bet · GZ01MJU21 · 2012-06-04 00:00:00 — När det gäller nämndens sammansättning delar vi regeringens och utredarens tankar att nämnden inte ska vara för stor och att de vetenskapliga representanterna ska vara i majoritet. Bakgrunden är att lekmännen i de nuvarande djurförsöksetiska nämnderna, vilka i regeringens förslag ska heta regionala djurförsöksetiska nämnder, utses av kommunerna och består av politiker. Politiska representanter är demokratiskt utsedda att representera medborgarna. Vi menar att det i den centrala djurskyddsetiska nämnden kan finnas skäl, när lagens krav är uppfyllda, att göra avvägningar som innefattar ett brett samhällspolitiskt ansvar. Vi delar regeringens uppfattning i förslaget att en av lekmannaposterna i nämnden ska tillfalla djurrättsorganisationerna. Men för att underlätta för regeringen vid utseendet av ledamöter i nämnden föreslår vi att ytterligare en lekman ska ta plats i göra det möjligt för regeringen att utse en representant från regeringspartierna och från oppositionen. Det innebär att nämnden då inklusive ordföranden får åtta ledamöter, vilket gör att ordföranden bör ges en utslagsröst vid lika röstetal. bör således anta det lagförslag som läggs fram i bilaga 3. Den centrala djurförsöksetiska nämnden, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 21 c § och 21 d § regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2011/12:138 i denna del och motion 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del och 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 4. välkomnar att regeringen föreslår att det inrättas en central djurförsöksetisk nämnd och tillstyrker därför regeringens proposition i denna del, men vill understryka vikten av att det inom nämnden kommer att finnas god kollektiv kunskap om djur i största allmänhet, om djurs beteende i synnerhet och om alternativa metoder till djurförsök. menar att sammansättningen mellan ledamöter med vetenskaplig kompetens och lekmän ska vara lika. Regeringen bör därför återkomma med förslag enligt vad som ovan anförs om sammansättning och funktion för den centrala djurförsöksetiska nämnden. Detta bör ges regeringen till känna. Definition av djurförsök, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 1. välkomnar att propositionen inte föreslår den EU-harmonisering av definitionen av djurförsök som har föreslagits av utredningen ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Den nuvarande svenska definitionen är vidare och omfattar exempelvis alla djur som avlivas med syftet att deras organ ska användas för vetenskapliga experiment. utgår från att regeringen inte heller framöver kommer att föreslå någon ändring av den svenska definitionen. Men vi oroas över följande formulering i propositionen: Så som angetts ovan anser regeringen att djurskyddslagens vida definition av djurförsök tills vidare bör behållas. Vi uppmanar regeringen att inte ändra definitionen när en ny djurskyddslag kommer att föreslås. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att all användning av försöksdjur ska omfattas av kraven på etisk prövning och att 3R tillämpas. Detta bör ges regeringen till känna. Ansökan om djurförsök, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 4. För att ytterligare främja framtagandet av alternativa metoder ska den som ansöker om godkännande av att få göra djurförsök åläggas att uttömmande redovisa att det aktuella djurförsöket inte kan göras med alternativa metoder samt på vilket sätt det aktuella försöket utnyttjar så få djur som möjligt och minimerar lidandet. Den sökande bör tydligt ange vilka eftersökningar som har gjorts inom vart och ett av de tre områdena refine, reduce och replace, alltså att förfina, begränsa antalet djur eller helt ersätta djurförsöket. Regeringen bör återkomma med förslag om att alternativa metoder ska vara uttömda av sökande av djurförsök. Detta bör ges regeringen till känna. Djurskyddsorganisationers möjlighet att överklaga, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del. Enligt propositionen ska det även fortsättningsvis bara vara den sökande som har rätt att överklaga om en ansökan avslås, liksom framöver även om ett godkännande återkallas. Det skapar en obalans om bara forskningsintresset kan överklaga men inte djurskyddsintresset. Även djurskyddsintresset bör ges möjlighet att överklaga beslut i de regionala djurförsöksetiska nämnderna. Vi föreslår därför att djurskyddsorganisationer direkt ska kunna överklaga beslut om att godkänna djurförsök till den centrala djurförsöksetiska nämnden. Detta bör ges regeringen till känna. Avgift för prövning, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 6. De djurförsöksetiska nämnderna har begränsat med resurser för att kunna genomföra prövningen på ett bra sätt. För en allsidig belysning av ett ärende krävs att nämnderna har tillgång till den kompetens som behövs, inte minst när det gäller alternativ till djurförsök. Att nämnderna föreslås få ta ut en avgift för prövningen ger därför möjligheter att öka kvaliteten i handläggningen. Viktigt i sammanhanget är att avgiften inte bara utformas med tanke på handläggningskostnaderna utan också med tanke på effekterna på djurskyddet. Olyckligt utformade avgifter kan riskera att få negativa effekter på djurskyddet, medan klokt utformade avgifter rentav kan tjäna ett flerfaldigt syfte som styrmedel för att ersätta djurförsök med alternativa metoder, minska antalet djur som utnyttjas i försöken och minska lidandet för de djur som utnyttjas. Detta bör ges regeringen till känna. Avgift för prövning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 4. välkomnar förslaget om avgifter för djurförsöksetisk prövning, men menar att intäkterna oavkortat ska gå till satsningar på 3R, förslagsvis genom att låta intäkterna gå till den forskning som initierats av det 3R-center som föreslås ovan. Regeringen bör därför återkomma med förslag om avgifter för djurförsöksetisk prövning. Detta bör ges regeringen till känna. Handlingsplan för att minska antalet djurförsök, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 5, 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:MJ438 av de (M). Vi oroas över det faktum att antalet djurförsök ökar kraftigt i . utnyttjades knappt 700 000 djur i försök, och 2008 hade siffran stigit till över en miljon (2009: Användningen av försöksdjur i ). Enligt direktivet är det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Den etiska prövningen ska förhoppningsvis bidra till detta, men det krävs också konkreta handlingsplaner för hur djurförsöken successivt kan fasas ut och ersättas med alternativa metoder. bör få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur antalet djurförsök och försöksdjurens lidande ska minskas, och berörda myndigheter få i uppdrag att minska djurförsöken inom sina områden. Handlingsplanen bör bestå av konkreta åtgärder för att minska antalet djur i försök. Handlingsplanen ska kunna stämmas av årsvis och sektorsvis. Detta bör ges regeringen till känna. Ett 3R-center, punkt 8 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:MJ215 av (S) i denna del och 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 3. EU-direktivet om djurförsök för vetenskapliga ändamål kräver att forskning uppmuntras inom 3R-området. Dessutom ska medlemsländerna verka för att underlätta validering av alternativa metoder, vilket det finns ett stort behov av och vilket kräver hög expertis (art. 46 i direktivet). Regeringen har lämnat ett uppdrag till , Nationellt centrum för djurvälfärd och att utarbeta ett förslag till hur det framtida nationella arbetet inom 3R-området ska bedrivas i . Uppdraget ska redovisas . Redovisningen blir ett underlag för att avgöra om en möjlighet att uppfylla direktivet är att samordna befintlig svensk forskning och metodutveckling på detta område i ett 3R-center. Ett sådant center skulle kunna bistå med hjälp och kunskap till de jurister, forskare och lekmän som arbetar i de djurförsöksetiska nämnderna samt till andra myndigheter. Regeringen föreslår en ändring i djurskyddslagen som innebär att den djurförsöksetiska nämnden kan besluta om en utvärdering av djurförsök i efterhand. Ett 3R-center skulle kunna vara ett expertstöd vid sådana utvärderingar. Vi menar att det är dags för att trappa upp arbetet med dessa frågor, vilket också kommer att gynna life-science-forskningen i . Detta bör ges regeringen till känna. Ett 3R-center, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:MJ215 av (S) i denna del. Ett av syftena med EU:s djurförsöksdirektiv är att främja alternativa metoder till djurförsök. I skäl 10 står det: Syftet med detta direktiv är därför att underlätta och främja användningen av alternativa metoder. Vid sidan av en handlingsplan för att minimera antalet djur i försök vill vi därför att metoderna kring 3R-principen, refine, reduce, replace (förfina, minska, ersätta), utvecklas. För att till fullo ska leva upp till sitt åtagande enligt direktivet bör ett 3R-center inrättas. Centret ska ha till uppgift att arbeta i enlighet med 3R-principerna, i synnerhet att verkställa ovan nämnda handlingsplan för ett minimerande av djurförsöken. 3R-centret ska vidare arbeta med att förstärka, samordna och effektivisera arbetet med alternativ till djurförsök och ha en rådgivande funktion gentemot de djurförsöksetiska nämnderna och andra myndigheter. Centret bör noga följa utvecklingen på området och bidra till att nya metoder snabbast möjligt kommer i bruk. Om ett sådant center inrättas så torde det vara lämpligare att det även ansvarar för utvärderingen av djurförsök i efterhand, i stället för den centrala djurförsöksetiska nämnden. 3R-centret kan med fördel förläggas till det nationella centret för djurvälfärd (Scaw) vid SLU i , givet att tillräckliga resurser skjuts till så att inte Scaws redan snålt tilltagna resurser ska räcka till två center. Detta bör ges regeringen till känna. Validering av alternativa metoder, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ15 av och (båda SD). En viktig del av ett förstärkt djurskydd vid djurförsök är arbetet med alternativa metoder. Enligt vår uppfattning är detta något som regeringen bör prioritera ytterligare. Det grundläggande kravet enligt 19 § djurskyddslagen är att djurförsök endast får ske om syftet med försöket inte kan uppnås med någon annan tillfredställande metod. Forskning, utveckling och validering av alternativa metoder är en förutsättning för att uppfylla det kravet. anser att regeringen ska ge i uppdrag att gemensamt med , forskningsinstitutionerna och andra aktörer intensifiera arbetet med forskning och utveckling om alternativa metoder. bör även ges skyldighet att, lämpligen efter samråd med SLU och , godkänna alternativa metoder som anses uppfylla kraven för tillfredställande metod. går man omvägen via , som i sin tur tar hjälp av Europeiska centret för validering av alternativa metoder. Detta är en ordning som kan ifrågasättas dels på grund av det direkta inflytande som externa intressenter som Cosmetics Europe (kosmetikbranschens europeiska lobbyorganisation) utövar och dels på grund av att omvägen är ytterligare ett strukturellt hinder mot att flytta fram positionerna för ett ständigt starkare svenskt djurskydd. Detta bör ges regeringen till känna. Kemikalier och djurfria försöksmetoder, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ336 av (MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ336 av (MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ453 av de (M) yrkande 2. EU:s kemikalietestningsprogram Reach har inte riktigt hängt med i utvecklingen av moderna alternativ till djurförsök. Trots att moderna djurfria metoder ger mer relevanta underlag för att bedöma kemikaliers farlighet så är upplägget av testprocessen anpassat för djurförsök. Detta behöver ändras. Där har inte minst Kemikalieinspektionen, som det svenska expertorganet i Reachprocessen, en viktig roll som också kräver att man har tillräcklig kunskap om utvecklingen av de djurfria alternativen. Detta bör ges regeringen till känna. Kosmetikaprodukter m.m., punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:MJ215 av (S) i denna del. trädde ett EU-förbud mot att sälja djurtestade kosmetikaprodukter i kraft, dock med vissa undantag som ska omfattas först . Men finns det krafter som verkar för att förbudet ska skjutas upp ytterligare. Vi menar att regeringen i EU bör agera kraftfullt för att se till att förbudet inte skjuts upp ytterligare. Regeringen bör också verka för att ett liknande förbud införs gällande hushållsprodukter inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Djurhållning m.m., punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ361 av (S) och 2011/12:MJ213 av och (båda S), 2011/12:MJ227 av (KD), 2011/12:MJ243 av m.fl. (FP) yrkandena 16, 2011/12:MJ304 av i (S), 2011/12:MJ362 av (S), 2011/12:MJ365 av (S), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:MJ403 av (M), 2011/12:MJ413 av (C), 2011/12:MJ436 av de (M) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2011/12:MJ476 av (C). Att ha taggtråd runt hästhagar är förbjudet, men det är ännu tillåtet att ha taggtråd runt kohagar. Det är inte rimligt. Taggtråd skadar såväl tamdjur som vilda djur samt människor. Rådjur och älgar ligger illa till, men också fåglar fastnar i och skadas av taggtråd. Visserligen finns det markägare och bönder som självmant byter taggtrådsstängslet i kohagarna mot elstaket, men det finns inga regler som säger att de måste göra det. Taggtråd är omodernt och medför en ökad skaderisk för djur och människor, och bör därför se över möjligheten att ge i uppdrag att utreda frågan om ett totalförbud av taggtråd. Övergångstiden bör anpassas så att inte lantbruksföretagen drabbas oskäligt. Detta bör ges regeringen till känna. Pälsdjur, punkt 14 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2011/12:MJ203 av m.fl. (V), 2011/12:MJ220 av m.fl. (MP), 2011/12:MJ264 av (FP), 2011/12:MJ436 av de (M) yrkande 2 i denna del och 2011/12:MJ443 av (SD) yrkande 1. Vi anser att regeringen ska återkomma till med ett förslag om skärpta djurskyddskrav vid minkuppfödning i enlighet med det förslag som lades fram av den dåvarande socialdemokratiska regeringen i propositionen Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning (prop. 2005/06:197). Propositionen avslogs av . Näringen utlovade då att själv införa förbättringar . Men är minkarnas situation oförändrad. Burarna och rutinerna på farmerna ser likadana ut som 2006. En sammanställning av djurskyddsinspektioner på minkfarmer som presenterades av visade bl.a. att av farmerna saknade enkla föremål för sysselsättning i burarna, trots att detta är ett uttalat krav enligt föreskrifter . Näringen har alltså inte visat sig villig att leva upp till ens enkla, billiga berikningsåtgärder, trots att det redan är ett tydligt krav. Sammanställningen visade också att av farmerna saknade tillstånd för sin verksamhet, att skadade och sjuka djur fanns på de flesta farmer och att djuren inte fick någon särskild vård eller behandling. Journaler över dödsfall saknades på av farmerna. Andra vanliga anmärkningar gällde olaglig kadaverhantering, felaktiga avlivningsmetoder, trasiga och smutsiga burar, överbeläggning i burarna samt smutsiga och döda djur. Den svenska minknäringen har således inte med frivilliga medel genomfört någon förändring, som det vetenskapliga underlaget om minkarnas situation har tydliggjorts. Därför föreslår vi att regeringen återkommer till med ett förslag om att införa en ny paragraf, 4 a §, i djurskyddslagen (1988:534) med följande lydelse: Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Denna lag träder i kraft . Detta bör ges regeringen till känna. Pälsdjur, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag i bilaga 4 till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). 2011/12:MJ203 av m.fl. (V) och 2011/12:MJ220 av m.fl. (MP) samt 2011/12:MJ264 av (FP), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:MJ436 av de (M) yrkande 2 i denna del och 2011/12:MJ443 av (SD) yrkande 1. rekommenderade att minknäringen helt eller delvis borde läggas ned om den inte senast till 2010 lyckats leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende. Först tog pälsnäringen initiativ till ett s.k. djuromsorgsprogram Minkhälsan. presenterade också ett förslag till nya föreskrifter, som var ute på remiss till . Båda dessa förslag utgår från att minkar aktiva rovdjur som i det fria rör sig över stora ytor både i vatten och på land även fortsättningsvis ska hållas i små burar utan badvatten. Däremot föreslår ett krav på s.k. etageburar, dvs. en vanlig bur med en ännu mindre bur ovanpå. När Djurrättsalliansen granskade ett antal farmer som har etageburar dokumenterades även där minkar med beteendestörningar, trasiga och smutsiga burar, döda djur och skadade djur. Skadorna bestod främst av bitskador efter det att djuren bitit varandra eller sig själva. Av remissvaren framkommer stark kritik från djurskyddshåll. Den svenska minknäringen misslyckades med uppgiften att komma till rätta med djurskyddsproblemen till slutet av 2010. förslag till nya föreskrifter, som är utformade utifrån förutsättningen att minknäringen inte ska behöva läggas ned, är inte tillräckliga. Lagförslaget är alltså lika aktuellt nu som då, och vi väljer därför att lägga fram det i oförändrad form, förutom att har ändrats till , då inte längre existerar. bör således anta det lagförslag som läggs fram i bilaga 4. Slaktmetoder, punkt 15 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ219 av och (båda MP) och 2011/12:MJ404 av (M). Det är angeläget att gå igenom de svenska slaktreglerna ur djurskyddssynpunkt. Levandeupphängning av fjäderfä, bedövning och avlivning med aversiva gaser och bruket av elpåfösare är några metoder som bör granskas, men det kan även finnas andra plågsamma metoder som bör utmönstras i takt med ny kunskap om hur djurs välfärd påverkas vid slakt. Även riskerna för djurvälfärden med ett högt uppdrivet tempo bör granskas. Detta bör ges regeringen till känna. Djurskyddstillsyn, punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ439 av (SD) och 2011/12:MJ249 av och (båda S), 2011/12:MJ334 av (FP), 2011/12:MJ366 av (S), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:MJ430 av m.fl. (S). Enligt statistik från är näst sämst av de EU-länder som lämnat in statistik över sina djurtransportskontroller. genomförde 2010 tolv kontroller. Detta ska jämföras med länder som och , vilka utförde 35 244 respektive 3 602 kontroller. Regeringen har i sin senaste budget permanentat ett anslag på till länsstyrelserna för en ökad kontroll av djurtransporter. Att enbart genomföra tolv kontroller med ett anslag på är oacceptabelt (även om en del av denna summa används till annat slags djurskydd). Enligt 8 § djurskyddslagen (1988:534) ska djurtransporter ske utan att djur skadas, insjuknar eller plågas. Ansvariga myndigheter ska se till att lagen följs. Vi vill därför att tillsammans med utförande myndigheter får i uppdrag av regeringen att se till att antalet kontroller ökar markant. Vi vill att hamnar i paritet med andra jämförbara EU-länder såsom , och när det gäller antalet kontroller av djurtransporter. Detta bör ges regeringen till känna. Straff m.m., punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ234 av (FP) och 2011/12:MJ222 av (S), 2011/12:MJ369 av (S) och 2011/12:MJ388 av de (M). Inom är ett allt vanligare problem att personer som har belagts med djurförbud på grund av vanvård flyttar mellan de nordiska länderna för att fortsätta att bedriva sin verksamhet. Det är alltför lätt för en dömd djuruppfödare att flytta sin verksamhet över gränserna, eftersom det inte finns något register över eller informationsutbyte mellan länderna kring de personer som har belagts med djurförbud. Utifrån ett djurskyddsperspektiv är det inte rimligt att en person eller företag som har dömts för djurplågeri i ett land kan flytta över gränsen till ett annat land för att bedriva eller starta samma verksamheter där. Djuruppfödning är inte bara en sysselsättning utan även en av viktigaste näringssektorer, och därför är denna fråga extra viktig att lösa när problem uppstår. Detta bör ges regeringen till känna. Importförbud, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ443 av (SD) yrkande 2 och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 1.