bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Avsikten är inte att sådana uppgifter ska begäras slentrianmässigt av och kommunen utan endast när det finns en verklig anledning att anta att något sådant förhållande föreligger som gör att assistenten inte har förmåga att utföra assistansarbetet. Hur detta ska visas får givetvis avgöras från fall till fall. Utskottet ställer sig bakom förslaget att en assistansanordnare som har tagit emot assistansersättning ska vara skyldig att anmäla ändrade förhållanden som denne har kännedom om och som påverkar rätten till eller storleken på ersättningen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det inte är lämpligt att i lagen utöka listan med exempel på förhållanden som ska anmälas, men självfallet ska anmälan göras om en försäkrad befinner sig på sjukhus eller beviljas daglig verksamhet, barnomsorg eller liknande insatser, eftersom sådana förhållanden påverkar rätten till eller storleken på assistansersättningen. Utskottet ställer sig också bakom förslaget att när det gäller assistansersättning ska, i de fall uppgifter lämnas av ett ombud, uppgifter om faktiska förhållanden lämnas på heder och samvete även av ombudet (förslaget till lag om ändring i 110 kap. 5 § socialförsäkringsbalken). Avsikten med bestämmelsen är att en assistanssökande inte ska kunna kringgå kravet på undertecknande på heder och samvete genom att låta ett ombud skriva under ansökan. Enligt underhandsuppgift från till är det sällsynt att assistanssökande företräds av advokater som ombud redan hos . Den enskilde är inte förhindrad att anlita advokat i ett assistansärende, men förslaget innebär att en advokat som företräder en assistanssökande hos får låta den assistanssökande klienten själv underteckna ansökan. Förslaget avser endast undertecknandet av ansökan om assistansersättning till . Övrig hantering, inklusive överklaganden till domstol, berörs inte av förslaget. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att ge Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att följa upp och utvärdera vilka effekter propositionens förslag får. Av de skäl som anförts ställer utskottet sig bakom förslagen i propositionen. Utskottet tillstyrker därmed förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utskottet tillstyrker även förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken, dock med vissa följdändringar i 110 kap. 1 §. Motion 2012/13:So459 (S) yrkande 1 avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Motionerna 2012/13:So228 (S), 2012/13:So269 (V) yrkande 7, 2012/13:So540 (MP) yrkandena 2 och 3 och 2012/13:So588 (MP) avstyrks. Även motionerna 2012/13:So269 (V) yrkandena 5 och 6 samt 2012/13:So557 (S) yrkande 45 i denna del avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning inom anslagen 5:1 och 5:2 Insatser för att för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Utskottets förslag i korthet godkänner de mål för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken som regeringen föreslår. bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslagen 6:1 och 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel. Regeringen föreslår att följande mål ska gälla för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken inom utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Regeringen och har antagit en samlad ANDT-strategi för perioden (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203) i vilken mål för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken har antagits. På spelområdet har ett nationellt mål för spelpolitiken antagits (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Regeringen föreslår att dessa områden förs samman till ett gemensamt politikområde inom utgiftsområdet. Den samlade strategin syftar till att underlätta statens styrning av stödet på ANDT-området. Den anger mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser . Förutom det övergripande målet innehåller strategin sju långsiktiga mål till vilka ett antal prioriterade mål knyts som ska uppnås . En ändamålsenlig struktur är under uppbyggnad, uppföljning och utvärdering, vilket också innefattar öppna jämförelser av ANDT-strategins mål. ANDT och spel utgör också ett av de målområden inom folkhälsopolitiken som ingår i uppföljningen av det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet. Inom varje målområde följs utvecklingen av faktorer som har särskild betydelse för hälsoutvecklingen i befolkningen. Utskottet tillstyrker de mål för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken som regeringen föreslår. Regeringens förslag till medelsanvisning inom anslagen 6:1 och 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om dryckesauktioner och om Systembolagets hållbarhetsarbete samt motioner om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. Jämför reservationerna 30 (S), 31 (V), 32 (S, MP, V) och 33 (SD). är ett av staten helägt företag. Verksamheten omfattar detaljhandelsförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets uppdrag är att bidra till att begränsa medicinska och sociala alkoholskador och därigenom förbättra folkhälsan. Systembolaget sålde 458 (454) miljoner liter alkoholdrycker . Det är en ökning jämfört med . Volymökningen hänför sig främst till varugrupperna vin och alkoholfritt som ökade , medan spritförsäljningen minskade . Försäljningen av ekologiska produkter ökade . Trots att Systembolagets försäljning har ökat är den totala alkoholkonsumtionen per person i jämfört med i stort sett oförändrad, enligt (, SoRAD). Den andel av alkoholen som konsumeras i och som är inköpt på Systembolaget är nu den högsta sedan SoRAD inledde sina mätningar . Systembolaget hade 418 (414) butiker i 289 av 290 kommuner. Utöver butikerna finns 548 ombud runt om i , där kunderna kan beställa varor för avhämtning. Ålderskontrollen, som ska motverka att ungdomar kommer över alkohol, följs upp med kontrollköp. begärdes legitimation i 94 (94) procent av kontrollköpen, vilket är i nivå med bolagets målsättning. Opinionsindex , som mäter hur stor andel av befolkning som vill behålla Systembolaget och detaljhandelsmonopolet för alkohol är något högre än (66). Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU, och Systembolaget har därigenom fått utvidgade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer fortfarande att vara att uppfylla krav på att detaljhandelsmonopolet ska fungera icke-diskriminerande, dvs. att inköps- och försäljningsvillkor är objektiva och tillämpas likvärdigt på medborgare och produkter i gemenskapen samt att villkoren är transparenta. har regeringens uppdrag att utöva tillsyn över detaljhandelsmonopolet vad gäller dess icke-diskriminerande funktionssätt och rapportera till Europeiska kommissionen . Systembolagets försäljningsstatistik visar att det finns en stor efterfrågan på lokalt producerade produkter i de lokala systembutikerna. För att kunna bemöta denna efterfrågan beslutade Systembolaget 2008 att en lokal producent efter ansökan ska kunna sälja sina produkter i den närmaste systembutiken. Enligt bolagets beslut vidgades möjligheten ytterligare till att de lokala dryckesproducenterna fr.o.m. kan sälja sina produkter i de tre systembutiker som ligger närmast produktionsstället. ökade försäljningen av lokalproducerat . fanns 320 lokala produkter från ett 80-tal producenter. Utredningen om vissa alkoholfrågor har presenterat ett delbetänkande avseende gårdsförsäljning av alkoholdrycker (SOU 2010:98). Förslagen bereds inom . I motion 2012/13:So313 av (S) begärs ett tillkännagivande om dryckesauktioner. Motionären föreslår att regeringen ger direktiv till sitt helägda bolag att ge också seriösa auktionsförrättare utanför möjlighet att samarbeta om dessa uppskattade samlarauktioner. I motion 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att Systembolaget bör ställa tydliga sociala, etiska och miljömässiga krav på underleverantörer och importörer och aktivt verka för att fackliga rättigheter respekteras vid produktionen av samtliga produkter som upphandlas. I kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) begärs i yrkande 39 ett tillkännagivande om att inte införa gårdsförsäljning eller spritbutiker. Motionärerna anför att regeringens särskilda utredare i frågan om gårdsförsäljning har lämnat förslag som om de genomfördes med största sannolikhet skulle leda till att hela konstruktionen med Systembolaget ifrågasätts av EU, vilket två av utredningens experter samt Justitiekanslern påpekat. Motionärerna anser att det är vilseledande att man över huvud taget kallar förslaget för gårdsförsäljning och menar att regeringen bör avbryta handläggningen av ärendet och konstatera att det inte är möjligt att införa gårdsförsäljning eller spritbutiker utan att bryta mot detaljhandelsmonopolet. En liknande begäran finns i kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. yrkande 38, kommittémotion 2012/13:So222 av m.fl. yrkande 11, motion 2011/12:So656 av och (båda MP) yrkande 1, motion 2011/12:So661 av och (båda KD) och i motion 2012/13So279 av (KD) yrkande 2. I motion 2011/12:So656 av och (båda MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör välja en metod där produkterna hanteras inom Systembolagets ordinarie struktur om den trots allt motstånd avser att föreslå någon form av system för s.k. gårdsförsäljning. I motion 2011/12:So267 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker i . Även i följande motioner framställs yrkanden om att tillåta gårdsförsäljning av vin och andra lokalt framställda alkoholprodukter: 2011/12:So390-392 av Per (M), 2011/12:So406 av (M), 2011/12:So420 av Per (M), 2011/12:So450 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So219 av och (båda SD), 2012/13:So255 av och (båda M), 2012/13:So342 av (M), 2012/13:So370 av och (båda M), 2012/13:So374 av och (båda M), 2012/13:So426 av (M), 2012/13:So457 av och (båda M), 2012/13:So556 av (M) yrkande 1 och 2012/13So585 av m.fl. (M). Slutligen finns ett yrkande om att fortsätta utreda möjligheten till gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker i motion 2012/13:So577 av m.fl. (M, C, FP, KD). Systembolaget AB:s verksamhet och förutsättningarna för denna regleras huvudsakligen i alkohollagen (2010:1622) och i avtalet mellan staten och . Ett nytt avtal undertecknades . I avtalet mellan och staten finns i 15 § en bestämmelse om auktioner: Bolagets försäljning av spritdrycker, vin och starköl på auktion för annans räkning får omfatta endast värdefulla samlarobjekt. Sådan försäljning ska ske i Bolagets regi. Bolaget får dock anlita en enskild eller ett företag att vara behjälplig med värdering och anordnande av auktion eller för liknande uppdrag i samband med auktionsverksamheten. Bolaget har rätt att ta ut avgift för auktion eller värdering. Systembolagets arbete inom hållbarhetsområdet redovisas i bolagets ansvarsredovisning. Målet för detta arbete är uttryckt på följande sätt: Att ta ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, korruption och miljö i egen verksamhet och i leverantörskedjan, i enlighet med FN-initiativet Global Compacts principer genom att vara hållbara och kostnadseffektiva i alla processer och beslut (se . Bolaget redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt Global Reporting Initiatives riktlinjer. införde Systembolaget och de övriga nordiska detaljhandelsmonopolen i , , och en gemensam uppförandekod (Code of Conduct) i sina inköpsvillkor. Den innehåller riktlinjer för hur man ska agera på ett etiskt och miljömässigt hållbart sätt, och ställer krav på att leverantörerna också ska agera på ett etiskt och miljömässigt hållbart sätt. Som en del i denna process gick Systembolaget med i den internationella organisationen , Business Social Compliance Initiative (se . Av Systembolagets ansvarsredovisning framgår bl.a. följande om arbetet med företagets samhällsansvar, s.k. CSR-arbete (s. 68): Systembolagets uttalade roll är att bidra till att begränsa alkoholens skadeverkningar. [ ] Detta ansvar genomsyrar hela vår dagliga verksamhet. Utöver det tar vi ansvar för att arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, miljöfrågor och anti-korruption såväl vad gäller vår egen verksamhet som våra leverantörers. Som ramverk för detta CSR-arbete (Corporate Social Resonsibility) har Systembolaget valt FN-initiativet Global Compact i kombination med våra värdeord omtanke, kunskap och inspiration. Vi utgår därmed från internationellt vedertagna riktlinjer och definitioner för CSR. 2009 gjordes en kartläggning av Systembolagets viktigaste CSR-områden. Utifrån dessa fattade styrelse och företagsledning beslut om fokusområden . Dessa stämmer väl överens med hur intressenterna har viktat Systembolagets CSR-arbete; mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, anti-korruption, miljö/klimat, integrerad CSR-styrning, kompetensutveckling inom CSR, öppen kommunikation och hållbara inköp. Prioriteringen inom våra fokusområden beror på aktuell situation. Var i världen en produktion sker kan exempelvis styra om arbetsvillkor finns högt upp på producentens agenda. I våra butiker har vi prioriterat fokus på efterlevnad av våra etiska riktlinjer samt säkerställandet av goda arbetsvillkor. har flera aktiviteter genomförts kopplat till dessa områden. Vår uppförandekod har införts i inköpsavtalet med samtliga våra dryckesleverantörer. Inom området miljö/klimat har vi gjort en miljökartläggning och utifrån den har vi fastställt en långsiktig miljöplan. Ett temamöte har genomförts för att medarbetare för att höja kompetensen inom CSR. Utmaningen för Systembolaget är att uppnå en än mer integrerad styrning av vårt CSR-arbete och säkerställa att det genomsyrar hela verksamheten med tydliga mål på de olika nivåerna. En viktig uppgift är att tillsammans med de nordiska alkoholmonopolen och dryckesleverantörer fortsätta arbetet för att säkerställa att Systembolagets sortiment är producerat på ett socialt, miljömässigt och etiskt hållbart sätt. En annan utmaning är att börja verkställa den långsiktiga miljöplan som togs fram . Stort intresse för CSR-frågor Vi ser ett ökande intresse från media, studenter och forskare för Systembolagets arbete med att säkra en hållbar dryckesleverantörskedja. följde några journaliststudenter upp ett tidigare incidentfall där en vingård i som levererade produkter till oss hade undermåliga boendeförhållanden. Studenterna upptäckte då ytterligare exempel på dåliga arbets- och levnadsvillkor. På grundval av dessa nya uppgifter genomförde vi med hjälp av en tredje part en revision med efterföljande åtgärdsprogram på vingården. vinhandel bearbetar Systembolaget för att vi mer aktivt ska driva frågan om bättre villkor för arbetare på vingårdar. De menar att vår uppförandekod inte går tillräckligt långt. Vi ser arbetet med en hållbar dryckesleverantörskedja som långsiktigt, där uppförandekoden är ett första steg. Interpellationssvar om Systembolagets vinimport och vingårdsarbetarnas levnadsvillkor En interpellation (ip. 2011/12:342) om Systembolagets vinimport och vingårdsarbetarnas levnadsvillkor besvarades av statsrådet . När det gäller frågan om att vidta åtgärder för att se till att nya etiskt acceptabla bestämmelser om Systembolagets vinimport följs upp och implementeras lämnade statsrådet en beskrivning av hur Systembolaget arbetar med dessa frågor. Svaret innebär att statsrådet bedömer att Systembolaget bedriver ett gott arbete med hållbarhetsfrågor och CSR. Motionsyrkanden om Systembolagets arbete med miljöfrågor, sociala och etiska frågor behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU1 (prop. 2011/12:1, rskr 2011/12:97). Utskottet anförde följande (s. 62 res. MP + V): Av Systembolagets senaste ansvarsredovisning (2010) framgår att bolaget beaktar det som tas upp i motionerna []. Någon förändring av statens avtal med Systembolaget är inte nödvändig. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna. Motionsyrkanden om gårdsförsäljning behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU4 En ny alkohollag (prop. 2009/10:125, rskr. 2010/11:36). Utskottet anförde följande (s. 37 res. När det gäller gårdsförsäljning konstaterar utskottet att regeringen beslutat att tillsätta en utredning (dir. 2010:21 med tilläggsdir. 2010:85) med uppdraget att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med och detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Utskottet noterar att en grundläggande förutsättning för utredaren är att ett eventuellt förslag till regelverk som möjliggör gårdsförsäljning av egenproducerade alkoholdrycker inte ska stå i strid med och därmed inte heller kunna leda till ett ifrågasättande av detaljhandelsmonopolet (s. 4 i direktiven). Av direktiven framgår vidare att om det under utredningen skulle visa sig att det inte är möjligt att tillåta gårdsförsäljning med hänsyn till de angivna förutsättningarna ska utredaren informera . Uppdraget ska redovisas . Utredningens resultat bör inte föregripas. Motionerna [] avstyrks. Följande text finns på med anledning av en intervju med statsrådet . Regeringen har också beslutat att det inte blir någon gårdsförsäljning av alkohol enligt det utredningsförslag som kom . Många gårdsproducenter av vin och öl har hoppats på en möjlighet att sälja direkt till besökare. Men enligt barn och äldreminister är regeringen enig om att det inte skulle vara möjligt att behålla Systembolagets monopol om den föreslagna gårdsförsäljningen infördes. Problematiken är att det ur EU-rättslig synvinkel och det säger då bland annat justitiekanslern i sitt remissvar inte är förenligt att ha den typen av gårdsförsäljning tillsammans med systembolaget och det gör att vi inte kommer gå vidare med det här förslaget. Enligt hade samtliga fyra regeringspartier gärna sett att det gick att införa gårdsförsäljning. Men eftersom regeringen gör bedömningen att det inte går att kombinera med Systembolagets monopol på försäljning av alkohol kommer det inte att genomföras. säger dock att gårdsförsäljningen som fråga ska fortsätta att beredas i för att se om någon annan lösning kan finnas. Systembolagets auktionsförsäljning av alkoholhaltiga drycker regleras i avtalet mellan bolaget och staten. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So313 (S) varför den avstyrks. Av Systembolagets senaste ansvarsredovisning (2011) framgår att bolaget beaktar det som tas upp i motion 2012/13:N206 (V). Något tillkännagivande är inte nödvändigt. Utskottet noterar att regeringen inte avser att lägga fram något förslag om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker enligt det utredningsförslag som lämnades , Gårdsförsäljning (SOU 2010:98), eftersom regeringen gör bedömningen att det inte går att kombinera med Systembolagets monopol på försäljning av alkohol. Frågan om gårdsförsäljning i någon annan form är under beredning i . Beredningens resultat bör inte föregripas. Motionerna 2011/12:So267 (FP), 2011/12:So390392 (M), 2011/12:So406 (M), 2011/12:So420 (M), 2011/12:So450 (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So521 (S) yrkande 39, 2011/12:So656 (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So661 (KD), 2012/13:So219 (SD), 2012/13:So222 (V) yrkande 11, 2012/13:So255 (M), 2012/13:So279 (KD) yrkande 2, 2012/13:So342 (M), 2012/13:So370 (M), 2012/13:So374 (M), 2012/13:So426 (M), 2012/13:So457 (M), 2012/13:So556 (M) yrkande 1, 2012/13:So557 (S) yrkande 38 och 2012/13:So585 (M) avstyrks. Motion 2012/13:So577 (M, C, FP, KD) är delvis tillgodosedd och avstyrks. Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 7:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 7:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. bifaller vidare det bemyndigande som regeringen begärt inom anslaget. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 7:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning . Anslaget ökar därmed med i enlighet med förslagen i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation). Regeringen anser att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) verksamhet fungerar väl och att myndigheten uppfyller uppsatta krav och mål. Myndigheten har på ett bra sätt arbetat för att förverkliga målen som angavs i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Myndigheten samverkar aktivt med andra aktörer, och regeringen ser även positivt på FAS ökande engagemang på internationell och europeisk nivå. får FAS disponera en anslagspost under anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, om . Medlen ska finansiera forskning om äldre och åldrande. Till anslagsposten har knutits ett bemyndigande om som möjliggör beslut om stöd till forskning som innebär utgifter efter budgetårets utgång. bör FAS avsätta för vårdforskning. FAS har på regeringens uppdrag lämnat förslag till en samlad forskningsstrategi för politikområden inom hälso- och välfärdsområdet som ett underlag till forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation). Vidare har FAS på regeringens uppdrag kartlagt forskningsläget rörande funktionsnedsättning och funktionshinder. FAS har även tagit initiativ till en internationell utvärdering av svensk forskning inom alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att för anslaget 7:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 7:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avgiftsfri hälso- och sjukvård för barn, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So552 av (SD). Åldersgränsen för patientavgifter som gäller barn ser olika ut i regioner och landsting. Hur väl vårt samhälle fungerar avspeglas i hur vi tar hand om våra barn och äldre. Att ta ut avgifter för barn är inte värdigt ett fungerande välfärdssamhälle. Det får aldrig vara familjens ekonomiska situation som avgör om ett barn kommer till vårdcentralen eller inte. På vilken sida om en landstings- eller regiongräns man bor får heller inte avgöra om det är avgiftsbelagt eller inte att besöka sjukvården för ett barn. Det ankommer på regeringen att utreda frågan och återkomma till med förslag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utökad tandvårdsförsäkring, punkt 3 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So227 av m.fl. (S),