009/10:FiU38 s. 13) konstaterade utskottet att den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till och till myndigheterna ligger fast. När det gäller förslaget om rökfria arbetsplatser, behandlade utskottet motsvarande yrkande i motionsbetänkanden om statlig förvaltning 2010 och 2011 (bet. 2009/10:FiU25 och bet. 2010/11:FiU28). Utskottet avstyrkte förslaget vid båda tillfällena. Utskottet ansåg att statens myndigheter och bolag ska vara föredömen och ligga i framkant när det gäller dessa frågor, men att ansvaret att besluta hur de avser att verka för en rökfri arbetstid vilar på den enskilda myndigheten. Enligt 8 § tobakslagen (1993:581) ansvarar arbetsgivaren för att en arbetstagare inte mot sin vilja utsätts för tobaksrök i den lokal där arbetstagaren är verksam. I de statliga myndigheternas arbetsgivaransvar ingår att följa arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsmiljölagen föreskriver att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Dessutom ska arbetsgivaren systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller de föreskrivna kraven på en god arbetsmiljö. För att motverka hot och våld i arbetslivet gav regeringen i uppdrag att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet. Syftet var att öka kunskapen om de miljöer och situationer där risker för hot och våld kan uppstå för att bl.a. motverka riskerna för hot och våld på arbetsplatsen. identifierade i samband med detta uppdrag ett behov av att utvidga projektet för att särskilt belysa problematiken inom vård, omsorg och skola. Uppdraget kommer att rapporteras . Mot bakgrund av principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken och pågående arbete för att motverka hot och våld i arbetslivet avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en tillgänglig statsförvaltning för personer med funktionsnedsättning. Utskottet hänvisar till de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av funktionshinderspolitiken och pågående arbete inom området. I motion Fi211 av och (båda FP) konstateras att alliansregeringen lyft fram en tillgänglig statsförvaltning som ett prioriterat område och att detta delmål skulle nås inte senare än 2010. Motionärerna anser att det behövs krafttag för att nå tillgänglighetsmålen inom statliga förvaltningar. Staten ska vara en förebild i arbetet med att uppfylla FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Myndigheter under regeringen ska, enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken, utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. I förordningens 1 § anges att för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet ska vara vägledande i arbetet. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) granskar hur förordningen följs. beslutade regeringen om en strategi för funktionshinderspolitiken 20112016. Syftet med strategin är att visa politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser och hur resultaten ska följas upp de kommande fem åren. En viktig del av strategin är att målen ska följas upp och att effekten av insatserna ska kunna mätas på ett bättre sätt. Regeringen beslutade därför att ge Handisam i uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken. Senast ska Handisam redovisa en samlad utvärdering och analys av utvecklingen av funktionshinderspolitiken. Mot bakgrund av att myndigheterna har ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken och att regeringen beslutat om en strategi för funktionshinderspolitiken 20112016 som Handisam följer upp avstyrker utskottet motionen. Fri tillgång till offentliga data Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att offentliga data ska erbjudas utan kostnad. Utskottet hänvisar till E-delegationens arbete med att tillgängliggöra information för vidareutnyttjande och avgiftsförordningens regler. Dessutom påpekar utskottet att en fullständig övergång från avgiftsfinansierad till anslagsfinansierad verksamhet måste vägas mot andra ändamål i statens budget. I motion Fi227 (yrkande 1) av (KD) föreslås att regeringen utvecklar en prissättnings- och licensieringsmodell för tillgång till offentliga data. Motionären menar att tillgängliggörandet av offentliga data främjar innovation, eftersom kommersiella och sociala entreprenörer då får möjlighet att utveckla nya tjänster eller förbättra befintliga tjänster. Motionären betonar att den lagstiftning som trädde i kraft och som införlivade det s.k. PSI-direktivet i svensk lagstiftning bara är ett steg på vägen för att kunna tillvarata den potential som finns i den svenska offentliga informationen. Till skillnad från vad som gäller vill motionären att offentliga data ska erbjudas utan kostnad till dem som vill ha ett registerutdrag eller vill använda dem för vidareförädling. Finansieringen av insamling, lagring, bearbetning och utlämning bör antingen ske med skattemedel eller genom att de som lämnar uppgifterna får betala en avgift. Eftersom stora delar av de aktuella myndigheternas avgiftsintäkter kommer från handel myndigheter emellan och försäljning av data till kommuner och landsting, menar motionären att finansieringen av reformen till stor del bör kunna ske genom omfördelning av resurser mellan dessa. Enligt lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen anges att syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen bygger på ett EU-direktiv, det s.k. PSI-direktivet (2003/98/EG) och trädde i kraft . Enligt 8 § PSI-lagen får avgifterna sättas på en sådan nivå att de samlade intäkterna, inklusive intäkterna från att tillhandahålla handlingarna, inte överstiger de totala kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av dem, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. presenterade ett förslag till ändring av PSI-direktivet. Ändringen innehåller bl.a. förslag om att det ska införas en huvudregel för avgiftssättning baserad på marginalkostnader för kopiering och spridning. I sin faktapromemoria om förslaget (2011/12:FPM89) skriver regeringen att den är positiv till den övergripande målsättningen att förenkla arbetet med att utveckla tjänster och produkter som baseras på vidareutnyttjande av offentlig information. Regeringen bedömer att förslaget om marginalkostnadsprissättning motsvarar huvudregeln för avgiftsuttag i . För de flesta myndigheterna skulle förslaget därför inte ha några konsekvenser. För de myndigheter som har avgiftsfinansierad informationsförsörjning som en del av sitt uppdrag, såsom Lantmäteriet, och , skulle förslaget dock kunna medföra långtgående konsekvenser, bedömer regeringen, eftersom de eventuellt inte skulle kunna avgiftsfinansieras på samma sätt som . Enligt faktapromemorian inleddes förhandlingsarbetet i rådsarbetsgruppen för telekom . Förslaget kommer att behandlas vid rådsmötet . I samband med subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag till ändring av PSI-direktivet har utskottet i sitt utlåtande /12:FiU36 välkomnat kommissionens fortsatta arbete med att underlätta vidareutnyttjande av offentlig information. E-delegationen fick ett tilläggsuppdrag (dir. 2010:32), bl.a. med utgångspunkt i PSI-lagen. Enligt uppdraget ska delegationen främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. Enligt E-delegationens rapport (SOU 2011:67) har ett arbete påbörjats för att ta fram en vägledning som riktar sig till organisationer i den offentliga sektorn. Syftet är att främja myndigheternas arbete med att tillgängliggöra information för vidareutnyttjande. I vägledningen kommer det att ingå ett avsnitt om avgifter för vidareutnyttjande av information. Avgiftsförordningen (1992:191) reglerar myndigheters möjlighet att ta ut avgifter. Enligt förordningen gäller att myndigheter som inte har ett särskilt bemyndigande från regeringen att ta betalt för information, enligt 3 §, själva kan bestämma om de ska lämna ut informationen gratis eller om de med stöd av 4 § ska ta betalt för informationen. Enligt 5 § ska avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. har också beslutat om en enhetlig princip för prissättning av uppgifter som myndigheter tillhandahåller i elektronisk form (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU 31, rskr. 1997/98:294). Principen innebär att avgifter som tas ut med stöd av 4 § punkt 8 avgiftsförordningen inte får överstiga kostnaden för att ta fram och distribuera uppgifterna. Utskottet är positivt till den övergripande målsättningen att förenkla arbetet med att utveckla tjänster och produkter som baseras på vidareutnyttjande av offentlig information. Utskottet välkomnar därför inriktningen på E-delegationens arbete. Utskottet står också fast vid sin positiva inställning när det gäller kommissionens fortsatta arbete med att underlätta vidareutnyttjande av offentlig information. När det gäller avgiftssättningen konstaterar utskottet att myndigheten själv upp till full kostnadstäckning får besluta om storleken på avgifterna om inte regeringen har bestämt något annat. Avslutningsvis kan sägas att en fullständig övergång från avgiftsfinansierad till anslagsfinansierad verksamhet, som motionärens förslag implicerar, har budgeteffekter som måste vägas mot andra ändamål i statens budget. Mot denna bakgrund avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om skärpta betalningrutiner. Utskottet hänvisar till att ett EU-direktiv på området ska genomföras i svensk rätt senast . Jämför reservation 2 (S, V). (S) anför i motion Fi244 att det är oacceptabelt att stat, landsting och kommuner inte betalar sina fakturor . Detta drabbar särskilt de små företagen. Samhället måste i stället bli ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. Dessutom bör även en generell översyn av betalningsreglerna i näringslivet göras. Samma motionsyrkande behandlades i förra årets motionsbetänkande om statlig förvaltning (bet. 2010/11:FiU28). Utskottet ansåg då, i likhet med motionären, att de offentliga aktörerna rimligen bör vara föredömen också på detta område. Utskottet konstaterade att de rättsliga regler som gäller vid sena betalningar även omfattar offentliga aktörer. Vidare förväntade sig utskottet att ett EU-förslag om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner, KOM(2009) 126, skulle komma att få konsekvenser för svensk lagstiftning på området. Slutligen framhöll utskottet att förutsättningarna för att fakturor betalas torde förbättras av att elektronisk fakturahantering nu har genomförts fullt ut i den statliga förvaltningen. och rådets direktiv (2011/7/EU) om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner antogs . Direktivet ska vara genomfört . En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2011:30). Uppdraget ska redovisas . I direktivet till utredningen sägs att det i svensk rätt inte finns någon särskild reglering för privaträttsliga transaktioner mellan myndigheter och företag. Samma regler gäller för alla. Utredaren ska enligt direktivet eftersträva lösningar som inte särreglerar myndigheternas betalningar mer än vad som är nödvändigt för att uppfylla direktivets krav. I fråga om betalningstider ska det i första hand prövas om det är lämpligt med en marknadsrättslig eller offentligrättslig reglering som ålägger myndigheter att följa de angivna tidsfristerna. Utredaren ska då överväga kompletterande bestämmelser om tillsyn och påföljd, t.ex. vite. Utskottet anser liksom tidigare att de offentliga aktörerna rimligen bör vara föredömen också på detta område. De rättsliga regler som gäller vid sena betalningar omfattar även offentliga aktörer. Mot bakgrund av att EU-direktivet (2011/7/EU) om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner ska vara genomfört i svensk rätt senast avstyrker utskottet motionen. Årsavgift för kontroll av privata utförare Utskottets förslag i korthet avslår en motion med förslag om en årsavgift för kontroll av privata utförare. Utskottet anser att utgångspunkten är att den offentligt finansierade välfärden ska vara av hög kvalitet och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer. I motion Fi265 av och (båda S) konstateras att svaret från ansvariga politiker och tjänstemän när det dyker upp fall där oseriösa utövare bedriver offentlig verksamhet är att kontrollen måste förbättras. Eftersom kontroller kostar pengar innebär det att tid och resurser tas från det allmänna, resurser som skulle behövas för att förbättra den offentliga servicen. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att privata utförare som startar verksamhet inom områden som bekostas med skattemedel ska betala en årsavgift för en årlig kontroll. Utskottet menade i betänkande 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner att kvaliteten i den offentligt finansierade välfärden ska vara hög och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer, och det är därför viktigt att de ansvariga ställer höga krav på verksamheten. Kvalitetskraven måste enligt utskottet ställas högt såväl vid offentlig drift av välfärdstjänster som vid upphandling av privata välfärdstjänster. I betänkandet betonar utskottet även att det är av central betydelse med uppföljning och kontroller av att kvalitetskraven följs. Utskottet anser att kvaliteten i den offentligt finansierade välfärden ska vara hög och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer och att uppföljning och kontroller av att kvalitetskraven följs är av central betydelse. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs av E-delegationen samt det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet. Utskottet menar också att förutsättningar nu finns för att statligt anställda ska kunna välja att få sin lönespecifikation elektroniskt. Jämför reservationerna 3 (S) och 4 (SD). och (båda S) föreslår i sin motion Fi270 att regeringen initierar ett utvecklingsprogram för att se hur de nya tekniska möjligheterna kan utnyttjas för att öka användarvänligheten och användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster och för att höja kvaliteten inom förskolan, skolan, sjukvården eller äldreomsorgen. I motion Fi271 av och (båda S) anförs att det som är utmärkande för design och designer är att de är bra på att finna nya modeller, perspektiv, arbetssätt och lösningar. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att regeringen initierar ett utvecklingsprogram för att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtidens utmaningar. (M) framhåller i sin motion Fi290 att det offentliga bättre måste ta till vara den potential som internet och ny teknik har för en bättre förvaltning. En god e-förvaltning ökar tillgängligheten, effektiviserar administrationen och stärker demokratin. Därför bör regeringen enligt motionären intensifiera arbetet med e-förvaltning genom att se över möjligheten att genomföra E-delegationens förslag för en bättre e-förvaltning, att förbättra e-samverkan mellan offentliga aktörer och att inom det offentliga övergå till internetprotokollet IPv6. (M) föreslår i motion Fi219 att alla statligt anställda får sin lönespecifikation utskickad elektroniskt . Detta skulle innebära ett mer modernt och effektivt sätt att hantera lönespecifikationer i syfte att både skona miljön och spara pengar. behandlade utskottet motsvarande yrkande om att intensifiera arbetet med e-förvaltning (bet. 2010/11:FiU28). Utskottet avstyrkte förslaget. Utskottet påminde om E-delegationens arbete på området och framhöll att står sig väl i flera internationella mätningar över effektivitet inom e-förvaltning. Dessutom lyfte utskottet fram den deklaration om e-förvaltning inom EU som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU. Deklarationen har legat till grund för en ny handlingsplan inom EU för perioden 20112015 (KOM(2010) 743). beslutade regeringen att utse ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet (dir. 2011:42). Rådet ska stödja och stimulera innovations- och förändringsarbete i offentlig verksamhet. Rådet ska slutredovisa sitt uppdrag . Av rådets egen beskrivning av verksamheten framgår att det vill öka kunskapen om vad som främjar innovation och kvalitet i offentlig verksamhet och få i gång processer som gör att fler offentliga aktörer arbetar utifrån nytta, behov och särskilda förutsättningar. Vägen dit går enligt rådet via ett antal parallella processer: kunskapande; dialog, diskussion och lärande; medverkan i faktiskt utvecklingsarbete av kundprocesser som löper över flera myndigheter; kreativa försöksverksamheter och framväxten av förslag och bedömningar. godkände rådet (transport, telekommunikation och energi) för e-förvaltning, KOM(2010) 743. Därefter inrättade kommissionen en expertgrupp som ska bestå av medlemsstaternas behöriga myndigheter och fastställa gruppens arbetsuppgifter och struktur. Riksgälden har i uppdrag att upphandla och ingå ramavtal avseende betalningstjänster för statliga myndigheter och har upphandlat ett nytt ramavtal för perioden . Av upphandlingens kravspecifikation (dnr 2009/1755) framgår att bankens möjlighet att lämna en elektronisk lönespecifikation är ett ska-krav. Beslut om tilldelning av ramavtalsupphandling av betalningstjänster fattades av Riksgälden . Riksgälden beslutade att teckna ramavtal med , Nordea, och . Målet för e-förvaltningsarbetet är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. E-delegationen spelar en central roll i arbetet genom att koordinera myndigheternas arbete med e-förvaltning på myndighetsövergripande nivå och föreslå hur utvecklingen av e-förvaltning på förvaltningsgemensam nivå bör bedrivas. har E-delegationen lämnat två betänkanden (SOU 2009:86 och SOU 2010:20). Nästa betänkande presenteras . I det tilläggsdirektiv som E-delegationen fick (dir. 2010:32) sägs att delegationen nu också ska främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. Utskottet noterar också att i den digitala agenda som regeringen presenterade anges att myndigheterna bör ha infört IPv6 . Utskottet anser också att det är glädjande att har varit drivande i utvecklingen av framtidens e-förvaltning i . Den deklaration om e-förvaltning med gemensamma prioriteringar som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU 2009, den s.k. Malmödeklarationen, fick ligga till grund för handlingsplanen för e-förvaltning inom EU som godkändes av rådet . Beträffande motionsförslag om en samhällsinriktad strategisk design vill utskottet lyfta fram det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet som regeringen utsåg och som ska slutredovisa sitt uppdrag 2013. Slutligen konstaterar utskottet att eftersom det är banken och inte arbetsgivaren som distribuerar lönespecifikationerna torde alla förutsättningar vara på plats för att statligt anställda kan välja att få sin lönespecifikation elektroniskt när nu Riksgälden beslutat om tilldelning av ramavtalsupphandling av betalningstjänster för perioden . Mot denna bakgrund avstyrks samtliga här aktuella motioner. Miljöbesparingar och utökad redovisning av offentligt finansierad verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om miljöbesparingar och utökad redovisning av offentligt finansierad verksamhet. Utskottet hänvisar till myndigheternas skyldighet att ha ett miljöledningssystem och de regler som finns om att statliga myndigheter ska vara ett föredöme i arbetet med energieffektivisering. Utskottet konstaterar vidare att de mål som beslutat om inte är begränsade till enbart kostnadseffektivitet. I motion Fi273 av och (båda S) efterfrågas ett mer miljöanpassat resande i den offentliga sektorn. Det är viktigt att de offentliganställdas resande i allt större utsträckning utgår från ett miljötänkande. Alla resor inom och borde t.ex. ske med tåg som videokonferenser kraftigt kan minska antalet flygresor.