bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Det är därför som vi i Alliansen nu lägger fram vår sjunde gemensamt finansierade budget med stora satsningar på lärare. Vi lyssnar också på en del av den kritik som har kommit och återger en del pengar till gymnasieskolan eftersom vi värnar mycket om våra reformer. Men jag tycker ändå att det är tråkigt att det i debatten och i de alternativ som ligger på bord är mycket av oppositionsmiljarder. Det är inte ordentligt finansierat. Ni talar egentligen inte om de ordentliga utmaningar som svensk skola har. Det handlar om att vi måste se till att följa upp mer och att vi måste hitta bättre system för att lärare ska kunna få tid med eleven. Det handlar inte om att lägga fram ofärdiga förslag, och det är det som Socialdemokraterna än så länge har presenterat. säger att man har fört en aktiv utbildningspolitik. Jag kan ge honom rätt i det. Det är en aktiv utbildningspolitik för att öka kunskapsklyftorna och därmed också klassklyftorna i samhället. Enligt den senaste mätningen från Timss och Pirls kunde vi se att har ganska stora framgångar i den mätningen jämfört med hur det ser ut för . De har färre nationella prov. De har senare betyg. Och de har en rödgrön regering. De satsar på lärandet och sätter fokus på det. Det kan vi inte riktigt se i svensk skola, där lärarna ägnar en ganska liten del av sin tid åt undervisning och lärande.Här använder i stället regeringen våra gemensamma skattepengar för att de mest välbärgade ska kunna köpa sig en bättre utbildning för sina barn genom att göra avdrag för . Här rycker man på axlarna åt det vinstslöseri som vi har. Man tillåter att riskkapitalbolagen roffar åt sig 2 miljarder skattekronor som var ämnade för skolan och för eleverna.Trots att vi har ett mindre reformutrymme än alliansregering lyckas och alla partier på den rödgröna sidan att satsa mer pengar på skolan än vad regeringen gör. Det handlar om prioriteringar och om vad vi satsar på. Ni väljer att satsa på de välbärgades möjligheter att ge sina barn en bra utbildning. Vi satsar på att ge alla barn rätt till en bra utbildning. Jag kanske ska börja med att påminna om att en stor del av förklaringen till att vi har ett reformutrymme i är att vi har haft en regering som har tagit ansvar för ekonomi och som kan se till att vi har råd att göra otroligt viktiga investeringar i . Det är inte en situation som vi ser i så många andra länder ute i , tyvärr. Det kanske kan vara värt att komma ihåg.Jag tycker att det blir i någon mening intressant hur man väljer när det till exempel kommer till likvärdighetsdebatten, som är oerhört viktig och en stor utmaning som är gemensam för de allra flesta partier i utbildningsutskottet. Då väljer man att lyfta ut en reform som handlar om 10 miljarder , när vi här diskuterar 57 miljarder. Det kan kanske finnas anledning att fundera lite grann på proportionerna, kan jag tycka.Det ska satsas mer på svensk skola, säger man här. Jag är inte särskild förvånad över , speciellt i opposition, alltid kommer att ha fler miljarder än vad regeringen kommer att ha. Här får man ta ett ansvar. Vi har en skola som är kommunaliserad. Då kan vi se hur man väljer att prioritera politiskt. Vi tar ett ansvar för den politik som vi för nationellt. Vi är stolta över att vi ger 6,8 miljarder mer till skolan än vad vi gjorde 2006. Men jag tycker att kan få förklara varför där ni sitter och har makten och där ni får bestämma, i både och , väljer att ge mindre pengar per elev än vad man gör i till exempel ? försöker få det till att vi slösar med en massa pengar. Vi har ett mindre reformutrymme, men vi prioriterar på ett annat sätt. Det är det som är min poäng här. Trots att ni har ett större reformutrymme väljer ni att prioritera andra och fel saker.Ni väljer till exempel att välbärgade föräldrar ska kunna ge sina barn en bra utbildning. Vi vill, till skillnad från er, se till att alla barn i svensk skola har rätt till en bra utbildning. Därför lägger vi pengarna i skolan. Vi gör i vår budget en satsning på 6 000 fler lärare i skolan. Då kan man få till det så att lärarna kan ägna sig åt undervisningen, att de kan se varje elev och att de kan ge eleverna det stöd och den hjälp som de har rätt till.Det har blivit en grej att alliansföreträdare pekar på och som dåliga exempel. Men ärligt talat: Ni kan inte slå er för bröstet för de skolor som finns i ! Om det är någonstans man ser den stora segregationen är det väl ändå här i . Denna stora segregation, både i och i andra delar av , beror på att vi har en regering som inte har vågat ta tag i detta. Den utredning som jag hänvisade till tidigare handlar om de stora skolreformerna - något som har pekat . Det handlar framför allt om det fria skolvalet, som har ökat segregationen.Tomas Tobé! Ni har ansvar för hela skolan. Vi styr från nationellt håll över den svenska skolan. Därför går det inte att bara frånsäga sig detta ansvar genom att säga att det inte funkar än här och än där. I funkar det inte heller. Det är korrekt, det som lyfter upp: Man kan prioritera annorlunda. Vi har från Alliansen försökt hitta en sammanvägd och viktig politik för att nu ta ansvar för i detta tuffa läge. Vi tror inte att det är rätt väg nu att slå till med kraftiga skattehöjningar just för de unga som har ett arbete eller som vill komma ut i arbete genom att göra det dyrare att anställa unga - särskilt när det är riktat mot tjänstesektorn.Vi tycker att det är viktigt att värna möjligheterna till exportinkomster för med bolagsskatter. Vi gör stora investeringar i forskning och järnväg, och vi gör satsningar i svensk skola. Det är vårt alternativ, och så har vi valt att prioritera.Rossana Dinamarca tycker inte att vi kan tala om de olika kommuner som vi kan se. Jag vill gärna svara upp mot detta med . Jag tror att en av absolut största utmaningar handlar om detta med likvärdigheten. Man kommer i ökad utsträckning i att behöva rikta mer resurser till de skolor som har större utmaningar. Vi kommer att behöva arbeta mycket mer med lärarhandledare som arbetar med att lyfta resultaten på dessa skolor. Jag kan ta ansvar för detta, och jag kan i någon mening åtminstone hålla hand med Alliansen i . Men det är bedövande intressant, eller hur man ska uttrycka det, att varken Socialdemokraterna eller ens gör ett litet försök att försvara sina partikamrater i vare sig eller . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.Andelen elever som lämnade och som hade minst godkända resultat i samtliga ämnen hamnade på . Det är den högsta andelen . Undantaget, där vi fortfarande ser sjunkande resultat, är ämnet matematik. De svenska skolresultaten måste bli ännu bättre. Fler elever behöver få stöd, och det mycket tidigare. Det är förvånande att flertalet kommuner när de tvingas dra ned börjar med att ta bort speciallärare och specialpedagoger.En stor utmaning, trots att vi noterar en viss positiv ökning, är att fortsatt öka andelen behöriga och ämnesbehöriga lärare. Lärarkompetenskartläggningarna kräver insatser lokalt utöver statens nationella prioriteringar genom Lärarlyftet. Fokus innevarande och kommande år är att fortbilda de som är obehöriga, i synnerhet i ämnet matematik. Baylan står i talarstolen och säger att det går att göra ännu mer . I budgeten avsätts ytterligare 450 miljoner för att få fler behöriga lärare. Jag har tidigare i kammaren lyft problemet med obehöriga matematiklärare i högstadiet. Dagens Timssrapport och kommentar visar på stora brister i matematikundervisningen just på högstadiet. Mätningen bekräftar våra stora utmaningar.Regeringen har denna höst påbörjat genomförandet av Matematiklyftet med 2,6 miljarder . I nästa års budget fortsätter detta med ökat anslag. När vi studerar resultaten över ämnena är det matematiken som svenska elever har störst bekymmer med. klarar inte godkänd nivå, enligt . En viktig förklaring är den gamla socialdemokratiska lärarutbildningen för de tidiga stadierna som inte innehöll obligatoriska matematikmoment, vilket ledde till att många lärare aktivt valde bort matematik.Om man lyssnar på de rödgröna kan man tro att mer pengar löser allt. Om lösningen ändå vore mer resurser borde alla de kommuner som faktiskt gör prioriteringar redan ha högre resultat. Men endast mer resurser löser inte skolans utmaningar. Det viktigaste är hur resurserna används. Jag välkomnar därför regeringens uppdrag till där man ska följa upp hur kommunerna använder skolpengen, hur man fördelar den och utifrån vilka kriterier. I skolgrupp har vi föreslagit att skolpengen tydligare ska fördelas utifrån socioekonomiska faktorer. Fortbildning är viktigt. I avvaktan på en statlig skola, som liberalerna förordar, har lärarnas arbetsgivare - kommuner och fristående huvudmän - ett mycket stort ansvar. Det gäller i ännu högre grad lärarlönernas utveckling. Helt klart krävs det akuta och långsiktiga insatser för att locka fler till detta viktiga yrke, inte minst för att klara den kompetensförsörjning som och pekar på.Det centrala läraravtalet är trots allt ett viktigt steg framåt, och några kommuner går också in med en lokal lönepott. För min del tycker jag att det är viktigt att även friskolorna skickar med den här extra lönesatsningen i lärarnas lönekuvert.Till , som efterfrågar en utvärdering av reformer, vill jag säga att det pågår åtminstone två stora utredningar, dels den om kommunaliseringens effekter, dels den om alla reformer som har beslutats . Det finns på regeringens hemsida.Herr talman! I nästa års budget ökar vi ramen med ytterligare 75 miljoner för hantering av lärarlegitimationen. Det är en mycket viktig och central reform.I nästa års budget prioriterar och regeringen beslut om karriärsteg för lärare, som nämndes av tidigare kolleger. Även här krävs det dock insatser av kommunerna så att alla bidrar till en höjning av läraryrkets status. Baylan påstår att vi sparar pengar på gymnasiet. Det är bara trams. vet att vi inte gör någon besparing på gymnasieskolan i nästa års budget.Herr talman! skärpte vi kraven för att komma in på gymnasiet. är kritiskt för att vi skärper kraven. Vi brukar annars få kritik av samma partier i samma kammare för att vi sänker kraven.Andelen som blev behöriga till gymnasiet med de nya intagningskraven landade på . Vi är just nu i färd med att lämna en kravlös socialdemokratisk skola där elevers resultat i i praktiken inte hade någon som helst relevans för övergången till gymnasieskolan, men de är helt avgörande för hur en elev klarar sig i gymnasiet.Kvaliteten på gymnasieskolan måste kraftfullt höjas av nivåsänkningar där lärarna anpassade nivån till de svagast presterande eleverna, oftast nedåt med andra ord. De duktigaste eleverna fick inte tillräckligt med utmaningar. ändrar vi på detta. Den nya gymnasieskolan ställer högre krav, och det nya betygssystemet ställer tuffare krav för att uppnå de högsta betygen. I grunden välkomnas detta av eleverna. Gymnasieskolan ska förbereda för arbetslivet direkt eller för vidare studier. Därför måste mycket höga kvalitetskrav även ställas på prestationerna i gymnasiet.Herr talman! Det finns en dold grupp som jag ofta återkommer till. Det är de elever som är godkända, fast de egentligen inte är godkända, från . De har snälla betyg. Dessa kommer att behöva extra insatser. Vi har också sett att många avbryter studierna.Vår stora utmaning är alla de elever som av olika anledningar inte kommer in på ett nationellt program. Därför har vi lagt ned det individuella programmet och inrättat fem särskilda program, bland annat yrkesintroduktion, som infördes . tar vi ytterligare ett steg för att kvalitetssäkra introduktionen så att vi inte hamnar i samma fälla som vi gjorde med IV-programmet. Elever som är nyanlända kommer att erbjudas anpassad undervisning. Elever som inte har behörighet från erbjuds särskilda program för att bli behöriga.Vi vill utveckla yrkesintroduktionen och erbjuda eleverna en vettig utbildning, kort eller lång, inom ramen för denna introduktion redan när de är . Målet för dessa elever är inte att gå över på ett nationellt program. Problemet är att dessa ungdomar finns i verkligheten, och Socialdemokraterna blundar och har inte presenterat ett enda förslag för att underlätta deras situation. Jo, Socialdemokraterna har ett enda förslag för hela gymnasiepolitiken, nämligen att återinföra kravet på att alla elever ska bli högskolebehöriga , det vill säga åter teoretisera de yrkesinriktade utbildningarna. Detta är enligt min mening helt fel väg. Det är en minerad väg som vi har testat och bör undvika, herr talman.Folkpartiet och regeringen har inrättat den nya som redovisat goda resultat och en stark efterfrågan från branschen som ett mycket effektivt sätt att relativt snabbt tillhandahålla kompetens för arbetslivet. Målet måste också vara att slå ett slag för yrkes- och lärlingsutbildningarna redan på gymnasial nivå. Med riktiga, kvalitetssäkrade yrkesutbildningar kommer fler att få ett slutbetyg och kunna komma ut i arbete.I nästa års budget gör regeringen stora satsningar inom vuxenutbildningen. Vi ökar antalet platser inom yrkesvux med 7 900. Men på vuxenutbildningsområdet kommer svenska för invandrare att förbli det mest kritiska området, och den är satt under lupp. Det finns minst två statliga utredningar som vi får återkomma till.Herr talman! Den här regeringen för en aktiv och tydlig alliansskolpolitik. Våra prioriteringar i denna budget ska ses i ljuset av en osäker arbetsmarknad med risk för en ännu högre arbetslöshet. Det är en allvarlig situation, och det känns bra att staten och regeringen prioriterar utbildning och arbetsmarknad för att ha en god beredskap. Den utredning som beslutade om handlade om att utreda de senaste decenniernas skolreformer såsom kommunaliseringen, det fria skolvalet och de fristående skolornas etablering. , och även i vissa sammanhang, säger att det här redan finns. Det finns inte. sade att han skulle expediera detta , men sedan verkar han vilja sopa detta under mattan.Den utredning om kommunalisering som pratar om här är inte en utredning. Det är en utvärdering av kommunaliseringen som inte kommer att komma med några förslag. Det står väldigt tydligt i direktiven till den utredningen.Sedan säger att man också tillsätter en utredning som ska se över skolreformerna . Det är knappast decennier tillbaka. I det förra replikskiftet mellan och sade att det tar innan vi kan se förändringar. Man undrar vad den utredningen kommer att hålla på med om man inte kan se någonting. Jag tycker egentligen att oppositionen borde välkomna att regeringen inte bara pratar om att utreda. Det har fattats två beslut, och , att utvärdera de politiska beslut som den här regeringen har fattat . Sedan må gilla det eller inte, men vi vill också se om den här regeringens skolpolitiska beslut får några förväntade effekter. Det är en före detta generaldirektör för , Per Thullberg, som utreder detta.Jag håller inte med om detta med utredningen om kommunaliseringens effekter. Den ska titta på kommunaliseringens eventuella effekter på skolutvecklingen. Alla utredare har fria uppdrag i direktivet att föreslå förändringar. Det vet jag. Jag läste direktivet . Det står så. Den ska redovisas 2014.Herr talman! Avslutningsvis vet också att finns. Den tittar på andra perspektiv när det gäller friskolor och friskoleetableringar. Det må inte vara just det som efterfrågar, men det finns helt klart en parlamentarisk utredning som tittar på etableringsfrågan. Parallellt med detta har den här regeringen gett Skolinspektionen ännu tuffare mandat och infört en etableringskontroll i början av detta år. handlar det inte om vad jag vill att man ska utreda eller vad vill att man ska utreda. Det här handlar om ett beslut som majoritet fattade om att regeringen skulle tillsätta en utredning som skulle se över de senaste decenniernas skolreformer, det vill säga kommunaliseringen, det fria skolvalet och de fristående skolornas etablering. Ingenting av detta finns i dag.Det som pratar om när det gäller kommunalisering är en utvärdering. De ska inte återkomma med förslag i någon riktning. Den friskolekommitté som finns handlar om att se över regler och villkor. Det är ingen utredning av vilka effekter det har haft på likvärdigheten.Det saknas en viss respekt för det som beslutar om när man på det här sättet nonchalerar de beslut vi fattar och försöker låtsas som om det redan pågår.Jag tycker att det är väldigt allvarligt, för det är som sagt var en majoritet i den här som har tagit ett beslut som regeringen försöker sopa undan - jag vet inte.Det är allvarligt att ni inte tar detta på allvar. Då får väl ledamot statsrådet om hon anser att regeringen inte följer beslut. Ni och inte minst brukar vara väldigt duktiga på att använda konstitutionella metoder för det här.Jag delar inte uppfattningen när det gäller kommunaliseringens effekter. Det är det absolut mest konkreta förslaget. Det var till och med en direkt konsekvens av det beslutet. Regeringen kan inte sätta i gång hur många utredningar som helst, för det kostar pengar. Jag vet inte hur mycket pengar ni har avsatt, men ni ska vara medvetna om att statliga utredningar kostar pengar och att till exempel utvärdera kommunaliseringens effekter, ett av de stora politiska beslut som har fattat, är ett tungt ärende.Ta och läs direktiven så kan vi väl diskutera det senare, men det står tydligt: Man ska utvärdera och utläsa eventuella konsekvenser och komma med förslag. Det betyder inte att man ska föreslå ett återförstatligande, men om utredaren konstaterar att bristerna är alldeles för stora, ja, då måste man ju peka på hur man ska göra för att försöka rätta till det här: ett, två, tre.Men ni glömmer naturligtvis bort alla andra reformer som görs med Lärarlyftet, med karriärstegen och matematikklasserna. Trots att vi har en kommunaliserad skola skriker ni efter ännu mer statlig styrning och ännu mer statliga reformer.Vi tycker att det här är ett bra sätt. Det är konstruktivt. Så länge ni inte är överens - vi är ju inte heller överens om en statlig skola - så är det den här balansgången som är vägen framåt. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet.Debatten handlar om skolan. Det handlar om de satsningar som alliansregeringen gör i budgeten för att möta de utmaningar som finns för att höja kvaliteten och ge alla barn och elever rätt att nå sin potential.Som centerpartist frågar jag mig: Vad är det som behövs för att vi ska kunna utforma en skola som står för både kunskap och kreativitet, som tar hjälp av modern teknik och som också ser vad den aktuella forskningen säger om hjärna och lärande? Vad är det som krävs av oss politiker för att vi ska nå detta?Utmaningen handlar om att skapa framgångsrika och effektiva skolor som uppfyller skollagen, och även om ordförande i utskottet tidigare sade att det ju inte är i själva lagförslagen och i skollagen som man uppfyller målen är det ändå, tycker jag, väldigt bra att titta på vad det är lagstiftningen säger. Jag ska läsa ett par stycken.I 1 kap. 4 § står det så här: "Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. - - - Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. "I skollagens 3 kap. 3 § står det så här: "Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. "Herr talman! Det är den här lagstiftningen som ligger till grund för all utbildning i det här landet. Det finns ett gemensamt ansvar för detta som måste tas av de olika aktörerna på nationell nivå, på nivå, från friskolor och så vidare.I dag tror jag ändå att det finns en stor samsyn att man behöver vända trenden, att arbeta för bättre resultat och skapa en större likvärdighet, för alla barn har rätt till en bra skola.Vi är många som tar del av den aktuella forskningen som finns om lärande, inte minst av och det som kallas för synligt lärande, vilket är en fråga som är på tapeten i väldigt många av skolor. Det är givetvis oerhört intressant att ta del av vad som påverkar elevers studieresultat för att se vilka politiska beslut som kan vara behövliga.I går hade jag förmånen att besöka , både förskolor och skolor. Från rektorer och lärare fick regeringen godkänt för de reformer som genomförts men framför allt för satsningen på implementeringen av dessa reformer. I debatten kan vi ibland höra att det inte gjorts tillräckligt, men en rektor som jag pratade med sade att de inte har sett liknande satsningar på implementering vid tidigare reformer.Tillbaka till : Det spelar inte så stor roll i vilken skola eleverna går, men det spelar roll vilken lärare de har. Med anledning av att läraren är så viktig har regeringen gjort ett stort antal reformer för att stärka lärares kompetens. Vi har Lärarlyftet 1 och 2. Det finns en ny lärarutbildning och också en ny karriärutvecklingsreform för att främja attraktiviteten i yrket och lyfta upp kompetensfokus ytterligare.Bara första året satsas nu för den nämnda reformen, som man också satsar ytterligare på information om förskolläraryrkets och läraryrkets möjligheter.Herr talman! Precis som många har nämnt i talarstolen var vi många i utskottet som kastade oss över de olika utvärderingar som kom . Vi läste sammanfattningar, och vi läste bakgrundsmaterial av både Timss och Pirls och hur svenska elever står sig när det gäller läsning, matematik och naturvetenskap.Låt mig börja med det positiva. Det känns oerhört bra att svenska elever i årskurs 4 faktiskt tar ett kliv framåt när det gäller naturvetenskap. Det är också glädjande när man i materialet tydligt kan se vad det beror på. Man kan se att det är i fysik och kemi som förbättringen har skett, och en stor del av det positiva resultatet tros bero på förtydligande i läroplanen, lärares kompetens och skriftliga omdömen i enskilda ämnen liksom nya läromedelspaket. De satsningar som görs i den svenska skolan kan göra skillnad ganska fort.Då är det inte så roligt att resultaten i matematik inte har gått samma väg, men presenteras ändå en lagrådsremiss där regeringen visar vad man är beredd att göra för att stärka matematikämnet i den svenska skolan. Det handlar om att utöka antalet timmar i matematik, och det är klart att tiden och kompetensen hos lärarna är två mycket viktiga komponenter. finns Matematiklyftet för att höja lärares kompetens och utveckla arbetssätt.När det gäller läsförståelsen ligger vi över genomsnittet bland de undersökta länderna, men trenden är nog så allvarlig: Vi backar. Eftersom elever har sämre läsförståelse kan det också vara svårare att ta till sig kunskaper i andra ämnen, och då handlar det om att vi också måste se vad det finns för läromedel och nya tekniker som kan stärka lärandet i läsning. Det är nödvändigt för att skapa en långsiktigt hållbar skola.Speciallärarna, kompetensutvecklingsinsatser som lärarlyft med mera, forskarskolor, förstärkt pedagogiskt uppdrag i förskolan och läsa-skriva-räkna-satsningen är viktiga delar för att vända den här negativa trenden, och finns i princip alla styrdokument på plats för att återigen ta steg mot en skola i världsklass.Jag har stort förtroende för att lärare verkligen är med och vill göra detta. Man vill arbeta med sina elever, och man vill se deras optimala lärande.