bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — En rad förslag som syftar till att öka rättvisan i skattesystemet och därmed i samhället i övrigt läggs fram. Skatteintäkterna behöver öka, och motionärerna konstaterar att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför krävs en ökad progressivitet i systemet med höjd skatt vid högre inkomster. Jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på och upphör vid . Detta är ett första steg mot en likformig beskattning. Uppräkningen av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt begränsas. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och tar ett steg i den riktningen genom att avsätta för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Regeringens sänkning av inkomstskatten för pensionärer välkomnas. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket införs en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. En avdragsrätt för medlemsavgift till a-kassa införs. RUT-avdraget rivs upp. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Pengarna används till satsningar på förskolan, fler platser i barnomsorg m.m. Skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer tas bort. Väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner till enskilda givare. Nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre slopas eftersom syftet att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft inte kommer alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder. Regeringens förslag om sänkt bolagsskatt avvisas. Nivån på den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig och det finns utrymme att höja skatten ytterligare. En undersökning visar att ligger i den nedre delen av de jämförda länderna vad gäller den genomsnittliga effektiva bolagsskatten. Bolagsskatten bör höjas till . Vidare bör det tas ut en engångsskatt på av landets fyra storbanker. Det finns all anledning att ta in en del av de övervinster de gör och sätta dem i produktiv användning. Regelsystemet bör vara enhetligt och likformigt med få undantag, och vara enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Restaurangmomsen bör höjas till . Erfarenheter från , där man sänkt momsen på såväl restaurang- som frisörverksamhet, visar att sysselsättningseffekterna är närmast obefintliga. Fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler bör villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. bör begränsningsregeln utvidgas till att omfatta alla. Möjligheten till uppskov med reavinstskatten vid försäljning av bostad bör tas bort. I ett första steg sänks taket till . Skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. välkomnar förslaget om en sänkning av fastighetsskatten för hyreshusenheter men vill gå längre och helt slopa fastighetsskatten för hyreslägenheter inklusive studentlägenheter. Förslag om att höja schablonavdraget vid uthyrning i andra hand avvisas. vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . som den förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. På motsvarande sätt hade den tidigare arvs- och gåvoskatten en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi föreslår därför att det införs arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Även utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Regeringen aviserar ett s.k. investeraravdrag i syfte att stimulera tillgången på kapital i mindre företag. preliminära bedömning är att avvisa förslaget, framför allt på grund av de risker för skatteundandragande som förslaget medför och som regeringen också själv lyfter. Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. menar att den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten . Koldioxidskatten höjs med . Eftersom höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden sänks fordonsskatten i 35 glesbygdskommuner. Vidare införs bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. För att motverka ytterligare en ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon krävs åtgärder. Därför införs en kilometerskatt för tunga fordon. Förutom miljöperspektivet kan en kilometerskatt även bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Utgångspunkten är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Därför införs en skatt på inrikesflyg i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vi välkomnar att regeringen nu föreslår en miljöbilsdefinition som skärper utsläppsgränsen för en femårig befrielse av fordonsskatt. Förslaget är ett steg i rätt riktning även om koldioxidutsläppen inte borde vara kopplade till tjänstevikten på bilen. Om man i stället inför en platt gräns som kontinuerligt sänks uppmuntras köp av mindre och energisnålare bilar. Dessutom bör en s.k. bonus malus-modell som försäljningsskatt kopplad till miljöbilsdefinitionen införas. värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt, men befarar att ett införande av en tonnageskatt kommer att försenas ytterligare genom den utredning som regeringen aviserar i budgetpropositionen. Det är nödvändigt att införa en skatt på handelsgödsel och höja skatten på bekämpningsmedel. Skattesystemets grunder och principen om skatt efter bärkraft har allvarligt urholkats genom en rad förändringar som jobbskatteavdraget, skattereduktionen för hushållsnära tjänster, nedsatta arbetsgivaravgifter för unga och äldre m.m. Skattesystemet behöver därför ses över. Detta behov finns också utifrån klimatfrågans avgörande utmaning. Översynen bör genomföras av en parlamentarisk utredning. Den motståndskraft som svensk ekonomi har visat mot den globala konjunkturnedgången och det starka förtroende som svensk ekonomi och offentliga finanser åtnjuter gör att regeringen bedömer att det finns ett reformutrymme på ca för strukturella åtgärder som bidrar till att stärka svensk ekonomi på lång sikt och stöder konjunkturåterhämtningen. Detta som tillräckliga säkerhetsmarginaler upprätthålls framöver för att kunna hantera en mer besvärlig ekonomisk utveckling än den som antas i huvudscenariot. För att rusta för en allt tuffare internationell konkurrens är det enligt utskottets uppfattning nödvändigt att investera för framtiden, för fler i arbete och för att förstärka starka position ytterligare. Svenska företag ska konkurrera på världsmarknaden genom kunskap och kvalitet, inte genom låga löner och dåliga villkor. Politiken måste fortsätta att verka för ett minskat utanförskap och för att skapa fler vägar till jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det svenska samhället ska hålla ihop. Människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. För att förbättra välfärden för pensionärer har 2009, 2010 och 2011 sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Utskottet delar regeringens bedömning att en del av det finansiella utrymme som bedöms vara tillgängligt bör användas för att sänka inkomstskatten för dem som är eller äldre vid årets ingång med sammanlagt fr.o.m. . Den skattesänkning som regeringen föreslår berör alla inkomstnivåer, och regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att de offentliga finanserna så tillåter. Regeringen prioriterar reformer för bättre tillväxtförutsättningar och konkurrenskraft. I budgetpropositionen föreslås stora investeringar i infrastruktur för att skapa förutsättningar för ett robust, effektivt och pålitligt transportsystem som tillgodoser medborgarnas behov av arbetspendling och näringslivets behov av transporter. Ytterligare satsningar görs för att stärka position som ledande forskningsnation. Satsningarna syftar till att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. För att upprätthålla konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet där nya företag tillkommer och växer, som olönsamma företag struktureras om eller avvecklas. Hindren för att starta och utveckla företag ska vara så låga som möjligt, som en väl fungerande konkurrens upprätthålls. Företagsklimat och tillgång på riskkapital är enligt utskottets mening viktiga faktorer för investerings- och produktionsbeslut och påverkar därmed företagens konkurrenskraft och den långsiktiga tillväxten. I studier om skatter och tillväxt gör bedömningen att bolagsskatten är den skatt som är mest skadlig för tillväxten. Den svenska bolagsskattesatsen har tidigare haft en konkurrenskraftig utformning, men har bolagsskattesatserna sänkts i vår omvärld. En sänkning av bolagsskattesatsen och expansionsfondsskatten stärker enligt utskottet incitamenten för näringslivet att öka sina investeringar i , vilket leder till ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. För att bolagsskatten ska betalas på lika villkor och skattebasen värnas finns det anledning att utvidga de befintliga reglerna för begränsning av ränteavdrag. Internationella jämförelser visar att det finns förhållandevis gott om statligt och privat riskkapital i . I relation till flera andra jämförbara länder är dock relativt lite kapital tillgängligt i de tidigaste faserna av ett företags etablering. har finansieringen till företag från den privata marknaden i de allra tidigaste skedena dessutom minskat i omfattning. Här har de statliga finansieringsinsatserna en viktig marknadskompletterande uppgift att fylla. Utskottet ser positivt på att regeringen har för avsikt att förbättra villkoren för företagande och investeringar genom ett investeraravdrag som ska stimulera tillgången på kapital i nystartade och växande företag. För att uppmuntra fler personer att våga ta steget och bli företagare är det viktigt att ha ett enkelt och förutsebart regelsystem och regeringen aviserar kommande förslag på detta område. Det handlar om en förenklad skatteredovisning för småföretag, om överlåtelser av kvalificerade andelar i samband med generationsskiften och om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokaler. Möjligheten att införa ett system med tonnageskatt och frågor om andra stöd till sjöfarten kommer att utredas. Möjligheten att stärka rättssäkerheten för enskilda genom att ytterligare förbättra möjligheterna att få snabba och korrekta besked i skattefrågor kommer att ses över. ska se över sin hantering för att stärka rättssäkerheten och för att förbättra sin service och kommunikation med företag, och en utredning om specialisering av skattemål i domstol tillsätts. Tillgången på bostäder påverkar människors valfrihet i livet och möjligeterna att flytta för studier eller arbete. För att öka utbudet av bostäder behöver utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet förbättras och nybyggnationen öka. Regeringen lämnar en rad förslag med denna inriktning, bl.a. en sänkning av fastighetsavgiften för hyres- och bostadsrätter, samt åtgärder för att stimulera uthyrning av privatbostäder. En utredning (dir. 2011:108) ska analysera hur villkoren för boende i hyresrätt kan främjas och lyfta fram skillnader i villkoren mellan upplåtelseformer som innebär hinder mot en väl fungerande bostadsmarknad. En viktig utgångspunkt för utredningen är att villkoren för de olika boende- och upplåtelseformerna ska vara så likvärdiga som möjligt med hänsyn till de olika boende- och upplåtelseformernas skilda förutsättningar. Den ideella sektorn bedriver ett viktigt arbete i det svenska samhället. Det är regeringens målsättning att de särskilda inkomstskattereglerna för den ideella sektorn ska moderniseras och få en mer tidsenlig utformning. Regeringen har därför för avsikt att gå vidare med Stiftelse- och föreningsskatteutredningens (SOU 2009:65) förslag när det gäller huvuddelen av förslagen om förändrade ändamåls-, fullföljds-, verksamhets- och öppenhetskrav, med ikraftträdande . Klimatförändringarna tillhör vår tids största utmaningar, och det är viktigt att ha en långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv energi-, klimat- och miljöpolitik. Regeringens vision är att 2030 har en fordonsflotta som är oberoende av fossila drivmedel. I arbetet med att se över skatterna på klimat- och energiområdet är den framtida hanteringen av ekonomiska styrmedel för biodrivmedel angelägen. Ett kvotpliktssystem, dvs. krav på viss inblandning av biobränsle i bensin och diesel, ska utgöra en del av den framtida beskattningen av biodrivmedel. För att skapa långsiktiga och förutsägbara villkor för företagen på biodrivmedelsmarknaden bör omfattningen av skattebefrielsen för hållbara motorbränslen som framställs av biomassa regleras direkt i energiskattelagen i stället för genom dispensbeslut. För att göra skattereglerna mer hållbara gentemot unionsrätten finns det skäl att införa en viss beskattning av låginblandade biodrivmedel. I regeringens alternativ ingår också skatteförslag som ska bidra till ökad kostnadseffektivitet i klimat- och energipolitiken. Det handlar om förändringar av energibeskattningen som innebär mer likvärdiga konkurrensvillkor för kraftvärmeproduktion inom EU:s utsläppshandelssystem. Vidare ändras kraven för befrielse från fordonsskatt för nya bilar med bättre miljöegenskaper i form av en skärpt miljöbilsdefinition. Viktrelaterade koldioxidutsläppskrav införs för att även gynna bilar med energieffektiv teknik. Skattefusk motverkas genom regeringens förslag om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. Förslaget har positiva effekter både ur ett brottsförebyggande och brottsbekämpande perspektiv, som snedvridningen mellan företag begränsas. Utskottet ställer sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Förhöjt grundavdrag för pensionärer, jobbskatteavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förhöjt grundavdrag för personer som är eller äldre vid beskattningsåret ingång. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare förhöjda grundavdrag för denna grupp. Utskottet avstyrker även i övrigt motionsförslagen om förändringar i beskattningen av förvärvsinkomster. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår att alla som vid beskattningsårets ingång har fyllt och som betalar inkomstskatt får en skattesänkning, med olika procentsatser för olika specificerade inkomstintervall. Skattesänkningen kan som mest uppgå till ca och beror på den fastställda inkomstens storlek samt personens marginalskatt. Den offentligfinansiella effekten av förslaget beräknas till . Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid beskattningen 2014. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del och 11 att skatten för pensionärer ska sänkas med ett dubbelt så stort belopp som i regeringens alternativ. Det betyder att en garantipensionär får ca i sänkt skatt . Vidare föreslår motionärerna att jobbskatteavdraget ska kvarstå fullt ut för löntagare med en lön . För inkomster därutöver föreslår man att jobbskatteavdraget tas bort steg för steg så att det är helt borta vid miljoninkomster. föreslår i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 30 respektive 31 i denna del en avtrappning av jobbskatteavdraget på månadsinkomster från . Vid en månadslön på minskas jobbskatteavdraget med . Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en månadslön på . Vidare föreslår motionärerna en ny skattereduktion för att underlätta den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar med barn. Skattereduktionen är och utgår till alla ensamstående föräldrar med försörjningsansvar som i sin skattedeklaration ansöker om skattereduktionen och kan styrka att deras barn bor hos dem hela eller delar av året. föreslår i partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1 att man kraftigt reducerar skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension till 2016 genom en successiv höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . ska en genomsnittlig pensionär få sin skatt sänkt med motsvarande . Vidare föreslår motionärerna att man sänker skatten ytterligare på låg- och medelinkomster. avsätter för att sänka inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. föreslår i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 10 att jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Vidare föreslår motionärerna en långsammare uppräkning av skiktgränserna, med utgångspunkt i konsumentprisindex med tillägg av , för uttag av statlig inkomstskatt. Det finns ca 1,8 miljoner personer i som är eller äldre. beräknas antalet öka till närmare 2 miljoner personer. Medellivslängden har stigit med mellan . Det finns därmed allt fler pensionärer högre upp i åldrarna, varav en stor del är ensamstående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och utgör därmed en större andel av ålderspensionärerna ju högre upp i åldrarna man kommer. Den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension är och har i princip inte ändrats trots stigande medellivslängd. fick drygt hälften av alla ålderspensionärer garantipension till någon del. Av dem som beviljas ålderspension får garantipension till någon del. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för pensionärer understiger motsvarande inkomst för personer som är . Regeringens politik syftar till att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i att förbättra välfärden för ålderspensionärer har skatten sänkts i tre omgångar, , genom att grundavdraget höjts. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) att man hade ambitionen att gå vidare genom att ytterligare förbättra villkoren för pensionärerna, särskilt för dem med låga pensioner, när de offentliga finanserna var i balans. Jobbskatteavdraget har genomförts i fyra steg fr.o.m. . Avdraget infördes med syftet att sänka trösklarna vid inträde på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare, men också att sänka marginalskatterna för dem som redan förvärvsarbetar och som i annat fall snabbt skulle få en marginalskatt som minst motsvarar den kommunala skattesatsen. Skattereduktionen är utformad så att den disponibla inkomsten procentuellt ökar mest för låg- och medelinkomsttagare. En fördel med jobbskatteavdraget som bör lyftas fram är att individernas självbestämmande över den egna inkomsten ökar och att fler kan försörja sig på sin lön. En ytterligare förstärkning av avdraget skulle öka antalet arbetade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på arbetsmarknaden. En politik för ökad sysselsättning gynnar också pensionärerna eftersom pensionerna numera är knutna till utvecklingen av genomsnittsinkomsten. Pensionärerna gynnas också av att en varaktigt högre sysselsättning ger en stabilare bas för välfärdssystemen. har föreslagit att ensamstående ska få en särskild skattereduktion efter ansökan hos . En sådan åtgärd kan emellertid förväntas innebära administrativa bördor för såväl målgruppen som . Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit åtgärder för att förstärka ekonomin för barnhushåll genom höjd föräldrapenning och man aviserar kommande förslag om att förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen. Om denna grupps ekonomi ska stärkas ytterligare är enligt utskottet förändringar i socialförsäkringssystemet att föredra framför förändringar i skattereglerna. Regeringen aviserar nu att det finns utrymme i de offentliga finanserna för en skattesänkning för pensionärerna med sammanlagt . Utskottet ser positivt på att regeringen går vidare med en fjärde sänkning av pensionärernas skatter och har ingen invändning mot förslaget. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer om de offentliga finanserna så tillåter. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ytterligare en höjning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer, och avstyrker i övrigt motionärernas förslag om förändringar av beskattningen av förvärvsinkomster. Särskild löneskatt för pensionärer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slopad nedsättning av den särskilda löneskatten för äldre. Jämför avvikande mening 4 (V). Den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform. Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner. Skattesatsen var beräknad så att den skulle motsvara skatteinslaget i socialavgifterna, dvs. svara mot den del av socialavgifterna som inte ger någon motsvarande socialförsäkringsförmån. När det gäller personer som är födda eller senare och som vid årets ingång fyllt gäller enligt socialavgiftslagen (2000:980) att endast ålderspensionsavgift men inte övriga socialavgifter betalas på lön och andra avgiftspliktiga inkomster. Av denna anledning gällde att särskild löneskatt på förvärvsinkomster skulle betalas på ersättning till sådana anställda och på inkomst av aktiv näringsverksamhet som sådana personer hade. Med hänsyn till att ålderspensionsavgift betalades togs dock den särskilda löneskatten ut i stället för med annars gällande . Personer som är födda eller tidigare omfattas inte av det reformerade ålderspensionssystemet. Det framgår av punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till lagen om socialavgifter (2000:980) att ålderspensionsavgift inte ska betalas på ersättning till dessa personer. Som en konsekvens har den särskilda löneskatten för dessa anställda bestämts till en högre skattesats, dvs.