bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Bolagen behöver heller inte betala för utsläppsrätter. Förslagen innebär ökade intäkter med respektive . avslog motioner om höjd effektskatt på kärnkraftverk senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). En höjning bedömdes inte vara motiverad med hänvisning till att skatten höjdes till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. avslog i det sammanhanget en motion om höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk. ansåg att det inte var motiverat med ytterligare en skattehöjning med hänvisning till att fastighetsskatten på vattenkraftverk hade höjts från till av taxeringsvärdet . Höjningen motsvarade en nettointäkt till statsbudgeten med (bet. 2009/10:SkU48). Utskottet är inte berett att förorda höjningar av effektskatten på kärnkraftverk och fastighetsskatten på vattenkraftverk. Utskottet avstyrker motionen i motsvarande del. Övriga förslag rörande punktskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjd skatt på alkohol, bekämpningsmedel, naturgrus och avfall, om sänkt skatt på alkylatbensin, om införande av skatt på handelsgödsel, om fluorerade växthusgaser och avfallsförbränning samt om införande av skatt på flyg och fritidsbåtar. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). Socialdemokraterna anför i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 2 i denna del och yrkandena 13, 14, 15, 19, 20 och 21 att flera miljöstyrande skatter inte har höjts och att skattesatserna lämpligen bör följa med den allmänna prisutvecklingen. Socialdemokraterna föreslår följande. Skatten på alkohol höjs enligt samma modell regeringen använde i budgetpropositionen . Höjningen medför ökade skatteintäkter med . En skatt på handelsgödsel återinförs för att minska jordbrukets miljöpåverkan och skatten på bekämpningsmedel höjs till . Förslaget innebär ökade intäkter med 300 respektive . En skatt på fluorerade växthusgaser införs i enlighet med klimatberedningens förslag i syfte att stimulera utbyte av köldmedium. Förslaget innebär ökade intäkter med . Skatten på naturgrus höjs till per ton. Förslaget innebär ökade intäkter med . Skatten på avfall höjs till per ton. Förslaget innebär ökade intäkter med . Avfallsskatten höjs till per ton. Förslaget innebär ökade intäkter med . föreslår i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del och yrkande 31 i denna del följande. Flygresandet behöver minska. En flygskatt införs för resor i och . Skatten införs i avvaktan på att flyget får en egen särskild utsläppsbubbla vid sidan av industrin inom ramen för EU:s handelssystem. Skatten ska motsvara vad biltrafiken betalar. Förslagen innebär ökade intäkter med . Skatt på handelsgödsel återinförs för att minska utsläppen från jordbruket. Skatten på bekämpningsmedel fördubblas för att bryta utvecklingen med utbredd användning av bekämpningsmedel i jordbruket och stimulera övergången till ekologiskt jordbruk. Förslagen innebär ökade intäkter med 300 respektive . Skatt på fluorerade växthusgaser införs för att stimulera utbyte av köldmedium. Skattesatsen ska motsvara koldioxidskatten för den icke handlande sektorn. Förslagen innebär ökade intäkter med . Skatt på avfallsförbränning införs för att gynna återvinning och återanvändning. Skatten utformas enligt den tidigare modellen i avvaktan på en grundlig utredning om nya styrmedel i avfallspolitiken. Förslaget innebär ökade intäkter med . föreslår i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del och i partimotion 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 22 följande. Flyget bör bära sina kostnader för miljöpåverkan. En klimatskatt på inrikesflyg införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift i avvaktan på ett internationellt regelverk som möjliggör en bränslebeskattning. innebär förslaget ökade intäkter med . Ökande halter av bekämpningsmedel i vattendrag, sjöar och hav påverkar ekosystemet negativt. är övergödd av näringsämnen från jordbruket och avlopp. Skatten på handelsgödsel återinförs och skatten på bekämpningsmedel höjs. Förslaget innebär ökade intäkter 2013 med . En skatt på fritidsbåtar införs och skatten på alkylatbensin sänks. Det innebär ökade intäkter med . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att vissa höjningar av alkoholskatterna kunde komma att aktualiseras som en delfinansiering av reformer på skatteområdet. Det handlade om en höjning av punktskatten på öl och vin med . Regeringen har ännu inte föreslagit några höjda alkoholskatter. Utskottet ser ingen anledning för att aktualisera höjda skattesatser för alkohol . Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden om flygskatt ett flertal gånger. Utskottets utgångspunkt är att flygets miljöpåverkan i första hand bör hanteras på internationell nivå, bl.a. för att undvika de konkurrensnackdelar som ett ensidigt nationellt agerande skulle innebära för svenska aktörer. Ett viktigt steg i frågan har tagits i och med att flyget omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Skatten på gödselmedel slopades eftersom beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket. Prisförändringar på gödselmedel bedömdes påverka användandet relativt lite. Utskottet har haft anledning att ta ställning till förslag om att skatten ska återinföras vid ett flertal tillfällen och vidhåller att skatten på gödselmedel inte bör återinföras. Skatt på bekämpningsmedel betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . Utskottet ser ingen anledning för att aktualisera en höjning av skatten. Frågan om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser har varit aktuell . avslog motionsyrkanden och med hänvisning till det beredningsarbete som pågår i med anledning av förslagen i betänkandet Skatt på fluorerade växthusgaser (SOU 2009:62). Utskottet är inte berett att ta ställning till om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska användningen av fluorerade växthusgaser. Frågan är också om ett svenskt nationellt agerande är att föredra framför att söka en ökad gemensam EU-aktivitet på området. bör således inte aktualisera en skatt på fluorerade växthusgaser. En energi- och koldioxidskatt på fossilt kol i visst hushållsavfall som förbränns infördes . beslutade att slopa avfallsförbränningsskatten mot bakgrund av bedömningarna i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12). Utredningen ansåg att skatten haft en obetydlig styreffekt, och de olika avfalls-, energi- och klimatpolitiska mål som motiverade dess införande hade uppfyllts bara i begränsad omfattning. Utskottet anser inte att skatten på avfallsförbränning bör återinföras. Avfallsskatten ska öka de ekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett sätt som är bättre från miljö- och naturresurssynpunkt. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes avfallsskatten per ton avfall. Utskottet ser ingen anledning för att aktualisera en höjning av skatten. Naturgrus är en icke förnybar resurs, och en skatt infördes för att förbättra hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Efter ett förslag i budgetpropositionen höjdes skatten per ton . Naturgrusskatten höjde på nytt som ett led i den gröna skatteväxlingen till per ton naturgrus. Utskottet ser ingen anledning för att aktualisera en höjning av skatten. För att införa en skatt på fritidsbåtar krävs att det finns ett båtregister. anförde beträffande båtregister i betänkande 2011/12:TU9 följande. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) anför att fördelarna med ett register för fritidsbåtar inte är tillräckligt stora. Regeringen påminner om att på regeringens uppdrag 2003 utredde frågan om ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister och att remissinstanserna överlag var kritiska till . Enligt regeringens mening är det inte klarlagt att kostnaderna med införandet och upprätthållandet av ett register överväger nyttan med det, och mot denna bakgrund meddelar regeringen sin bedömning att det inte är motiverat med ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister. Utskottet finner inga skäl till att göra en annan bedömning. kan konstatera att frågor om båtregister och båtskatt inte är aktuella. Efterfrågan på miljövänlig alkylatbensin stimuleras genom att skatten på alkylatbensin är lägre per liter än skatten på annan bensin. Utskottet anser inte att bör aktualisera ytterligare en sänkning av skatten på alkylatbensin. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motionsförslag i motsvarande delar som behandlas i avsnittet. Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. Regeringen föreslår att omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt ska införas vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. Den som omfattas av omvänd skattskyldighet för avfall och skrot av vissa metaller ska ha rätt till återbetalning av ingående skatt. Ändringarna föreslås träda i kraft . har genomfört kontroller av skrotbranschen. Omfattande fusk har upptäckts. Totalt kan skattebortfallet när det gäller mervärdesskatt enligt beräkningar uppgå till ca . Volymerna och antalet aktörer har ökat markant . anser att införandet av omvänd skattskyldighet är den enda lösningen för att stävja fusket med mervärdesskatt. Omvänd skattskyldighet innebär att det är köparen, och inte säljaren, som ska redovisa och betala in mervärdesskatten till staten. Fördelen med omvänd skattskyldighet är att den slutliga betalningsskyldigheten läggs på företag i senare led. Dessa har som regel en hög fullgörandegrad när det gäller skattebetalning. En annan effekt av införandet av omvänd skattskyldighet vid skrothandel är att vinsten i samband med de omfattande skrotstölderna kommer att minska, då de oseriösa aktörerna i vart fall inte kan räkna med mervärdesskatten som vinst. Reglerna för mervärdesskatt är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Omvänd skattskyldighet har införts i de flesta medlemsstater. Det är enbart , och som inte använt sig av möjligheten att införa regler om omvänd skattskyldighet för handel med skrot. införde omvänd skattskyldighet för handel med metallskrot . Regeringen anför att lösningen med omvänd skattskyldighet har valts för att åtgärda problem i byggsektorn och i handeln med utsläppsrätter. Sammantaget är de åtgärder som vidtagits inom vissa delar av skrotbranschen inte tillräckliga för att motverka skatteundandragande. anser att skatteundandragandet inte kan stävjas genom ökade kontroll- eller informationsinsatser. De flesta av EU:s medlemsstater har redan infört omvänd skattskyldighet för handel med skrot. Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör införas lagstiftning som försvårar skatteundandragande vid handel med skrot. Genom förslaget om omvänd skattskyldighet kommer förvärvaren, och inte den som omsätter varan, att bli skattskyldig. Av denna anledning föreslås regler om rätt till återbetalning av ingående skatt för den som omsätter varan. Detta krävs för att den ingående skatten inte ska bli en faktisk skattebelastning för den näringsidkare som omsätter varan. Regeringen bedömer att skattebortfallet till följd av fusk med mervärdesskatt inom skrotbranschen kommer att upphöra till följd av förslaget. Det innebär ökade skatteintäkter med ca 2013. I viss mån orsakar omvänd skattskyldighet en administrativ börda för berörda företag. Regeringen avser att följa upp och utvärdera reglernas effektivitet när det gäller att motverka skatteundandragande samt om och i vilken mån har reglerna medfört en ökning av den administrativa hanteringen för berörda företag. Likviditetseffekterna för företagen inom branschen bedöms inte påverka dessa företag annat än marginellt. Genom de nu föreslagna bestämmelserna införs omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. har genomfört kontroller av skrotbranschen. Omfattande fusk har upptäckts. Totalt kan skattebortfallet när det gäller mervärdesskatt enligt beräkningar uppgå till ca . Volymerna och antalet aktörer har ökat markant . anser att skatteundandragandet inte kan stävjas genom ökade kontroll- eller informationsinsatser. Utskottet anser att det är angeläget att stävja fusk inom mervärdesskatteområdet. Ekonomisk brottslighet påverkar den seriösa företagsamheten på ett negativt sätt. Det är svårt för seriösa företag att konkurrera med dem som fuskar och som inte redovisar mervärdesskatten på ett korrekt sätt. Även statsfinanserna påverkas negativt. Brottslighet inom skatteområdet måste bekämpas. De flesta av EU:s medlemsstater har redan infört regler av detta slag. Andra vägar att stävja fusket har inte visat sig fungera. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag att införa omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen. Mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att dels slopa den sänkta restaurangmomsen på , dels utvidga reformen till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I Socialdemokraternas partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 18 föreslås att nedsättningen av krogmomsen avskaffas det ekonomiska utrymmet ska användas för att genomföra väsentligt mer effektiva reformer. Skattesystemet bör ha relativt få undantag och särregler. Att sänka krogmomsen har gjort skattesystemet mindre likformigt som sysselsättningseffekten sannolikt är mycket svag. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 31 i denna del ställer sig positivt till den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del anförs att regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen är en oerhörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och även om det är för tidigt att mäta resultaten av sänkningen har studier gjorts som bedömer att antalet jobb uppgår till som högst ett par tusen. prioriterar annorlunda och avser att återställa momssatsen till . I partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 16 föreslås att restaurangmomsen höjs till . eftersträvar så långt möjligt ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag och som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen har infört många undantag från dessa principer. För att förenkla reglerna och för att uppnå positiva samhällsekonomiska effekter, framför allt på den varaktiga sysselsättningen, sänktes mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster från till . Sänkningen innebär att samma mervärdesskattesats tillämpas såväl för restaurang- och cateringtjänster som för livsmedel. Regeringen har gett tre myndigheter i uppdrag att följa upp sänkningen. har fått i uppdrag att följa upp effekterna på priser, löner och sysselsättning. har fått i uppdrag att följa upp effekterna när det gäller hur åtgärden motverkar fusk och annat skatteundandragande inom restaurang- och cateringbranschen. Tillväxtanalys ska följa upp effekterna när det gäller företagande (t.ex. med avseende på nyföretagande, vinstmarginaler och överlevnadsgrad) och effekterna av regelförenklingen. Uppföljningarna är ännu inte slutförda. Regeringens bedömning är att restaurangpriserna t.o.m. var lägre än vad de skulle ha varit utan sänkningen. Därutöver har försäljningen av tjänster inom restaurang och catering ökat. Regeringens sammantagna bedömning i budgetpropositionen är att sänkningen av mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster har haft en positiv inverkan och förbättrat förutsättningarna att minska ungdomsarbetslösheten samt minskat de administrativa kostnaderna. Utskottet delar regeringens bedömning och avstyrker motionsförslagen om att slopa sänkningen av mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka motionsförslaget om en utökad sänkning av mervärdesskattesatsen till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Reglerna om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid lokaluthyrning ses över Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid lokaluthyrning bör ses över. Möjligheten för fastighetsägare att bli skattskyldiga för uthyrning av verksamhetslokaler som ska användas i mervärdesskattepliktig verksamhet infördes . Syftet var att undanröja bristande neutralitet i beskattningen mellan sådana skattskyldiga som bedrev verksamhet i egna lokaler och sådana som bedrev verksamhet i hyrda lokaler. gjordes en generell översyn av regelverket och ändrade regler trädde i kraft . Reglerna har kritiserats för att vara komplicerade och administrativt betungande. har på uppdrag av regeringen gjort en förstudie av förutsättningarna för att förenkla regelsystemet. Regeringen avser att göra en bredare översyn i syfte att förenkla regelverket. Utskottet ser positivt på regeringens bedömning att reglerna om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid lokaluthyrning bör ses över. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att de enskildas rättssäkerhet vid beskattningen bör stärkas genom en översyn av förhandsbeskedsinstitutet och behovet av bindande besked, ett uppdrag till att se över sin hantering för att stärka rättssäkerheten och förbättra sin service till och kommunikation med företag och genom en utredning om specialisering av skattemål i domstol. För att ytterligare stärka de enskildas rätt vid beskattningen aviserar regeringen ett rättssäkerhetspaket i tre delar. En utredning bör tillsättas med uppdrag att se över förhandsbeskedsinstitutet och analysera om det behövs någon annan form av bindande besked i enskilda fall. Möjligheten att få snabba bindande besked i en viss skattefråga ökar förutsägbarheten och stärker därmed rättssäkerheten för enskilda. Härigenom torde enskilda även slippa dyra och tidskrävande skatteprocesser. bör få i uppdrag att förbättra sin hantering av ärenden i syfte att stärka rättssäkerheten och att förbättra sin service till och kommunikation med företag. Näringslivet anser att rättssäkerheten behöver stärkas på och att handläggningstiderna behöver bli kortare i . har själva pekat på att den rättsliga uppföljningen behöver bli bättre i syfte att öka enhetligheten i beslut och att det elektroniska informationsutbytet med de skattskyldiga behöver öka. En utredning bör tillsättas med uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att skapa en modern, effektiv och rättssäker förvaltningsprocess. En stor uppgift i uppdraget kommer att vara att se över om det finns behov av att ytterligare stärka rättssäkerheten när det gäller skattemål, framför allt genom en specialisering av skattemål i domstol. Utredningen bör kunna påbörja sitt arbete . Utskottet vill framhålla att viktiga åtgärder redan vidtagits för att stärka rättssäkerheten för enskilda inom beskattningen. trädde skatteförfarandelagen (2011:1244) i kraft. Det handlar om en genomgripande reform där i princip hela skatteförfarandet reglerats i en enda lag, skatteförfarandelagen. Regelverket är nu tydligare och lättare att tillämpa. Förändringen har bidragit till att minska den administrativa bördan för företagen och stärka de skattskyldigas ställning. Regeringen har också tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslag på hur rättssäkerheten i vissa delar av skatteförfarandet kan stärkas ytterligare (dir. 2012:14). Utredaren ska analysera systemet med skattetillägg och skattebrott respektive tulltillägg och tullbrott, bl.a. med beaktande av den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt ge förslag på lämpliga författningsändringar. Även nivåerna på skattetillägg och frågor om normalt tillgängligt kontrollmaterial och risken för skatteundandragande ska utredas. Utredaren ska också analysera reglerna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning i ärenden och mål om skatt m.m. och föreslå författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Regeringens rättssäkerhetspaket syftar till att öka rättssäkerheten för enskilda genom att göra det enklare att få snabba och korrekta besked om den egna beskattningen. Behovet av förbättringar har bl.a. påtalats av näringslivet. Uskottet delar regeringens bedömning att de enskildas rättssäkerhet vid beskattningen bör stärkas genom en översyn av förhandsbeskedsinstitutet och behovet av bindande besked, ett uppdrag till att se över sin hantering för att stärka rättsäkerheten och förbättra sin service till och kommunikation med företag och genom en utredning om specialisering av skattemål i domstol. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att ett antal nya stödformer ska krediteras på skattekonto. Jämför avvikande mening 4 (V). Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. flyttades jämställdhetsbonusen från denna inkomsttyp till budgetens utgiftssida. Det innebär att alla skattekrediteringar som tidigare redovisats under denna inkomsttyp har upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. lägger i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del fram en rad förslag om kreditering på skattekonto. Motionärerna avsätter för ombyggnation för ökad tillgänglighet och för upprustning av välfärdslokaler. För utbildningsvikariat, övergångsjobb, lärlingar och traineeplatser avsätts och för kollektivtrafik i glesbygd avsätts . Även om det är möjligt att använda skattekontot för utbetalning av statligt stöd bör det noteras att sådana utbetalningar ut mottagarens synpunkt inte kan jämställas med en direkt utbetalning av stöd (jfr prop. 2010/11:165 Skatteförfarandet avsnitt 19.2 del 3 s. 518 f.). Utskottet har i det föregående ställt sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslår och ser därför inget skäl att tillstyrka motionärernas förslag om att införa en rad olika stödåtgärder som utbetalas genom kreditering på skattekonto. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Den offentliga sektorns skatteintäkter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsförslagen om att godkänna Socialdemokraternas, , respektive inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som regeringen redovisar. Socialdemokraterna, föreslår i sina partimotioner att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i partimotionerna 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 3. Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet föreslår att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. Oppositionspartiernas inkomstberäkningar avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (S).