bet · GZ01KrU4 · 2012-03-06 00:00:00 — 2009/10:61). Motion Kr205 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med begäran om att vidta åtgärder med anledning av mottagningsförhållandena för SR:s kanalutbud. Jämför reservation 4 (MP). (MP) framhåller i motion Kr236 att medborgare på många håll runt om i landet beklagar sig över att mottagningsvillkoren för kanaler är avsevärt sämre än för de kommersiella kanalernas sändningar. Motionären föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att denna bör vidta åtgärder med anledning av problemet med att kanalutbud har avsevärt sämre mottagningsvillkor än de kommersiella kanalerna. SR ska enligt de villkor som är knutna till företagets sändningstillstånd sända till av den bofasta befolkningen i landet. SR köper av utsändningstjänsten av det statliga bolaget som äger och driver utsändningsnätet för radio och tv, ett stamnät som sammanbinder sändarstationerna, drygt 570 stycken. har inte hela marknaden för utsändning av radio i . Den kommersiella radion har till valt en annan operatör. Likaså köper närradion till sin utsändningstjänst av en annan leverantör än . () tilldelar frekvenstillstånd för radiosändningar och ansvarar för att operatörerna håller sig inom tillståndets ramar, bl.a. när det gäller högsta tillåten sändningseffekt. Detta för att undvika störningar. Vid misstanke om att en sändare stör andra ska detta anmälas till PTS. En begränsning i dagens analoga FM-system är tillgången på frekvenser. PTS har utrett möjligheten att frigöra ytterligare frekvenser i analoga FM, men kommit fram till att det varken är ändamålsenligt eller kostnadseffektivt att utveckla de analoga sändarnäten vidare. Det är mot bakgrund av den begränsning som den analoga tekniken innebär som det sker en internationell utveckling mot en digital marksänd radio. Ett digitalt sändarnät nyttjar frekvensspektrumet mer effektivt och innebär bättre mottagningsförhållanden generellt i hela landet. Ett digitalt sändarnät har inte heller samma begränsningar som FM när det gäller etablering av nya sändare på lokal eller nationell nivå, vilket kan lösa störningsproblem. Den digitala radion innebär dessutom att den svenska radion både SR och kommersiell radio kan utvecklas med ett mer omfattande och mångfasetterat radioutbud för lyssnare i hela landet, både i form av nya radiokanaler och helt nya tjänster (t.ex. avancerade trafikinformationstjänster). Enligt möjliggör den digitala tekniken DAB-plus-utsändning av ett fyrtiotal nationella radiokanaler. Detta ska jämföras med dagens FM-nät som medger 47 kanaler på de flesta orter i landet. SR ska enligt de villkor som är knutna till företagets sändningstillstånd sända till av den bofasta befolkningen i landet. Utskottet understryker att det med utgångspunkt i kravet på 99,8 procents täckning är SRs uppgift att tillsammans med besluta vilken omfattning som sändarnätet ska ha och bedöma om det är ekonomiskt rimligt att bygga ut det ytterligare. Public service-lyssnare som upplever att de har problem med mottagningen ska därför i första hand vända sig till . Utskottet anser inte att motion Kr236 (MP) ska föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om public service-företagens produktioner. har friat det aktuella programmet. I motion K300 begär ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att public service-företagens produktioner inte strider mot svensk lag och internationella konventioner samt respekterar föräldrars rätt till inflytande över utbildningen (yrkande 1). Motionären är starkt kritisk till Utbildningsradions satsning Sex på kartan och anser att fokus ligger på sexkunskap och mycket lite på samlevnadsundervisning. Målgruppen är barn i högstadieåldern och de tecknade filmerna visar också ungdomar i denna ålder. I artikel 34 stadgas att barn har rätt att bli skyddade mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrep. Att materialet lyfter fram att sexualitet inte är något kriminellt i vårt samhälle anser motionären felaktigt vad gäller barns sexualitet. Att Utbildningsradions läromedel klargör att lärare ska involvera 14-åriga barn i diskussioner om deras sexuella erfarenheter är också övergrepp. Alla radio- och tv-program som sänds av svenska programföretag ska följa reglerna i radio- och tv-lagen (2010:696). Public service-företagen ska dessutom följa villkoren i sändningstillstånden. och tv vid Myndigheten för radio och tv har i uppgift att utöva en oberoende kontroll genom att bedöma om program som har sänts följer reglerna. Nämnden granskar program efter anmälningar från tittare och lyssnare men också på initiativ av Myndigheten för radio och tv. Utgångspunkten i reglerna är att det ska råda en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet. missbrukas dock yttrandefriheten, och därför finns regler om t.ex. opartiskhet, skydd av barn och skydd mot intrång i privatlivet. Vad gäller det aktuella programmet Sex på kartan gjordes sex anmälningar till . UR framhöll i sitt yttrande till nämnden att bolaget enligt sändningstillståndet ska bedriva programverksamhet inom bl.a. barn- och ungdomsutbildning. De frågor som kommit in till UR:s frågelåda om sex och relationer tyder på en stor kunskapsbrist hos unga i dessa frågor och att det ligger väl inom UR:s uppdrag att producera den här typen av program. UR underströk vidare att de tecknade karaktärerna är i tonåren men betydligt över pubertetsgränsen. Utskottet konstaterar att har friat programmet i ett beslut (dnr 11/00160, 165, 166, 167, 202 och 213). anser, mot bakgrund av programmets utformning och att sändningarna föregicks av en skylt med information om filmens innehåll och syfte, att UR har visat den hänsyn som krävs enligt bestämmelsen om mediets särskilda genomslagskraft när det gäller program som innehåller sex. Utskottet anser inte att motion Kr300 (KD) yrkande 1 bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag i frågor som tidigare tagit ställning till. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om mediepolitik som är likadana eller snarlika nedan förtecknade yrkanden. Utskottet hänvisar till betänkande 2010/11:KrU5 och finner inte skäl att ta upp dessa frågor till förnyad behandling. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Motionerna avstyrks därmed. Kr206 av (FP) om införande av en expertdatabank med kvinnor och Kr253 av (FP) om utflyttning av SVT och SR till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Förhandsprövning av nya tjänster inom public service, punkt 2 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr241 av m.fl. (MP). Vi anser att förhandsprövningen av nya programtjänster inom public service innebär en inskränkning av public service-företagens oberoende ställning. För att skydda oberoendet och självständigheten har vi ett system där public service-företagen inte är statliga organisationer som styrs direkt av regeringen. Om det ska ske stora förändringar måste dessa framgå av sändningstillståndet vars villkor och riktlinjer beslutas av . I de av regeringen beslutade anslagsvillkoren finns en formulering om att nya tjänsters marknadspåverkan ska bedömas och behandlas av konkurrenterna. Dessa ska ge besked om de tycker att de nya tjänsterna påverkar deras förutsättningar och marknad. För oss är det uppenbart att syftet är att långsiktigt påverka public service-företagen. Därför anser vi att ska ge regeringen till känna att kravet på förhandsgranskning av nya programtjänster inom public service-företagen ska avskaffas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr241 (MP). Digitalisering av public service-företagens arkiv, punkt 3 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 23. Resursförstärkningen 20122013 för att digitalisera public service-företagens arkiv är bra, men vi konstaterar att den långsiktiga finansieringen inte är löst. Flera kostnader är inte engångskostnader utan löpande kostnader, t.ex. lagring, distribution, tillgängliggörande, redaktionell bearbetning och rättighetskostnader. Risken är uppenbar att tillgängliggörande av arkivens program kan komma att påverka företagens möjlighet till nyproduktion. Rent principiellt finner vi det problematiskt att regeringen inte väljer att ge public service-företagen en sådan finansiering att de självständigt kan hantera frågan. Vi konstaterar också att regeringen genom att anvisa särskilda medel för att tillgängliggöra arkiven de facto har godkänt denna verksamhet och att förhandsprövning inte blir aktuell. Vi anser att regeringen skyndsamt bör bereda dessa frågor och återkomma till med svar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr297 (S) yrkande 23. Public service-företagens kulturbevarande uppdrag, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 5. I de nuvarande sändningstillstånden för radio och tv i allmänhetens tjänst slås fast att företagen har ett ansvar att värna det svenska språket och verka för en stark nordisk kulturgemenskap. Jag är positiv till detta men anser också med inspiration från att det i framtida sändningstillstånd ska skrivas in att public service-företagen ska verka för att bevara och levandegöra det nationella kulturarvet. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr319 (SD) yrkande 5. Kvaliteten på radiosändningarna, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr236 av (MP). På många håll i landet beklagar sig medborgare över att mottagningsvillkoren för kanaler är avsevärt sämre än för de kommersiella kanalernas sändningar. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder med anledning av detta problem. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr236 (MP). Finsk tv i hela , punkt 6 (S) i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Att kunna se finsk tv är en viktig del i minoritetspolitiken. På så sätt kan finsktalande i behålla och utveckla sitt modersmål och ta del av kulturutbudet i . Finska är ett stort minoritetsspråk och det finns många finsktalande personer i olika delar av landet. Det finns därför anledning att se över hur de kan få tillgång till tv på sitt eget språk. Vi avstår från att nu reservera oss i frågan, bl.a. mot bakgrund av att avtalet om finsk tv löper till och Public service-kommitténs arbete, men förbehåller oss rätten att återkomma i frågan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K300 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att public service-bolagens produktioner, vilka finansieras av tv-licensen, inte strider mot svensk lag och internationella konventioner, samt respekterar föräldrars rätt till inflytander över utbildningen. 2011/12:Kr205 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tv-program på minoritetsspråk. 2011/12:Kr206 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att det skapas en oberoende kontaktbank med kvinnliga experter som bidrar till att bryta mansdominansen i medierna. 2011/12:Kr222 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modernisering av public service-uppdraget och dess finansiering. 2011/12:Kr232 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefinansierad radio- och tv-avgift. 2011/12:Kr233 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur finskspråkiga medborgare i ska få tillgång till tv på sitt eget språk. 2011/12:Kr236 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder med anledning av problemet att kanalutbud har avsevärt sämre mottagningsvillkor än de kommersiella kanalerna. 2011/12:Kr241 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på förhandsgranskning av vissa tjänster hos och m.fl. 2011/12:Kr251 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur systemet med tv-avgift kan moderniseras. 2011/12:Kr253 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att flytta SVT till . 2011/12:Kr267 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-avgiften. 2011/12:Kr274 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad tv-avgift. 2011/12:Kr275 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om radio och tv i allmänhetens tjänst. 2011/12:Kr280 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta dagens radio- och tv-avgift med ett annat finansieringssystem för public service i samband med att den nya tillståndsperioden träder i kraft . 2011/12:Kr292 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att ta bort obligatoriet beträffande tv-avgiften. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av public service-företagens arkiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända sportarrangemang som förutsätter sponsring. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturarvsbevarande uppdrag för radio och tv i allmänhetens tjänst. Detta betänkande KrU4 är ett motionsbetänkande som handlar om mediefrågor eller rättare sagt om radio och tv i allmänhetens tjänst - public service - för det är de frågorna som motionerna har tagit upp.Herr talman! Vi socialdemokrater vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Kultur i alla dess former hjälper oss att vidga perspektiven, få nya tankar och nya idéer. Vi påverkas alla av kulturen men också av massmedierna i det samhälle vi lever i. Här ser vi socialdemokrater en oberoende och stark public service som en förutsättning för att det ska finnas en mångfald på mediemarknaden.När riksdag under förra mandatperioden fattade beslut om radio och tv i allmänhetens tjänst var det inte ett blocköverskridande beslut. Den borgerliga regeringen valde att ha en icke-parlamentarisk utredning som grund för beslutet. Vi socialdemokrater beklagar detta.Den public service-utredning som arbetar är inte heller parlamentarisk, utan det är en expertutredning. Det visar tydligt att den moderata kulturministern inte ser den styrka som finns i att ha en stark politisk samsyn i det som rör public service-frågorna.I direktiven till den nuvarande public service-utredningen sägs att man ska se till hela publikens behov och intressen. Det är viktigt att betona detta i public service-företagens verksamhet. Ett smalare utbud ger uttryck för en elitistisk syn på public service. Det ger mindre relevans och kan urholka public service-företagens legitimitet. Vi motsätter oss uppfattningen att public service är en kompletterande regulator på en kommersiell marknad. Vi menar att public service-företag med goda resurser är väsentliga för att upprätthålla god kvalitet på mediemarknaden.Kanske, herr talman, inser regeringen tids nog att man är en minoritetsregering och förstår värdet av att ha en blocköverskridande politik när det gäller ett så viktigt område som public service.I dagens betänkande har vi ett tillkännagivande till regeringen, och med det ett bifall till en socialdemokratisk motion som handlar om möjligheten för att även fortsättningsvis använda sig av sponsring för att göra det möjligt att visa stora idrottsevenemang. Vi socialdemokrater är nämligen övertygade om att detta är vad svenska folket vill. De vill kunna se stora idrottsarrangemang i . De tycker att det är härligt att följa sina idrottsstjärnors prestationer, heja på sina favoriter tillsammans med andra och följa tävlingarna med spänning. Men det ger också en möjlighet att ge en bild av stora och rika idrottsliv.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att regeringen startar en dialog om att och landslagens viktigaste matcher i våra nationalsporter samt kan sändas i fria tv-kanaler som den breda allmänheten faktiskt har tillgång till.Kulturministern, , är ju en känd kritiker av sponsring i . Hon har uttalat att hon vill förbjuda kommersiella samarbeten i public service som sponsring av stora sportevenemang. Reklam är förbjudet i sändningstillståndet, men undantag görs för just sponsring.Med dagens tillkännagivande från ett enigt kulturutskott hoppas jag att kulturministern inser att det inte finns något stöd för den uppfattningen i riksdag. Med dagens beslut - eller nästa veckas beslut eftersom det är då vi voterar i kammaren - är nu alla partier eniga om att SVT också i fortsättningen ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring.Sveriges Television och public service når av svenska folket och dessa människor har rätt att få se stora idrottsarrangemang utan att betala för extra kommersiella kanaler. Det tycker vi är en mycket bra byggsten i kulturens och idrottens allemansrätt. Långtifrån alla kan eller vill betala för ett kanalutbud utöver det som är public service.Herr talman! Vi välkomnar att regeringen har lyssnat på public service-företagens förslag om att öppna arkiven och göra det möjligt för alla att ta del av den skatt som deras programverksamhet utgör.Resursförstärkningen och 2013 för att digitalisera public service-företagens arkiv tycker vi socialdemokrater är bra, men vi konstaterar också att den långsiktiga finansieringen inte är löst.Flera kostnader är inte engångskostnader utan löpande kostnader, till exempel lagring, distribution, tillgängliggörande, redaktionell bearbetning och rättighetskostnader. Vi ser en stor risk att detta kan komma att påverka företagens möjlighet till nyproduktion.Rent principiellt tycker vi att det är problematiskt att regeringen inte väljer att ge public service-företagen en sådan finansiering att de självständigt kan hantera frågan.Vi konstaterar också att regeringen genom att anvisa särskilda medel för att tillgängliggöra arkiven faktiskt har godkänt denna verksamhet och att förhandsprövning inte blir aktuell. Vi anser att regeringen skyndsamt bör bereda dessa frågor och återkomma till med svar.Detta lyfter vi fram i reservation nr 2 i dagens betänkande.Att kunna titta på tv-program och lyssna på radio som är oberoende är ingen självklarhet. På många ställen i världen finns inte oberoende medier över huvud taget. Där har man inget annat val än att ta del av den bild som staten vill visa. SVT, och Utbildningsradion gör radio och tv för alla. Verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till politiska, kommersiella och andra intressen i samhället. Detta ska vi vara rädda om och värna. Det är viktigt för demokratin.Herr talman! Jag ställer mig bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 1. Kultur är en del av demokratin. I en demokrati anser vi att det behövs en public service som kan svara upp till att vara något som kritiskt granskar samhällets olika hörn, ger ett brett utbud till en hel befolkning och som är vad man kan anse oberoende.På många ställen i världen finns det inte oberoende medier över huvud taget. Där har man kanske inget annat val än att ta del av den bild som staten vill visa eller man kanske har medier som helt styrs av kommersiella intressen.Flertalet av motionsyrkandena avstyrks med hänvisning till arbetet i som har i uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds den 1 januari 2014.Regeringen har valt förfarandet att välja en public service-kommitté som inte har en bred politisk förankring, något som vi i ansett vara helt fel väg att gå. I stället för en bred parlamentarisk kommitté har man tillsatt en politisk referensgrupp. Denna politiska referensgrupp blir informerad. Det är stor skillnad på att bli informerad och att sitta med i ett förändringsarbete.Nu pågår ett intensivt arbete i . Vi hoppas att det är ett bra förslag som kommer ut av det.Genom det här betänkandet föreslår ett enigt kulturutskott ett tillkännagivande till regeringen om att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Det möjliggör att viktigare sport- och idrottsevenemang blir tillgängliga för en bred publik.Det råder i riksdag en uppfattning om att den finansieringsmodell som ska gälla för radio och tv i allmänhetens tjänst är utformad på ett sätt som gör att programföretagen kan upprätthålla största möjliga självständighet och oberoende gentemot staten och övriga maktsfärer. Den modell som tillämpas ska ha hög legitimitet hos allmänheten. Så är det fortfarande. pågår en diskussion på många håll i samhället om att modellen inte är rättvis, att den inte är modern och att den är kopplad till en apparat. Det är något som många anser inte är tidsenligt.Jag ska redovisa lite historia. Det infördes ett slags avgift för bruk av radioanläggning . kunde man i lyssna på svensk och utländsk radio. Ända fanns både tv- och radiolicens. var tv-licensen för en färg-tv. Hade man en svartvit tv betalade man . Färgtillägget förändrades sedan. var tv-licensen , och 2012 är den , vilket den har varit i fyra år.Jag ska nu gå över till att säga något om den så kallade förhandsprövningen. I stället för att styra yttrandet inom public service genom grundlagarna och har regeringen valt att styra genom ett införande av en förändring i anslagsvillkoren. Det är villkor som regeringen själv beslutar om. För att skydda oberoende och självständighet har vi ett system där public service inte är en statlig organisation som styrs direkt av regeringen. Om det ska ske stora förändringar måste man gå via och sändningsvillkoren. Det ska fattas beslut i , och de ska föregås av en prövning av om förändringen är förenlig med yttrandefrihetslagen och radio- och tv-lagen. Det är garantin.När regeringen går via anslagsvillkoren och förändrar stort som smått och påverkar förutsättningarna för public service gör man en kringgående rörelse för att slippa bedömning. Man kan inte tolka det på något annat sätt. Det är inte meningen att anslagsvillkoren ska användas på detta sätt.I paketet om förhandsgranskning finns en formulering om att de nya tjänsternas marknadspåverkan ska bedömas och behandlas av konkurrenterna. De ska sedan ge besked om de tycker att det påverkar deras förutsättningar och marknad. För oss är det ganska uppenbart att syftet är att påverka public service långsiktigt.Ska man genomföra förändringar som långsiktigt underminerar möjligheterna för public service att klara av sitt uppdrag som det ser ut ska man gå genom .