bet · H001UU13 · 2012-11-12 00:00:00 — I beslutade styrelsen 2011 om en ny process för tillsättning av institutionens högste chef. I denna process slår man fast att kandidater från alla bankens medlemsländer ska kunna söka tjänsten. IMF beslutade att utse till ny chef . I enlighet med på området var processen öppen för alla medlemsländerna. Kandidater från tre länder nominerades. I utvecklingsbank (CEB) har beslut fattats om att kandidater till de tre posterna som vicechefer inte längre behöver nomineras formellt av ett ägarland, och 2011 utannonserades en av tjänsterna. Utskottet välkomnar, liksom finansutskottet i sitt yttrande, det ökade inslaget av mer öppna och meritbaserade processer i de senaste tillsättningarna i flera av de finansiella institutionerna. har godkänt förändringar av stadgarna för IMF och som bl.a. syftar till att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande (bet. 2009/10:FiU16). Reformerna i och innebär att låg- och medelinkomstländernas röststyrka har ökat till i och till IFC. För del minskade röststyrkan i de båda institutionerna, från i och från i IFC. Efter ett beslut utökades även om 24 personer med en ledamot som ska tillsättas av . I IMF godkändes en ny fördelning av de s.k. kvoterna som avgör medlemsländernas röststyrka. Beslutet innebär att länder som varit underrepresenterade i förhållande till BNP och sin andel av världshandeln, får en ökad röststyrka . Låg- och medelinkomstländernas röstandel ökar med sammanlagt 2,6 procentenehter till och en motsvarande minskning sker för höginkomstländerna. För del innebär beslutet att röststyrkan minskar till . I samband med beslutet genomfördes även förändringar av styrelsens sammansättning som ytterligare förväntas öka låg- och medelinkomstländernas inflytande i IMF. uttalade i samband med behandlingen av ärendet att de förändringar som föreslogs var viktiga steg i arbetet med att stärka tillväxt- och utvecklingsländernas representation och inflytande i IMF och . delar denna bedömning. Utskottet behandlade motionsförslag om förhållandet mellan G20-gruppen och de internationella finansiella institutionerna (bet. 2009/10:UU18). I det sammanhanget uttalade utskottet att beslut som rör IMF och bör fattas inom respektive institutions styrorgan där samtliga länder är representerade, vilket inte är fallet med G20. Om beslut i stället skulle fattas inom FN skulle detta riskera att undergräva IMF:s och handlingskraft, mandat och finansiering. Utskottet förordade ett ökat samarbete mellan FN, IMF och eftersom detta kan ge effektivitetsvinster. anser i sitt yttrande att väl fungerande institutioner och en god samverkan dem emellan är en förutsättning för att institutionerna med ett samordnat agerande ska kunna bekämpa fattigdom och förstärka länders förutsättningar och förmåga att utveckla sina ekonomier på ett effektivt sätt. Enligt finansutskottet är det angeläget att samverkan mellan institutionerna kontinuerligt utvecklas och förbättras. Det finns också behov av att verka för en bättre dialog mellan institutionerna på det ekonomiska området för att ytterligare stärka den globala styrningen, där en idé kan vara att diskutera införandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd. delar denna uppfattning. Jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Utskottet konstaterar att jämställdhet är en av tre svenska prioriteringar för utvecklingssamarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringen varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de finansiella institutionernas verksamhet. Det finns enligt skrivelsen en växande insikt i institutionerna om betydelsen av jämställdhet mellan män och kvinnor för att främja ekonomisk och social utveckling. Detta manifesteras bl.a. i att jämställdhet och utveckling var temat för 2012, som presenterades för utrikes- och finansutskotten av bl.a. biståndsminister . I rapporten framhålls att jämställdhet är ett viktigt mål i sig, men även att jämställdhetsinvesteringar genererar stora samhällsekonomiska vinster. har inlett ett arbete för att införliva rapportens slutsatser i sin verksamhet. var pådrivande för att rapporten skulle tas fram och bidrog också med finansiellt stöd och rådgivning. I och Världsbanksgruppen har steg tagits för att prioritera jämställdhet genom handlingsplaner. beslutade att jämställdhet ska vara en särskild prioritering i . Detta innebär bl.a. att regionala strategier för jämställdhet ska tas fram och att jämställdhet bättre ska integreras i landstrategier för låginkomstländer och fattigare medelinkomstländer. Utskottet noterar att trots de åtgärder som vidtagits för att integrera jämställdhet var av insatser utformade ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta är visserligen en ökning jämfört med , men mycket återstår att göra. Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetet med att integrera jämställdhetsfrågor i institutionernas verksamhet bör intensifieras och påskyndas. Exempelvis bör prioritera jämställdhetsintegrering i de ekonomiska sektorerna, som innefattar infrastruktur och energi, där framstegen har varit mer begränsade än i de sociala sektorerna. Öppenhet och information på skatteområdet Det framgår av skrivelsen att öppenhet på skatteområdet är en fråga som kommit i ökat fokus . För institutionerna blir frågan framför allt aktuell vid projekt som involverar investeringar i den privata sektorn. För att undvika att företag som institutionerna finansierar inte betalar skatt i sina verksamhetsländer har nya regelverk på området etablerats i och Världsbanksgruppen. och antog respektive nya riktlinjer för hantering av investeringar i den privata sektorn genom finansiella mediärer. I båda fallen innebär riktlinjerna att finansiella intermediärer måste leva upp till den internationella standard för öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet som utarbetats av on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes (Global forum). Övriga institutioner har inga explicita krav på att Global forums utvärderingar ska vara vägledande för vilka jurisdiktioner som kan användas som mediärer. De genomför dock i regel grundliga utvärderingar av projekt som innefattar finansiella mediärer för att säkerställa att det inte finns någon avsikt att undanhålla medel från beskattning. påminner i sitt yttrande om att skatteutskottet tidigare behandlat motionsyrkanden om öppenhet och information på skatteområdet (bet. 2011/12:SkU17). framhöll då bl.a. att det inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktningen att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna och att ett stort antal sådana avtal ingåtts . framförde vidare att det inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. har ingen annan uppfattning än skatteutskottet i frågan. har ingen annan uppfattning än finans- och skatteutskotten i frågan och noterar att regeringen verkar för ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel för beskattning. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att detta är särskilt viktigt för att undvika skatte- och kapitalflykt från låg- och medelinkomstländer. Utskottet välkomnar därför att regeringen varit pådrivande för mer ambitiösa regelverk för detta ändamål i de finansiella institutionerna. Skrivelsens innehåll och periodicitet I anslutning till riksdagsbeslut om politik för global utveckling gjordes ett tillkännagivande om att regeringen, med regelbundna intervall, i en särskild skrivelse ska redovisa hur arbetet inom (), och de regionala utvecklingsbankerna har bedrivits samt regeringens prioriteringar i arbetet med dessa institutioner (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Utskottet ansåg att därigenom fick möjlighet att delge regeringen sina synpunkter på regeringens arbete i de olika bankerna och finansiella institutionerna. Vad gäller skrivelsens innehåll understryker finansutskottet i sitt yttrande vikten av att får god information om och möjligheter till inflytande över agerande i de internationella finansiella institutionerna. Skrivelsen ger en möjlighet att bl.a. följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. Enligt finansutskottet är det viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i EU, , och (). I enlighet med tillkännagivande i betänkande 2003/04:UU3 redovisar regeringen i skrivelsen dels hur arbetet i de aktuella organisationerna har bedrivits, dels regeringens prioriteringar. Det framgår av skrivelsen att regeringen avser att fortsättningsvis lämna skrivelser om de internationella finansieringsinstitutionerna till . Information om verksamheten i de aktuella organisationerna lämnas även på andra sätt, bl.a. i de årliga budgetpropositionerna och i skrivelser om biståndets resultat. Regeringen lämnar även muntlig information till utrikes- och finansutskotten inför de årliga vår- och höstmötena. Mot denna bakgrund har utskottet inga invändningar mot att regeringen redovisar verksamheten i de aktuella institutionerna . konstaterar att det framgår av skrivelsen att arbetet med att motverka korruption i institutionernas verksamhet har fortsatt. ingick AfDB, AsDB, , och ett avtal som innebär att företag som stängts av från samarbete med en av institutionerna till följd av oegentligheter i samband med ett projekt även kan bli avstängt av de andra institutionerna. Samarbetet syftar till att förhindra korrupta aktörers möjlighet att få kontrakt med andra institutioner. Utskottet välkomnar att regeringen verkar för att samtliga institutioner ska ha starka regelverk för att motverka korruption och för att antikorruptionsåtgärder ska integreras i deras verksamhet. Regeringen har bl.a. anordnat ett seminarium tillsammans med AsDB och om korruption i utvecklingsarbetet och hur detta kan förebyggas och hanteras. Det framgår också av skrivelsen att organisationsspecifika strategier tagits eller ska tas fram för de för viktigaste institutionerna. Regeringen antog en strategi för och för perioden 20112014. Det framgår av dokumentet att mot slutet av strategiperioden avser regeringen att göra en mer djupgående resultatanalys av genomförandet av strategin. Utskottet välkomnar detta och utgår ifrån att regeringen på lämpligt sätt redovisar resultatet av den djupgående resultatanalysen för . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U30 (SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U31 (V) yrkandena 14, 2011/12:U315 (S) yrkande 17, 2012/13:U208 (V) yrkande 11, 2011/12:U329 (V) yrkande 17, 2012/13:U214 (V) yrkandena 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 1823, 2012/13:U306 (S) yrkande 16 och 2012/13:U327 (V) yrkande 10. Viktiga framtidsfrågor i institutionerna Enligt skrivelsen kommer regeringen framför allt att prioritera följande framtidsfrågor i de finansiella institutionerna: Det bör finnas en global institution som har ett övergripande ansvar för att övervaka den globala ekonomin. Detta är viktigt för att få en överblick över den globala ekonomin de globala riskerna och möjliggöra sammanhängande rekommendationer om vilken ekonomisk politik som bör bedrivas. Av denna anledning bör förbättringar av IMF:s övervakningsarbete prioriteras. I de kommande förhandlingarna om påfyllnader av ADF:s och gåvomedel kommer regeringen aktivt att verka för att bl.a. frågor om miljön klimatförändringar och jämställdhet beslutas som särskilda prioriteringar. Regeringen kommer även att fortsätta verka för att institutionerna fokuserar på sina kärnmandat, utnyttjar sina respektive komparativa fördelar och prioriterar finansiering med högt mervärde. Regeringen välkomnar att inkluderande tillväxt integreras tydligare i institutionernas verksamhet och kommer i detta sammanhang bl.a. att betona vikten av jämställdhet, produktiv sysselsättning, rättighetsperspektivet och god samhällsstyrning. Regeringen kommer även att verka för en så konkret resultatuppföljning av den inkluderande tillväxten som möjligt. Det är av stor vikt att inflytandereformer genomförs i institutionerna. Regeringen anser det vara motiverat att öka inflytandet för låg- och medelinkomstländer i takt med att deras ekonomiska styrka ökar. Det är viktigt att behålla ett rimligt svenskt inflytande i institutionerna så att effektiviteten vid användningen av svenska skattemedel kan säkras. Regeringen anser att röststyrkan i institutionerna bör bestämmas genom regelbaserade och öppna processer som behandlar medlemsländerna lika. Ytterligare förbättringar av resultatstyrning och öppenhet kommer också fortsättningsvis att prioriteras högt. Regeringen kommer även fortsättningsvis att prioritera vissa sektorsövergripande frågor, framför allt frågor som rör miljön, klimatförändringar och jämställdhet. Utskottet anser att de redovisade prioriteringarna är väl avvägda och kan ligga till grund för hur agerar, i samspel med det internationella samfundet, för att kunna säkra att institutionerna kan vara viktiga aktörer i det gemensamma arbetet för att främja ekonomisk och finansiell stabilitet samt en hållbar och rättvis global utveckling. Utskottet föreslår därmed att lägger skrivelse 2011/12:154 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Reformer av institutionerna, deras inriktning och lånevillkor samt skrivelsens innehåll, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:U30 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U31 av m.fl. (V) yrkandena 14, 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:U214 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14 och 1823 samt 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 10. Det är av största vikt att de globala finansiella institutionerna reformeras. Inte minst turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen visade på behovet av stabila finansiella institutioner. Efter att de bildats under sista år har mycket hänt i världen. Internationella valutafondens (IMF) mål är att säkra stabiliteten i det internationella monetära och finansiella systemet medan främsta uppgift är att bistå utvecklingsländer med att bekämpa fattigdom. Länge riktades berättigad kritik mot IMF och för deras nyliberala hållning till länders reformeringsbehov. Delvis har detta förändrats. I program tas större hänsyn till de fattiga ländernas egna prioriteringar för effektiv fattigdomsbekämpning. Men fortfarande brottas IMF och med stora problem. Makten i organisationerna speglar inte de ekonomiska förhållandena i världen. Relationen till FN är också oklar. Det är dock viktigt att betona att IMF och är självständiga institutioner som bygger på medlemsländernas kapitalinsatser. Även i fortsättningen kommer sannolikt ländernas medlemskap och kapitalinsats att vara stommen i de finansiella organisationerna. Även om de internationella uppgörelser om förstärkningar av IMF som kommit till stånd i och med finanskrisen är positiva innebär inte det att arbetet är slutfört. Det är nödvändigt att reformera de internationella finansiella institutionerna. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippade med organisationernas utlåning. Låg- och medelinkomstländernas inflytande bör ytterligare stärkas i IMF och . Det är också nödvändigt att reformera processen för tillsättningen av chefer för och . I stället för att vara en sluten process som bygger på överenskommelser som gjordes strax efter slut, bör processen vara transparent, öppen och bygga på meriter och kunna vara öppen för kandidater från hela världen. Kopplingen mellan IMF, och behöver stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. En idé värd att lyfta fram för diskussion är att skapa ett ekonomiskt säkerhetsråd. Noteras bör också att G20 spelar en större roll som internationellt forum. Bland annat var det till stor del i detta sammanhang som viktiga beslut fattades om åtgärder för att minska skadeverkningarna av finanskrisen. Vi ser det dock som ett stort problem om utvecklingen fortsätter mot att G20 tar över delar av det ansvar och den roll som internationella institutioner som eller spelar, där betydligt fler av världens länder finns representerade. Reformer av institutionerna, deras inriktning och lånevillkor samt skrivelsens innehåll, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U31 av m.fl. (V) yrkandena 14, 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:U214 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14 och 1823 samt 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2011/12:U30 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 16. IMF:s lånevillkor ska ändras i grunden. Den ekonomiska krisen inom euroområdet har resulterat i en politisk kris för hela EU. Krisen har föranlett diverse nödlån och krisprogram för en rad länder. IMF och de europeiska ledarna ser skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin. Deras lösningar har varit stora besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler, vilket har fått svåra sociala konsekvenser. I IMF:s program behöver större social hänsyn tas och större fokus behöver läggas vid jämställdhet mellan kvinnor och män. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Det är bra att möjligheten för skuldavskrivning har utvidgats. Mandatet bör dock utökas till att även omfatta länder som genomgår en demokratisering. Det är orimligt att nya demokratiskt valda ledare ska betala gamla auktoritära regimers skulder. Därför bör regeringen verka för att dessa länder beviljas avskrivning av illegitima skulder. Kapitalflykt är ett av de största hindren för ekonomisk utveckling i syd, men också ett stort problem för många länder i nord. Det behövs därför ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. Ett utmärkt initiativ togs av när ställning togs för automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå. Regeringen bör verka för automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå inom IMF och . Klimatförändringarna är en av vår tids största globala utmaningar och ett enormt hinder för oss som önskar se minskade ekonomiska klyftor inom och mellan länder. och har fått en central roll i det internationella klimatarbetet. och är inte mogna denna uppgift. koncentreras fokus i deras verksamhet på investeringar i icke förnybara energislag. Bland annat har stora investeringar i kolkraft gjorts . bidrag till energiomställningen ska därför kanaliseras genom i stället för genom IMF och . går fortfarande alldeles för mycket av lån till fossila energisystem och för små satsningar görs på förnybar energi, vilket är ohållbart. har i internutredningar kritiserats för att låna ut pengar till kolkraftverk, bl.a. i . Även lån till privata företag inom gruvnäring och jordbruk har kritiserats för att spä på fattigdom och skador på miljön. Man bryter alltså mot sina egna miljöregler. Därför bör agera i och för att Kyotoprotokollet införs i bankens lånevillkor och att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. har utvecklingsländerna ett begränsat inflytande i . Det beror bl.a. på att dessa institutioner inte är uppbyggda utifrån ett demokratiskt perspektiv, dvs. en röst, ett land. I stället avspeglar fördelningen av rösterna i stora delar de maktförhållanden i världen som rådde när vid institutionen bildades. Det har pågått ett arbete med att reformera rådande röstfördelning, men detta reformarbete handlar primärt om att kompensera växande tillväxtekonomier och i mindre utsträckning om att göra röstfördelningen mer demokratisk. Även om förändringar har skett kring röstfördelningen inom IMF har bl.a. stärkt sitt inflytande är det fortfarande som dominerar och har procentuellt sett flest röster och kan blockera icke önskvärda beslut. har tillsammans med sju andra stora industriländer av rösterna i . Kraven på ett mer rättvist sätt att beräkna rösterna är således fortfarande högaktuellt. Ett förslag är s.k. dubbel majoritet, där man kombinerar ekonomisk styrka med en helt demokratisk beräkningsmodell. bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s och högsta beslutande organ, guvenörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande. Mycket av det som händer i IMF:s och exekutivstyrelser uppfattas av många som ett stort hemlighetsmakeri. Förvisso är protokoll numera offentliga, men det är tyvärr inte till stor hjälp. Protokollen är strikta beslutsprotokoll, som inte redogör för diskussion, alternativa förslag eller för hur de olika länderna har röstat. Detta försvårar självklart insynen och skapar ett onödigt avstånd mellan beslutsfattare å ena sidan och allmänhet, frivilligorganisationer och länder å andra sidan. bör därför ställa krav på att IMF:s och protokoll offentliggörs på ett sätt som gör det möjligt för allmänhet, parlament, medier och organisationer att ta del av diskussioner, förslag och omröstningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sedan IMF och bildades har traditionen varit att det alltid är en europé som är ordförande för och alltid en person från för , oberoende av om det finns någon från den övriga världen som är mer kompetent. bör i IMF och verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att val av lämplig person utgår från kompetens och inte landtillhörighet. Behoven är stora av att strukturerat inkludera ett jämställdhetsperspektiv i IMF:s och arbete. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) är i detta sammanhang ett viktigt verktyg. bör inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetstänkande och att verksamheten alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. och () tillsatte 1997 en utredning (om dammar, WCD) som levererade sin slutrapport . Slutsatserna i rapporten är att de flesta dammar producerat mindre el eller vatten för bevattningsändamål än beräknat, som påverkan på människor och miljö i dammarnas omgivning varit mycket större än man uppskattat. har en nyckelroll i dammbyggandet världen över och det skulle vara rimligt om banken agerade utifrån slutsatserna i rapporten. Dessvärre har inte på allvar tagit till sig av kritiken mot dammbyggena. Som ett första steg för att inte förvärra situationen bör alla stora dammbyggen stoppas till dess att planeringen av nya dammar stämts av mot rekommendationerna och det finns fungerande mekanismer för skadestånds- och kompensationsavtal. bör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya stora dammar från till dess att WCD:s riktlinjer har beaktats av och . Det är av allmänt intresse för medborgarna i att få veta hur vår representant i IMF och agerar, hur man kommer överens om sitt agerande mellan de länder som vi delar ledamotsstol med och vilka resultat man uppnår. Detta är något som är okänt för de flesta, såväl riksdag, intresseorganisationer, medborgare som medier. Det vore alltså högst rimligt om tillsammans med de nordiska och baltiska länderna inför en ordning som andra länder har när det gäller rapportering och redovisning från vår representant. Regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF och agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen.