bet · GZ01FiU48 · 2012-05-23 00:00:00 — Ett gemensamt arbete har också inletts inom den internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (IOSCO) och för banktillsyn för underlätta för FSB att utarbeta policyrekommendationer. Andra parter i skuggbanksystemet Inom FSB och EU pågår också ytterligare arbete med att fastställa vilka parter som skulle omfattas. I detta ingår att identifiera luckor i regleringen och, om det behövs, föreslå kompletterande tillsynsåtgärder. En annan fråga som man behöver överväga är insamling av uppgifter. Vissa nationella tillsynsmyndigheter har kanske inte de nödvändiga befogenheterna för att samla in den information som krävs. Beroende på resultatet kan det bli nödvändigt med EU-lagstiftning i frågan. Även globalt samarbete är önskvärt. I detta sammanhang skulle upprättandet av en identitetsbeteckning för juridiska personer vara till nytta. Kommissionen bedömer att ytterligare analyser bör göras för att kontrollera huruvida det nya Solvens kommer att bli helt effektivt när det gäller att hantera frågeställningar som uppstår på grund av att försäkringsföretag och återförsäkringsföretag bedriver verksamhet som är snarlik den som bedrivs i skuggbanksystemet. I grönboken ställs i detta avsnitt följande frågor: Håller ni med om analysen av de frågeställningar som täcks in av de fem nyckelområden inom vilka kommissionen undersöker ytterligare handlingsalternativ? Finns det ytterligare frågeställningar som borde täckas in? I så fall, vilka? Vilka ändringar i det gällande , om alls några, skulle krävas för att verkligen ta itu med de ovan beskrivna riskerna och problemen? Vilka övriga åtgärder, som exempelvis ökad kontroll eller icke-bindande åtgärder, bör övervägas? I sin faktapromemoria Skuggbanksektorn (2011/12:FPM136) ställer sig regeringen positiv till ansatsen i grönboken att kartlägga hur skuggbanksektorn ser ut och fungerar och att identifiera möjligheterna att reglera skuggbanksektorn. Mot den bakgrunden välkomnar regeringen kommissionens grönbok. Vidare skriver regeringen att grönboken är av generell karaktär och utgör ett diskussionsunderlag för kommissionens fortsatta arbete och att det därför i detta skede är svårt att redogöra för effekterna på de gällande svenska reglerna. Utskottet välkomnar presentationen i grönboken av hur kommissionen ser på skuggbanksektorn och av den nuvarande och planerade EU-lagstiftningen. Utskottet är positivt till och anser att det är nödvändigt att det görs en kartläggning av de möjligheter och risker som skuggbanksektorn ger upphov till. Det är väsentligt att noga överväga vilka ytterligare regleringsåtgärder som kan behövas och hur dessa bör utformas. Det är viktigt att få en bättre förståelse för vad skuggbanksektorn innefattar och få fram en bättre statistik över verksamheten inom den. Utskottet har ingen invändning mot den definition av skuggbanksystemet som kommissionen föreslår eller den preliminära förteckningen över parter och verksamheter som ingår i skuggbanksektorn. Utskottet vill dock påpeka att frågorna om hur skuggbanksektorn bör definieras och om vilka parter och verksamheter som kan ingå i sektorn inte har några tydliga eller bestående svar. Det kan antas att skuggbanksektorn förändras både när det gäller vilka parter den innefattar och sektorns storlek. Nya regleringar på det finansiella området kan t.ex. leda till att skuggbanksektorn förändras. Det är därför viktigt att utvecklingen av sektorn noga följs både inom EU och globalt. Utskottet konstaterar att skuggbanksektorn rymmer viktiga funktioner och därför kan bidra positivt till det finansiella systemet. Skuggbanksektorn ger t.ex. alternativa kreditmöjligheter för låntagare. Den gör det även möjligt att sprida riskerna till flera aktörer och bidrar till marknadernas funktionssätt när det gäller prissättning, likviditet m.m. Exempelvis har en marknad för företagsobligationer växt fram. konstaterar utskottet att skuggbanksektorn medför risker. Det är fråga om olika systemrisker som kan påverka banksystemet genom att det reguljära banksystemet och skuggbanksektorn är sammanlänkade med varandra. Risker kan t.ex. skapas inom skuggbanksektorn genom att det byggs upp en hög dold belåningsgrad (hävstång). Verksamheter inom skuggbanksektorn kan således vara högt skuldfinansierade genom finansiering med finansiella säkerheter i flera led, utan att omfattas av den reglering och tillsyn som åläggs banker. Med hjälp av skuggbanksektorn kan också reguljära banker kringgå regleringen och tillsynen av bankverksamhet (s.k. regelarbitrage). Om den vanliga kreditförmedlingsprocessen bryts upp i juridiskt oberoende strukturer kan verksamheten placeras utanför bankernas balansräkningar. När gäller den fortsatta regleringen av skuggbanksektorn behöver övervakningen av skuggbanksektorn stärkas. Vidare är det utskottets uppfattning att det är lämpligast att reglera skuggbanksektorn inom ramen för bank- och försäkringsregleringen, dvs. genom indirekt reglering. Både den reguljära banksektorn och skuggbanksektorn är gränsöverskridande och verksamheten bedrivs globalt. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att man i det fortsatta arbetet betonar den globala aspekten. En reglering och andra åtgärder bör därför varken vara enbart nationella eller enbart begränsade till EU, utan man bör sträva efter ett så brett internationellt samarbete som möjligt. En fråga som utskottet anser bör beaktas särskilt i sammanhanget är de risker för konsumenter som kan uppkomma utanför den reguljära banksektorn. Det tillkommer fler aktörer på marknaden som erbjuder krediter till konsumenter utan att omfattas av regleringen för banker och andra finansinstitut. Det kan röra sig om större krediter för fastighetsköp. Om en sådan kreditgivare fallerar kan det få stora konsekvenser för de konsumenter som har lånat pengar. Utskottet anser därför att de risker som en sådan kreditgivning till konsumenter kan skapa bör analyseras. Motsvarande gäller inlåning från konsumenter till parter utanför den reguljära banksektorn. I sammanhanget bör även möjligheten till nationella regleringar övervägas. Avslutningsvis noterar utskottet att omfattningen av skuggbanksektorn i är begränsad. Riskerna i bedöms vara begränsade. har ett bankdominerat finansiellt system och ett fåtal former av skuggbankverksamhet som bl.a. består av utlåning av värdepapper och återköpsavtal (repor) samt penningmarknadsfonder. Svenska banker kan dock ha kopplingar till skuggbankverksamhet utomlands. Till detta kommer att det finns en bristande statistik på Europanivå och att finansiella innovationer kan skapa nya former av skuggbankverksamhet. Arbetet inom EU och globalt med att kartlägga och reglera skuggbankverksamhet är därför av stor betydelse för , inte minst mot bakgrund av den svenska reguljära banksektorns storlek. Utskottet stöder därför kommissionens fortsatta arbete med att kartlägga skuggbanksektorn och klargöra behovet av reglering. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. om skuggbanksektorn motiveringen (V) av (V). Skuggbanksektorn medför stora risker. Syftet med att skapa separata bolag skuggbanker har i många fall varit att lyfta bort risker och tillgångar från bankernas balansräkningar till skuggbankerna eftersom dessa bolag verkar under en svagare tillsyn och reglering. Man lyfter således ut risker man har i bokföringen och lägger dem i ett separat bolag. Detta var en av de grundläggande orsakerna till finanskrisen och skuggbanksektorn bidrog även till att fördjupa krisen. Skuggbanksektorn ökar också i storlek. Av grönboken framgår att FSB uppskattar storleken på skuggbanksektorn till ca 2010, vilket är en ökning från 2002. Detta motsvarar av det totala finansiella systemet och hälften av bankernas tillgångar. I är denna andel ännu större och är uppskattningsvis av det totala finansiella systemet. Enligt FSB:s uppskattningar har andelen tillgångar i det parallella europeiska banksystemet emellertid ökat kraftigt medan andelen USA-baserade tillgångar har minskat. I uppgår tillgångarna i banker, försäkringsföretag och övriga finansiella institut till sammanlagt av bruttonationalprodukt (BNP), varav tillgångar i övriga finansiella institut som inte ingår i den reguljära banksektorn uppgår till av BNP. Det råder dock en osäkerhet om hur stor del av verksamheten inom gruppen övriga finansiella institut som faller inom ramen för den definition av skuggbanksektorn som kommissionen föreslår. anser trots detta att tillgångarna är så omfattande i den gruppen att verksamheten innebär stora risker. kan man utgå från att den svenska reguljära banksektorn har kopplingar till skuggbanksektorn både i och i utlandet. Det är därför enligt min mening mycket viktigt att ytterligare analysera och skärpa regleringen av skuggbanksektorn, inte minst med hänsyn till den svenska reguljära banksektorns storlek. Vidare anser att EU-regleringen av sektorn inte får förhindra de enskilda medlemsländerna från att besluta om strängare nationella regler. Med det anförda föreslår jag att lägger utlåtandet till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Europeiska kommissionens grönbok (KOM(2012) 102 slutlig) ska vi tala om skuggbanksektorn. Bara namnet kan få en att fundera på vad det faktiskt handlar om. Men om man tänker på skuggbank förstår man ju att det inte är någon vanlig bank. Det är alltså inte banker inom det ordinarie systemet, utan det är banker som agerar i skuggorna, det vill säga i mörkret.Det är fullt medvetet att man har en skuggbank, eftersom man inte vill verka under de regleringar som samhället har satt upp. Trots att finanssektorn är så pass central och påverkar samhällsekonomin och samhällssystemet så otroligt mycket har vi en väldigt svag reglering av finanssektorn, men även den tycker man är för skarp för det man håller på med - därför namnet skuggbanksektorn.Nu har EU skickat ett förslag till riksdag som kallas en grönbok för skuggbanksektorn. Man tycker att det är dags att titta på den här sektorn lite mer än vad man har gjort . Det tycker också finansutskottet, men till min förvåning ser inte finansutskottet de stora risker som finns med skuggbanksektorn.Skuggbanker kommer till genom att man lyfter ut saker och ting ur de ordinarie bankernas bokföring för att lägga dem i ett separat bolag. Det var också en av de grundläggande orsakerna till finanskrisen. Och skuggbanksektorn har starkt bidragit till krisen och också vuxit sig väldigt stor.Av den grönbok som vi nu diskuterar framgår att man uppskattar storleken på skuggbanksektorn till hela , vilket är en ökning med , det vill säga nästan en fördubbling. Det motsvarar av det totala finansiella systemet och hälften av bankernas tillgångar. Ja, ni förstår vilken stor sektor som knappt står under någon tillsyn eller någon form av reglering, en sektor som påverkar allas våra liv och som består av väldigt mycket risktagande och spekulation.I är andelen ännu större, uppskattningsvis av det totala finansiella systemet. Enligt uppskattningar har andelen tillgångar i det parallella skuggbanksystemet i ökat kraftigt medan andelen i har minskat.I uppgår tillgångarna i banker, försäkringsbolag och finansiella institut till sammanlagt av bnp, det vill säga att vi har en finanssektor här i , om man inbegriper försäkringsbolag, banker och andra finansiella institut, som är sex gånger vår egen bnp. Ja, ni kan ju förstå vad det skulle orsaka om det skulle hända något! Det är egentligen en enorm risk. Och på detta ska vi lägga en skuggbanksektor som egentligen ingen vet storleken på här i , men den kan faktiskt också vara så stor som en hel bnp-omslutning. Ändå tycker inte finansutskottet att det är en så stor risk i . Jag menar att i och med att vi redan har en så stor finanssektor blir den här risken desto större för oss.Om skuggbanksektorn i är av vår bnp handlar det om . Sedan finns det självklart en massa oklarheter, enligt den definition som EU gör av skuggbanksektorn, om hur stor andelen är i . Det är ingen som riktigt vet, och bara det gör mig orolig.Dessutom kan våra banker ha en hel del skuggbanksaktiviteter i andra länder. Jag menar därför att utskottets utlåtande visar att man inte tar frågan på tillräckligt stort allvar, även om man efter initiativ har skärpt skrivningarna. Det jag tycker är bra, för från början hade man en väldigt positiv inställning till skuggbanksektorn i sina skrivningar. Därför yrkar jag bifall till vår motivreservation.De regleringar som man nu vill göra på EU-nivå för skuggbanksektorn ska utgöra ett golv, så att och andra länder ska kunna gå längre i sina krav på regleringar. Jag vill absolut inte att kraven ska vara ett tak, eftersom de brukar bli väldigt urvattnade innan EU är klar med sina förhandlingar och kompromisser. Därför tycker jag att det är viktigt att de utgör ett golv. Jag tycker att med en så stor finansiell sektor måste kunna reglera även skuggbanksektorn hårdare än vad man vill på EU-nivå. Jag får säga att verkligen är i högform . Det är trevligt när hon varvar upp och sätter så stort fokus på så här viktiga frågor. Och jag har inte på något sätt avsikten att gå i polemik eller för den skull ta ställning för någon form av skuggbanksektorsverksamhet. Men jag tänker kort redogöra för vad ärendet handlar om, hur vi har resonerat och hur kommissionen har resonerat.Vi hanterar alltså här ett utlåtande gällande en grönbok om skuggbanksektorn. Syftet med grönboken är att i samråd diskutera och få en överblick över den utveckling som sker i den så kallade skuggbanksektorn.Kommissionen anser att det är viktigt att i detalj undersöka de problem som sektorn kan ge upphov till och uppmanar alla berörda parter att delta i samrådet.En rad frågeställningar tas upp och kommissionen resonerar om de risker och problem som kan orsakas av skuggbanksektorn. Det ska dock sägas att i grönboken konstateras att skuggbanksektorn också fyller en viktig funktion på den finansiella marknaden och fungerar som ytterligare ett alternativ till finansiering och bankinlåning. Men även om så är fallet finns det en uppenbar risk att sektorn kan utgöra ett potentiellt hot för långsiktig stabilitet.Rådet för finansiell stabilitet arbetar med rekommendationer för tillsyn och reglering av den här sektorn för att motverka att eventuella fallissemang för med sig systemrisker, både direkt och indirekt. kan förstärkta regleringar på de finansiella marknaderna medföra att skuggbanksektorn i stället ytterligare växer, enligt detta arbete. tar upp en rad frågor och lämnar förslag på tänkbara definitioner och svar på dessa. De övergripande frågeställningarna handlar om att definiera skuggbanksektorn, vilka risker och fördelar som sektorn kan tänkas föra med sig, vilka utmaningar den för med sig och vilka lagstiftningar som är tillämpliga på skuggbanksystemet i EU.Utskottet anser likt regeringen att kommissionens initiativ till grönbok är välkommet och att det är positivt med en ansats att kartlägga hur sektorn ser ut och fungerar och hur riskerna och möjligheterna ser ut. Det är viktigt att överväga vilka regleringar som krävs och hur de ska utformas.Utskottet har inga invändningar mot den definition som kommissionen gör. Det är rimligt att anta att sektorn förändras både vad gäller vilka parter som avses och vad gäller sektorns storlek. Utskottet inser att nya regleringar på de finansiella marknaderna kan få effekter på skuggbanksektorns storlek. Det är därför viktigt att utvecklingen följs nogsamt.Vidare inser utskottet att skuggbanksektorn kan rymma viktiga funktioner och alternativ till finansiering och inlåning. Som ett exempel nämner utskottet framväxten av marknaden för företagsobligationer. Detta kan få effekten att riskerna sprids på fler aktörer, men konstaterar utskottet att sektorn medför risker både indirekt och direkt. Det kan leda till påtagliga systemrisker med dolda hävstänger utan att detta omfattas av reglering och tillsyn. Det är naturligtvis viktigt att titta på detta och verkligen analysera hur det ser ut.Det kan mycket riktigt, som sade, också förekomma att reguljära institut kringgår regleringen genom att lyfta ut vissa verksamheter och att det då är en del av skuggbanksektorn.Det är också viktigt att betona att verksamheten är gränsöverskridande och bedrivs globalt. Därför är det viktigt att den globala aspekten också betonas i reglering och tillsyn.Utskottet anser också att det är viktigt att konsumentperspektivet särskilt beaktas och betonar riskerna för den enskilde.Till sist konstaterar utskottet att sektorns storlek nationellt av allt att döma beräknas vara relativt liten trots allt. Icke desto mindre berörs i allra högsta grad av skuggbanksproblematiken, inte minst genom de gränsöverskridande verksamheter som finns både när det gäller svenska bankers verksamheter i andra länder och svenska företags behov av fungerande marknader i andra länder.Fru talman! Utskottet stöder kommissionens fortsatta arbete med att kartlägga skuggbanksektorn. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna.