bet · GZ01SfU11 · 2012-05-21 00:00:00 — Vi har tagit ärendeslag för ärendeslag, och vi har lyckats väldigt väl med att korta väntetiden för våra asylärenden. Vi är nu befriade från de jättelånga väntetider vi hade för . Arbetskraftsärendena är det vi har lagt stor kraft vid , och vi ser också resultat i att handläggningstiderna nu minskar alltmer både i form av att vi har kunnat tillföra mer resurser till dem som arbetar med arbetskraftsärendena men också med hjälp av e-ansökningar och med hjälp av det pilotprojekt med certifierade företag jag talade om . Vi har alltså ganska god tillförsikt att vi kommer att minska våra handläggningstider rejält framöver. När det gäller detta med bara bristyrken och om det skulle korta handläggningstiderna är det svårt att svara på, för det är ju att man inte bara har bristyrken som är kärnan i hela reformen. Jag misstänker att man om man enbart hade haft bristyrken då går vi tillbaka till den gamla tiden inte heller hade haft resurser att handlägga lika många ärenden. Jag kan alltså inte svara på den frågan. Ordföranden: för det! Ordet går vidare till , . (MP): Tack så mycket, och tack alla som har hållit anföranden! Det har varit väldigt intressant att lyssna på alla de anföranden som har handlat om vikten av ett öppet system och de möjligheter det ger svenska företag, men det har också varit särskilt viktigt så klart att lyssna på de anföranden som har handlat om människor som har utnyttjats av oseriösa företag. Det är så klart viktigt att komma åt sådana arbetsgivare, eftersom det inte är tanken att reformen ska fungera på det sättet. Vi är från håll väldigt glada över att har konstaterat att det är en väl fungerande reform, även om det är precis lika viktigt att också komma åt de delar där människor utnyttjas. Vi ser positivt på de förslag som har förts fram om att kunna vidareutveckla arbetskraftsinvandringsreglerna genom till exempel sanktioner mot arbetsgivare, efterhandskontroller och liknande. Jag tycker att det har varit en väldigt intressant diskussion om just hur man kan genomföra sådana reformer utan att det går ut över arbetstagaren. Det är verkligen en central fråga: Hur kan man göra efterhandskontroller och eventuellt återkalla arbetstillstånd men ändå försöka hitta sätt som gör att det inte drabbar den som redan är mest utsatt? Man kan kanske laborera kring skadestånd som arbetsgivaren behöver betala till arbetstagaren eller på andra sätt göra förändringar som gör att det inte är den redan mest utsatta som drabbas. Det är egentligen min första fråga, som jag tänkte ställa till Per : Har ni några tankar kring eller förslag på hur vi skulle kunna utveckla reglerna på det sättet, utan att det går ut över just arbetstagaren? Sedan tyckte jag också att det sade om vikten av att göra särskilda kontroller inom vissa branscher var intressant, eftersom det ser så olika ut. Jag undrar om du skulle kunna utveckla lite mer vad du egentligen menade med det. Per , Hotell- och restaurangfacket: Konkreta åtgärder för hur det ska göras har inte Hotell- och Restaurangfacket. Däremot finns det massor av tankar, och du nämner några. När det gäller skadestånd vet vi av erfarenhet att detta är små företag som försätter sina bolag i konkurs utan problem, så det blir aldrig någon ekonomieffektivitet i det. Vad det i stället handlar om i sådana fall är att det bakom varje sådant här bolag står enskilda människor, och det är dessa människor som utnyttjar andra människor hänsynslöst. De borde inte få driva företag över huvud taget när de bedriver människohandel på detta sätt. I övrigt tycker jag att det är någonting man måste fundera igenom ganska ordentligt, hur man ska hantera just denna fråga. Det är nämligen viktigt att det blir både snabba och genomtänkta beslut. Jag tror mycket att det är risken, alltså arbetsgivarens risk, som kan hindra snarare än själva åtgärden i efterhand. Risken ska avskräcka från att utnyttja människor. Då måste man ha ganska hårda nypor för att risken ska vara så pass stor att de inte vågar göra det. , : Tack så mycket för frågan! Jag menar att jag när jag lyssnar på debatten får ett väldigt starkt intryck av att på vissa områden, till exempel it-området, reglerar sig mycket av problemen genom marknaden. Företagen måste erbjuda väldigt goda villkor för att få den arbetskraft de vill ha. Det kanske alltså inte behövs så mycket sanktioner eller kontroller på det området. När det däremot gäller områden där det inte råder någon brist på arbetskraft det är många som kommer hit inom dessa områden är det kanske där det är speciellt viktigt både att man stärker anställningserbjudandets ställning och att man har efterhandskontroller och sanktioner mot arbetsgivare. Alla dessa saker blir viktigare där. Det är intrycket jag får av denna debatt, att det är stora skillnader på olika områden. Ordföranden: så mycket! Ordet går vidare till , . (M): Tack för intressanta föredragningar! Jag hade först tänkt ställa en fråga till om brist på effektiva kontroller, men jag har redan fått svar på den. Det är dock flera här som talar just om missbruket och hur man ska stävja missbruket av den här reformen. Det är ändå så viktigt för att den fungerar . Jag tänkte därför ställa en fråga till från Byggnadsindustrier. Du sade att vissa företagare missbrukar reformen och reglerna. Jobbar ni på något särskilt sätt med dessa företagare, genom att ge information eller något annat? , Byggindustrier: Vi informerar våra medlemsföretag väldigt mycket kring de regler som finns, och vi försöker också driva vissa frågor. Vi har drivit frågan om individuella skattedeklarationer, oanmälda arbetsplatsbesök och att vi ska ha id-brickor på våra arbetsplatser för att säkerställa att skatten betalas in. Våra medlemsföretag är otroligt intresserade av att se till att de regler som finns efterlevs, och det gäller även i frågan om arbetskraftsinvandring. Det är väldigt viktigt att förändringen och regelverket fortsätter att vara så här öppet, men också att de regler som finns efterlevs. Till exempel är detta med skattekontroller viktigt ur flera perspektiv. Om man nu jobbar från andra länder och har olika skatteregler ska man åtminstone se till att de skatter som betalas också betalas av dessa företag. Där behöver man säkert ett ökat informationsutbyte mellan länderna. Det är sådana frågor vi framför allt ser som möjliga utvecklingsområden. Vi tycker att detta med betalningsansvar, som det har kommit en diskussion om , är synd. Det innebär när man pratar om entreprenörskedjor att företag får betalningsansvar ungefär som statliga inkomstgarantier. Statliga inkomstgarantier kan knappt staten kontrollera, och då är det synd att införa att företag ska få en sådan regel på sig. Den finns kanske i ett annat forum. Dessa frågor hänger i varje fall ihop, och vi ser att regelefterlevnaden är ett av de stora problemen. Jag tror kanske, likt flera, att kan ha en övervakande roll när det gäller betalningsansvar och att betalning faktiskt kan vara en viktig roll för . Ordföranden: så mycket! Ordet går till från . (C): Som de andra vill jag instämma i kören av lovord till er som har talat. Jag tror att vi ska komma ihåg att det i mångt och mycket är en fantastisk reform och att det i de allra flesta fall går väldigt bra. I framför allt ett par branscher, som också har varit här och talat , kan vi dock se att det förekommer en del missbruk. Vi kan inte heller skuldbelägga allt, även om det vi pratar om så klart är missöden som sker och vi ska se hur vi kan komma vidare med detta. Från min och sida ser vi att vi så klart måste komma till ett stävjande av det missbruk som sker. Det sker en del på myndighetssidan, men jag tror att det kan finnas anledning att öppna upp en diskussion om sanktioner för arbetsgivare också, i allra högsta grad. Det måste nämligen vara ett intresse för oss alla att se till att reformen vårdas och faller väl ut. En annan bit av det där kommer också min fråga som inte har varit uppe tidigare är hur man kan stärka arbetstagarsidan på olika sätt. Från Handels, eller om det var tror jag att det var tog ni upp exemplet med att man i en del fall låser in passen. Men det är också så att arbetstagaren de facto är låst till arbetsgivaren, och i de fall där arbetsgivaren beter sig på ett oegentligt sätt det behöver inte vara utestående lön, utan det kan vara sexuella trakasserier eller vedervärdigt beteende som inte är rättfärdigat på något sätt kan arbetstagaren inte bege sig till en annan arbetsgivare, vilket annars skulle kunna vara en möjlighet. Anser ni att det kan vara en fördel för arbetstagaren om vi öppnar upp så att arbetstagaren kan välja att gå till en ny arbetsgivare utan att behöva komma hit som arbetskraftsinvandrare igen? Då kan arbetstagaren söka härifrån landet och är därmed inte knuten till arbetsplatsen. Om jag nu ska plocka ut några av er vänder jag mig till på arbetstagarsidan men också på arbetsgivarsidan. Ser ni en möjlighet i detta? Det kan vara så att en arbetsgivare inte heller tycker att det är bra att arbetstagaren själv kan välja vilken arbetsplats man går till. , : Det är en väg att gå, absolut. Det kan det vara, för den enskilde arbetstagaren alltså. Ordföranden: Jag lämnar ordet också till från Byggindustrier. Vice vd , Byggindustrier: Jag tycker självklart att man som arbetstagare ska kunna flytta på sig och välja bort arbetsgivare som inte sköter sig. Regelverket borde också stötta detta. Ordföranden: vare de korta svaren hinner vi med en sista, kort fråga. Ordet går till från Socialdemokraterna. (S): Tack för det! Med risk för att frågorna går i varandra lite vill jag ställa en fråga till . Vi har många exempel som tydligt visar på behovet av kontroll. Vi har ett gemensamt ansvar att se till att människor inte utnyttjas. Vi har ett gemensamt ansvar att se till att kollektivavtal och sjysta anställningsvillkor omfattar alla på svensk arbetsmarknad. Hur ser ni på på er myndighets möjlighet till efterkontroll, konkret? Hur skulle ni kunna följa upp att arbetsgivare följer de erbjudanden de givit och att dessa också blir verklighet? Ni pekar på samverkan med andra myndigheter, men jag vill konkret veta om ni, om ni får uppdraget, skulle kunna göra en efterkontroll värd namnet? , : Våra främsta möjligheter att göra kontroller är naturligtvis vid ansökningstillfället. Jag har lite svårt att se varför även skulle göra efterkontroller när vi har myndigheter på den svenska arbetsmarknaden som har dessa uppdrag och sköter dem alldeles utmärkt. Jag tror som jag sade i mitt anförande tidigare att vi med ett fördjupat samarbete mellan oss myndigheter som har olika delar i ansvaret för dessa frågor gemensamt kan hitta bättre rutiner för efterkontroller utan att för den sakens skull ytterligare en myndighet ska arbeta med efterkontroller. Ordföranden: så mycket! Därmed är det att avsluta denna öppna utfrågning i socialförsäkringsutskottets regi. Jag noterar med stor tillfredsställelse att det överlag finns ett starkt bejakande av migrationens möjligheter i sig rörlighet över gränser och arbetskraftsinvandring. Sedan kan vi naturligen ha olika synpunkter på hur detta organiseras och regleras på bästa möjliga sätt. Jag vill tacka våra talare för intressanta anföranden och synpunkter, övriga inbjudna gäster för svar på frågor och ert engagemang i frågan, åhörarna för ert intresse och utskottets ledamöter för intressanta frågeställningar. Utskottet tar med sig det som har framkommit här vid utfrågningen i vårt arbete med att ta fram ett betänkande som kommer att handla om arbetskraftsinvandring. Därmed ber jag att få avsluta dagens utfrågning. Tack, allesammans! har en av världens mest öppna arbetsmarknader. Rörlighet över gränserna innebär ett utbyte av kunskap och erfarenheter som vi drar väldigt stor nytta av.Vi ska vara ett attraktivt land för migrantarbetare, och vi borde se till att vi blir världens bästa migrantland. Rimliga arbetsvillkor och rättssäkerhet måste vara en självklarhet för den som kommer hit.Reglerna är tydliga. Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjuds en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och om lön, försäkringsskydd och andra anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket och branschen.När vi pratar om arbetskraftsinvandring får vi ofta höra om it-specialister, ingenjörer och tekniker. Vi får genom dessa yrkesgrupper en kompetens till vårt land som vi behöver och som vi välkomnar. Det ökar konkurrenskraft att det finns möjlighet att rekrytera människor och personal från länder utanför EU.Så långt är allting bra. Men låt oss för den sakens skull inte blunda för riskerna och inte heller för den verklighet som råder på sina håll. Det finns många migrerade arbetstagare i vårt land som jobbar i utsatta positioner med låga löner och i dåliga arbetsmiljöer. Det finns en verklighet som gör att jag skäms över vårt välfärdsland, en verklighet som vittnar om hur människor utnyttjas.Regeringen måste också våga öppna ögonen och se just den verkligheten. Människor kommer till vårt välfärdsland och utnyttjas. De utnyttjas här hos oss, i ett land där vi stolt berättar om vår svenska modell med kollektivavtal och ordning och reda på arbetsmarknaden.Man blir visserligen lovad en kollektivavtalsenlig lön, men verkligheten blir ibland någonting helt annat. Man tvingas jobba för usla löner, med taskiga anställningsförhållanden och ibland till och med i farliga arbetsmiljöer.Villkoren ska självklart vara i nivå med dem som gäller för andra arbetstagare i vårt land, av flera skäl, också för att motverka social dumpning och arbetslöshet i och för att säkerställa att vi får en sjyst konkurrens.Men vi ser en annan verklighet, och det är ingen risk utan ett faktum. Regeringen måste ta ansvar för den sociala dumpning som sker och de etniska motsättningar som riskerar att öka. Regeringen måste ta sitt ansvar så att vi får en fungerande migrationspolitik, så att det inte ges grogrund för främlingsfientliga krafter.Hotell- och restaurangfacket berättar om sina erfarenheter, om hur bolag bedriver rovdrift på människor, människor som ingenting annat vill än att skapa sig ett bättre liv. De vittnar om hur människor faktiskt säljs, om hur pass tas om hand och om hur människor tvingas acceptera att jobba under helt orimliga arbetsvillkor i en arbetssituation som inte är acceptabel för att inte bli av med jobbet.Ja, det är ingen risk vi ser. Det är ett faktum. Det finns då anledning för oss här att skämmas över vårt välfärdsland. För vårt välfärdsland får aldrig någonsin bygga på att vi skaffar oss ett B-lag på svensk arbetsmarknad - B som i billig.Nej, vår styrka och vårt välstånd ska bygga på en arbetsmarknad med kunskap och kompetens och ordning och reda. Vår modell med kollektivavtal står jag stolt upp för. Den modellen och den ordningen och redan ska omfatta alla löntagare, oavsett var de kommer ifrån.Fru talman! Jag vill än en gång vara tydlig med vad regelverket säger. Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjuds en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och om lönen, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte är sämre än dem som följer av svenska kollektivavtal.Men verkligheten, fru talman, är den här:Tre byggnadsarbetare, , och , fick i lön vid ett skolbygge i . Enligt kollaktivavtal skulle de ha haft 158 kronor.En byggnadsarbetare, , arbetade vid i . Han fick sämre betalt än svenska kolleger. Han förbjöds att gå med i facket, och när han blev sjuk fick han sparken.Hong från fick bo i ett kylslaget rum i en källare. Efter att ha jobbat i bröt han ihop och lades in på en psykiatrisk avdelning där han försökte ta sitt liv.Igor och hans två kolleger blev lovade jobb med regelbunden betalning av en arbetsgivare i ett Trelleborgsföretag. kan de tre jobbarna inte ens betala en biljett hem.Juao är anställd på ett stort företag här i . Han är anställd på enligt den ansökan man gjort till . Men i verkligheten jobbar han dag för dag och väntar på att bli inringd. Han kan inte försörja sig själv.Dobaja fick sparken som han kom till sitt nya jobb. Arbetsgivaren var inte nöjd med honom. Han är försvunnen, och ingen vet var han är.Företaget X har en personalstyrka på fyra personer men har ändå fått tolv ansökningar beviljade av . Företaget hade 2010 en omsättning på en halv miljon. När Hotell- och restaurangfacket frågade vad de skulle göra på företaget om alla tolv kom till jobbet svarade arbetsgivaren att han kanske kunde satsa mer på reklam.Fru talman! Detta är några exempel från den verklighet som råder. gäller det bara att alla måste våga se den. Det är dags för regeringen att kliva ned i verkligheten. Det går inte längre att gömma sig bakom den arbetskraftsinvandring som fungerar väl, utan vi måste orka se den andra delen också.Vad tänker ni göra åt det? Hur ska ni säkra anställningstryggheten för människor som kommer hit? Och hur ska ni se till att människor inte blir en handelsvara i ? Hur tar ni ansvar för att de avtal som människor blir lovade också blir verklighet? Hur ser ni till att vi får en sjyst konkurrens där vi säkrar vår svenska modell?Fru talman! Det krävs en del svar. Jag hoppas att denna debatt här ska komma att handla om hur vi ser till att varenda kotte som kommer till vårt land får del av den trygghet, den lön, de anställningsvillkor och den arbetsmiljö som alla löntagare i förtjänar. Och jag hoppas att vi kan bli överens om att det system som vi har inte fungerar för alla.Det krävs verktyg för att kunna försäkra sig om seriositeten bakom de företag som erbjuder anställning i , och det krävs verktyg för att kunna försäkra sig om att en arbetsgivare som erbjuder anställning också fullföljer det anställningserbjudandet med den lön och de villkor som avtalet säger.Det krävs åtgärder, fru talman, och det . Juao, , och alla de andra förtjänar faktiskt en ansvarsfullare regering.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 6. Vi debatterar nu det betänkande där socialförsäkringsutskottet behandlar ledamöternas motioner om arbetskraftsinvandring från den allmänna motionstiden.Jag skulle vilja inleda med att säga några ord om hur jag resonerar kring behovet av arbetskraftsinvandring.Jag anser att det finns anledning att starkt omvärdera hela tanken med arbetskraftsinvandring. Regeringen brukar hävda att den är så lönsam för . Dessutom blir man ofta stämplad som främlingsfientlig om man har mage att ifrågasätta nyttan för av arbetskraftsinvandringen.Arbetskraftsinvandring är lönsamt för endast om den invandrade arbetskraften har någon specialistkompetens på ett område där samma kompetens saknas i och där det tar att bygga upp den kompetensen inom landet.Den "genomsnittlige" arbetskraftsinvandraren tjänar vi ingenting på, utom möjligen på mycket kort sikt. Detta utläser jag av nationalekonomiprofessor artikel i där han skriver:"Trots den gynnsamma ålderssammansättningen får befolkningstillskottet endast tämligen små effekter på totalbefolkningens ålderssammansättning. Skälet är att befolkningstillskottet inte hinner bli tillräckligt stort innan det själv börjar åldras. "Det vill säga: När invandrarna åldras ställer de också krav på offentlig sektor, precis som infödda svenskar gör. Därutöver kommer invandrarnas barn som också ställer krav på offentlig sektor.Med dagens invandringspolitik - för att lite grann komma bort från själva arbetskraftsinvandringen - tillkommer problemet att det tar innan invandrarna kommer i arbete, vilket ytterligare reducerar nyttan med invandringen.Professor konstaterar också i sin artikel att arbetskraftsinvandringens effekt på de offentliga finanserna i hög grad beror på graden av integration på arbetsmarknaden. Den artikel jag talar om har rubriken och publicerades i . I artikeln hänvisas till rapporten och de offentliga finanserna.Argument som brukar anföras till stöd för en ökad arbetskraftsinvandring är också att vi blir allt äldre och att många som jobbar inom vård och omsorg själva kommer att gå i pension , vilket gör att vi skulle behöva invandrad arbetskraft - detta i kombination med att allt färre infödda svenskar söker sig till vård- och omsorgsyrkena.Fru talman! Låt mig upprepa det sistnämnda, nämligen att allt färre svenskar söker sig till yrken inom vård och omsorg. är det väl de flesta politikers uppfattning att det viktiga i sammanhanget är integrationen. Rätta mig om jag har fel! Om integrationen skulle lyckas så att svenskar och invandrare blir ett och samma folk eller, ännu bättre, om invandrarna skulle assimileras kommer de med invandrarbakgrund att söka sig till vård- och omsorgsyrkena i lika liten utsträckning som de "etniska svenskarna" - om uttrycket tillåts.Med andra ord: En förutsättning för att arbetskraftsinvandringen ska lösa problemen med arbetskraftsbrist inom vård och omsorg är att integrationen fortsätter att misslyckas. Det förutsätter ett fortsatt utanförskap, antingen på grund av diskriminering eller på grund av lägre kvalifikationer exempelvis. Då uppstår frågan: Vill politikerna verkligen att integrationen ska lyckas? Om integrationen lyckas är arbetskraftsinvandringen meningslös för det svenska samhället.Om integrationen misslyckas är arbetskraftsinvandringen direkt destruktiv.I dagsläget kan vi konstatera att alla integrationssatsningar på det stora hela har misslyckats. Hur ska vi då komma till rätta med problemen? Ja, vi kan låta oss inspireras av andra som vågat tänka lite grann utanför de gamla ramarna, som vågat gå utanför tanken om att alla problem i samhället kan lösas om vi bara tar in ännu fler invandrare.Även , förbundsdirektör för IT- & telekomföretagen inom , har i skrivit en artikel som publicerades för bara drygt sedan. Artikeln har rubriken . Hon skriver bland annat att teknik- och it-lösningar kan förbättra, effektivisera och komplettera den mänskliga handen inom vården. organisation, IT- & telekomföretagen, höll ett seminarium i och jämförde då med , vilket också vi sverigedemokrater ofta gärna gör. I har man satsat på välfärdsteknologin. Man satsar på produktivitetsutveckling, innovation och effektivisering. Det kan handla om vård på distans med den nya tekniken. Det kan handla om tekniska hjälpmedel för kroniker och om ökad information om varje patient och därmed ökade möjligheter att sätta in preventiva åtgärder för att därmed minska behovet av framtida mer kostsamma åtgärder med mera.I senaste folketingsvalet i hade flera partier kravet om rätt till digital välfärd på programmet. Den danska regeringen har satsat i Fonden för välfärdsteknologi. Man har också ett belöningssystem som innebär att producenterna av vård och omsorg får behålla en tredjedel av de besparingar som görs för att på så sätt upprätthålla incitamenten för att ständigt söka nya effektiviseringsmöjligheter.Den här utvecklingen förväntas också leda till att helt nya yrkeskategorier uppstår inom vård och omsorg. Det kan handla om kontaktsjuksköterskor, hälsocoacher, statistiker, informationslogistiker, processledare med flera - det vill säga yrken med krav på höga kvalifikationer som skapar större värden och därmed ger utrymme för högre löner. På så sätt kan kanske arbete inom vård och omsorg igen bli attraktivt.Utgångspunkten i är alltså inte att ransonera välfärden och inte att lösa problemen med ännu fler invandrare. I stället har man insett att man måste satsa på utveckling och att det dessutom kan leda till en framtida exportnäring. Och är inte ensamt. Många andra länder har insett samma sak. Det är viktigt att vi i inte halkar efter. Vi får inte vara kvar vid gamla tankemönster och tro att den som tar in flest invandrare vinner.I kom en rapport från SSB, deras motsvarighet till . I rapporten slås fast att varken generell invandring eller arbetskraftsinvandring lönar sig - i likhet med professor slutsatser om Sverige.Detta stärker ytterligare linje, att gästarbetarsystem är att föredra.