bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Av eleverna som genomförde prov fick provbetyget Godkänt eller Väl godkänt på slutprovet i kurs B. Denna andel var för kurs C och D. Jämfört med 2010 lyckades eleverna bättre i kurs B och C och sämre i kurs D. Kommunernas totala kostnad för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har minskat med , eller , jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till för komvux på gymnasial nivå och till för komvux på grundläggande nivå. Kostnaderna per heltidsstuderande har därmed minskat för gymnasial vuxenutbildning och ökat för grundläggande vuxenutbildning jämfört med föregående år. Kommunernas kostnad för särvux uppgick till , vilken är en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev har ökat med och uppgick till . Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 2011, en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning med jämfört med . Skillnaderna i snittkostnad per elev är stora mellan kommunerna. Antalet studerande inom och kvalificerad yrkesutbildning ökade med från knappt 43 500 studerande 2010 till drygt 44 300 . Totalt antogs drygt 16 500 studerande till och kvalificerad yrkesutbildning , vilket är något färre än 2010. Av samtliga sökande antogs , vilket är en minskning då antalet sökande hade ökat mer än tillskottet av nya platser. Andelen examinerade i som är i arbete efter avslutad utbildning Av de examinerade 2010 hade sex av sju arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är en ökning med några procentenheter jämfört med de som tog examen . Av de examinerade 2010 hade året efter examen nästan hälften ett arbete som helt eller till största delen överensstämde med deras utbildning i , och tre av fyra hade ett arbete som åtminstone till viss del överensstämde med utbildningen. I föregående års undersökning var det drygt fyra av fem, men uppgifterna är inte helt jämförbara , eftersom Myndigheten för har gjort vissa ändringar i sin enkätundersökning. Störst andel examinerade som enligt dem själva hade arbete som huvudsaklig sysselsättning fanns bland examinerade i storstadslänen samt i och län. Myndigheten för utbetalade totalt 2011 i statlig finansiering, varav för utbildningar inom och för kvarvarande kvalificerad yrkesutbildning. Totalt lämnades ersättning för drygt 25 800 årsplatser, vilket är en ökning med knappt 300 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2011 var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater och musik, hälsa, friskvård, hudvård samt hantverk. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Många av kurserna sträcker sig bara över en termin och har en enskild huvudman. Antalet personer som deltog i kompletterande utbildningar var knappt 5 700. Det är en liten ökning jämfört med , då 5 400 personer deltog. Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till , vilket är i nivå med utbetalade statsbidrag 2010. Till detta kommer kostnader för studiestöd. Anslag och bemyndiganden gällande vuxenutbildning Regeringen föreslår fyra anslag om för vuxenutbildning . Det största anslaget är 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning, som utgör av de föreslagna medlen. Socialdemokraterna föreslår ett högre belopp på detta anslag. Det finns ett förvaltningsanslag, 1:12 Myndigheten för . samt föreslår ytterligare medel till detta anslag. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för anslagen 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. och 1:15 Särskilt utbildningsstöd. Regeringens förslag till beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning har inte lett till några motionsyrkanden. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för . Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttranden 2 (MP) och 3 (SD). Anslaget används för Myndigheten för förvaltningskostnader, inklusive för att främja validering. Regeringen föreslår att under anslaget 1:12 Myndigheten för för anvisar . Anslaget föreslås minska med 2013 eftersom regeringen föreslår att den verksamhet som består i att bedöma utländska betyg flyttas till den nya myndigheten och högskolerådet. Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet föreslås öka med motsvarande belopp. Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. begär i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. (MP) yrkande 2 i denna del att ytterligare ska tillföras anslaget. pekar på att många arbetslösa har fel eller för kort utbildning för de krav som arbetsmarknaden ställer och att partiet därför vill skapa 1 000 fler platser inom . I kommittémotion 2012/13:Ub392 av m.fl. i denna del yrkar att ytterligare tillförs anslaget. Partiet föreslår att 4 000 nya platser skapas på . Även i motion 2012/13:Ub394 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att man vill öka stödet till Myndigheten för , som analyserar arbetsmarknadens behov och därefter avsätter medel till lärosäten. Myndigheten för bildades för att säkra kvaliteten i de eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar. har spelat en viktig roll för att tillgodose arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft. Resultaten som visar är mycket goda. I en promemoria från framkommer att den samlade bedömningen av tre olika undersökningar, som alla pekar mot att strax arbetar året efter examen, är att studier inom i hög grad leder till arbete och sysselsättning. Regeringen har gjort kraftiga förstärkningar på utbildningsområdet med anledning av finanskrisen och läget på arbetsmarknaden. Det har inneburit att har fått extra resurser för att fler ska få utbildning inom områden där det finns behov av utbildad arbetskraft. Utskottet vill uppmärksamma att anslaget 1:12 Myndigheten för uteslutande används för myndighetens förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Utskottet återkommer till frågan om statligt stöd till yrkeshögskoleutbildningen nedan inom anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning. Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna 2012/13:Ub392 (SD) i denna del, 2012/13:Ub394 (SD) yrkande 1 och 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del. 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Därmed bifalls propositionen. Ändamålet med anslaget är att finansiera utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet. Regeringen föreslår att under anslaget 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. för anvisar . Medel från anslaget har använts för bl.a. översyn av kursplanerna för viss vuxenutbildning och för undersökning av vuxnas kunskaper och kompetenser. Regeringen bedömer att utvecklingsinsatserna inom vuxenutbildningen bör bedrivas i motsvarande omfattning som . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet välkomnar de fortsatta satsningarna på utvecklingen inom vuxenutbildningsområdet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142019. Därmed bifalls propositionens förslag till anslagsnivå och bemyndigande medan samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget används huvudsakligen för statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning, kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom och kvalificerad yrkesutbildning statsbidrag för kompletterande utbildningar validering av utländsk yrkeskompetens statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna inklusive statsbidrag för lärlingsutbildning inom dessa skolformers gymnasiala nivå samt för motsvarande äldre utbildningar särskilt verksamhetsstöd för att främja samisk utbildningsverksamhet särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet inom hemslöjd. Regeringen föreslår att under anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning för anvisar 2 . avser regeringen att medel för ca 500 årsplatser ska tillföras såväl som yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) för att underlätta den omställning som behöver ske i och med anledning av krisen inom fordonsindustrin. För satsningarna föreslås anslaget öka med 2013. Mot bakgrund av det ekonomiska läget bedömer regeringen att det är motiverat med nya tillfälliga satsningar på . Anslaget föreslås öka med 2013 för att tillfälligt öka antalet platser inom med 1 500 årsplatser . Eftersom den statligt finansierade trafikflygarutbildningen ska övergå till föreslås att anslaget ökas med 2013. Anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. föreslås och beräknas minskas med motsvarande belopp. Regeringen inledde 2009 en satsning på yrkesvux. Regeringen anser att medel bör avsättas så att verksamheten kan utökas med ytterligare ca 7 900 årsplatser . Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen genomför en tillfällig satsning på lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2013, vilket motsvarar bidrag för utbildningen till kommunerna och ersättning till de arbetsplatser som tar emot lärlingarna motsvarande ca 2 000 årsplatser. Regeringen bedömer att den del av bidraget som går till ersättning till arbetsplatser som tar emot lärlingar bör lämnas permanent. Det motsvarar fr.o.m 2015. Regeringen föreslår att dagens bidrag för ersättning till arbetsplatserna höjs och föreslår därför att anslaget tillförs 2013. Regeringen aviserade i budgetpropositionen en satsning på vuxenutbildning för personer i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning och som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller i jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2013 för denna målgrupp. Satsningen motsvarar ca 1 500 årsplatser . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142019. I propositionen anges att Myndigheten för beslutar om att utbildningar får ingå i vilket innebär åtaganden . Besluten avser utbildningsanordnare inom , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna i vissa hantverksyrken. När det gäller pilotutbildning behövs en planering för fler utbildningsomgångar än vad som har bedömts vara behövligt för andra typer av utbildningar, vilket nödvändiggör åtaganden från statens sida för perioden 20132019. I kommittémotion 2012/13:Ub498 av m.fl. yrkande 1 i denna del begär Socialdemokraterna att ytterligare ska tillföras anslaget. Socialdemokraterna anser att vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen och vill därför tillföra 17 000 platser i den kommunala vuxenutbildningen inklusive yrkesvux till en kostnad om . Partiet föreslår även att ytterligare 4 500 platser i inrättas och avsätter för ändamålet. I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. yrkande 3 motsätter sig Socialdemokraterna regeringens stora neddragningar av det statliga stödet till vuxenutbildning och framhåller att utbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen, yrkesvux och behöver dimensioneras så att den motsvarar de behov som finns. Partiet anser i yrkande 5 att det nu är hög tid att införa det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen enligt tillkännagivande för att garantera en hög nivå på utbildningen. I yrkande 6 anför Socialdemokraterna att de vill införa ett utbildningskontrakt för arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier för att pressa tillbaka arbetslösheten. Socialdemokraterna behandlar även behovet av fler studieplatser i i motionen och framhåller att utbildningarna inom i mycket hög utsträckning leder till arbete. Partiet konstaterar att av dem som ansökte om att få bedriva yrkeshögskoleutbildning beviljades medel för detta (yrkande 7). I motion 2012/13:Ub283 av (S) anser motionären att man bör investera i en mer permanent och långsiktigt hållbar struktur för yrkesvux eftersom den visat sig vara en lyckad utbildningsform. Motion 2012/13:Ub365 av (S) yrkande 3 behandlar behovet av att stärka vuxenutbildningen. Motionären menar att det jämfört med tidigare finns färre platser i vuxenutbildningen och anser att den måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. föreslår i partimotion 2012/13:Ub475 av m.fl. i denna del en ökning av anslaget med bl.a. för att utöka antalet platser på komvux och . begär i kommittémotion 2012/13:Ub392 av m.fl. i denna del en ökning av anslaget med för att kunna skapa 4 500 nya komvuxplatser. Vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet som även i fortsättningen ska ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen består av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi), kvalificerad yrkesutbildning, folkbildning, lärlingsutbildning för vuxna, kompletterande utbildningar samt yrkeshögskoleutbildningar. Utskottet noterar att Socialdemokraterna anser att vuxenutbildningen inte är tillräckligt dimensionerad för att möta människors utbildningsbehov och att regeringen har gjort stora neddragningar av det statliga stödet till vuxenutbildningen. Partiet anser även att det riktade statsbidraget åter bör införas. Utskottet vill därför inledningsvis kommentera att komvux, särvux och sfi är några av de skolformer som bedrivs och finansieras av kommunerna. Enligt skollagen (2010:800) är kommunerna och landstingen ålagda att ansvara för komvux, medan enbart kommunerna är ålagda att ansvara för särvux och sfi. Utöver detta ska kommunerna dessutom sträva efter att bedriva en utbildning som motsvarar den efterfrågan och de behov som finns. För att ge kommunerna förutsättningar att bedriva utbildning utgår ett generellt statsbidrag från staten för bl.a. komvux, särvux och sfi. När det gäller övriga former av vuxenutbildning utgår s.k. riktade statsbidrag. Utskottet kan mot bakgrund av detta upplysa om att orsaken till att det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen ersattes av ett generellt statsbidrag fr.o.m. var de stora lokala skillnaderna i behoven av komvux. Regeringen har efter valet kraftigt prioriterat upp vuxenutbildningen. ökade det sammanlagda stödet till vuxenutbildningen med ca enligt uppgift från . Utskottet ser med tillförsikt på de fortsatt kraftfulla satsningar som regeringen gör i denna budget på vuxenutbildningen. Regeringen avser att skapa fler tillfälliga utbildningsplatser inom vuxenutbildningen för att möta den svaga konjunkturutvecklingen. Totalt för åren 20132016 beräknar regeringen tillföra för ca 35 000 årsplatser. Regeringen föreslår även specifika satsningar för att underlätta omställningen till följd av krisen inom fordonsindustrin i och . Vid sidan av detta föreslår regeringen omfattande riktade satsningar inom vuxenutbildningen om ca enligt en sammanställning i budgetpropositionen (s. 73) som omfattar yrkesvux, lärlingsutbildning för vuxna, vuxenutbildning för personer i åldern , och folkhögskolan. Sammantaget innebär detta att regeringen gör en kraftfull satsning för att förbättra möjligheterna till yrkesinriktad vuxenutbildning och därmed minska risken för arbetslöshet. Utskottet vill slutligen upplysa om att vissa kommuner inte har nyttjat samtliga tilldelade platser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och har efter redovisning till återlämnat platserna. beslutade mot bakgrund av detta (dnr 37-2012:636) att omfördela statsbidragen för dessa platser till kommuner som inte har fått statsbidrag för så många årsstudieplatser som kommunen ansökte om inför eller till kommuner som kan genomföra ytterligare utbildning . Kommunerna har även ansökt om ytterligare platser inom gymnasial yrkesutbildning för vuxna (yrkesvux på gymnasial nivå). Utskottet kan konstatera att det enligt beslut inte kommer att genomföras någon ytterligare tilldelning till den verksamheten med anledning av regeringens fördelning av anslag till kommunernas ökade kostnader för komvux för arbetslösa ungdomar i åldern . Utskottet gör sammanfattningsvis den bedömningen att mycket tyder på att efterfrågan varierar över landet och att många kommuner har svårt att fylla de tilldelade platserna. Att generellt öka antalet platser är därför ingen verkningsfull satsning enligt utskottets mening. Det är i stället bättre att ha beredskap för att eventuellt tilldela extra platser vid behov på särskilt utsatta orter vid varsel och företagsnedläggningar, på samma sätt som regeringen har gjort med anledning av krisen i fordonsindustrin. Med det anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub283 (S), 2012/13:Ub365 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub392 (SD) i denna del, 2012/13:Ub475 (V) i denna del, 2012/13:Ub495 (S) yrkandena 3 och 57 och 2012/13:Ub498 (S) yrkande 1 i denna del. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för statsbidrag som får lämnas enligt förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. Bidrag får lämnas till folkhögskolor för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med funktionsnedsättningar, men även i begränsad omfattning till universitet och högskolor. Regeringen föreslår att under anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd för anvisar . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 7 Universitet och högskolor I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag som avser universitet och högskolor m.m. (anslagen 2:12:72) samt ett antal motioner i anslutning till dessa. Vidare behandlar utskottet ett förslag från regeringen om samgående mellan och Högskolan på . Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. Det finns sammanlagt 51 universitet och högskolor som ger högskoleutbildning i . Av dessa är 14 statliga universitet och 20 statliga högskolor. Därutöver finns det 17 enskilda utbildningsanordnare, varav tre har tillstånd att utfärda examina t.o.m. forskarnivå, nämligen , och i . Övriga enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda vissa examina på grundnivå och avancerad nivå medan fyra enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda endast psykoterapeutexamen. Avsnittet omfattar inte som behandlas av miljö- och jordbruksutskottet. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor uppgick till . De direkta statliga anslagen uppgick till . De direkta statliga anslagen har ökat med jämfört med föregående år. Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget innebär detta att av verksamheten vid universitet och högskolor är statligt finansierad. Övriga svenska offentliga medel, dvs. från kommuner och landsting och de forskningsstiftelser som bildats av löntagarfondsmedel, stod för . Om man räknar EU-medel som offentliga var sammantaget av intäkterna till universitet och högskolor offentliga medel, medan av intäkterna kom från andra källor. Anslagen till universitet och högskolor för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick totalt till . Av dessa var avsatta för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer och för särskilda åtaganden. Målet för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Uppföljning av målet sker genom att utvecklingen inom sektorn följs genom ett antal indikatorer som kan anses vara av vikt för utbildning och forskning av hög kvalitet och effektivitet. Dessa är utfallet av kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina, andelen disputerade lärare, prestationsgrad, genomströmning i utbildning på forskarnivå, vetenskaplig produktion och förmågan att attrahera externa medel för forskning. Regeringen avser att återkomma i fråga om indikatorer för att följa utvecklingen av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och nyttiggörandet av forskningsresultat. sökte totalt ca 385 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Av de sökande var kvinnor och män. Könsfördelningen bland de sökande har varit i stort sett oförändrad . Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning minskade jämfört med . Av de sökande utan tidigare högskoleutbildning var andelen 19-åringar . För samtliga yrkesexamensprogram fanns det i genomsnitt 1,9 behöriga förstahandssökande per antagen. Högst söktryck bland yrkesexamensprogram, med över fem behöriga sökande per antagen, hade utbildningarna till psykolog, läkare, veterinär, arkitekt och sjukgymnast. Intresset för ingenjörsutbildningar fortsätter att öka. har antalet sökande till civilingenjörsutbildningarna ökat och till högskoleingenjörsutbildningarna med . När det gäller lärarutbildningarna minskade antalet behöriga förstahandssökande jämfört med , vilket delvis beror på att färre lärosäten har fått examenstillstånd för de olika lärarexamina jämfört . Under /11 påbörjade nästan 106 000 nya studenter högskoleutbildning . Det innebär en minskning jämfört med föregående läsår. Trots minskningen var detta, bortsett från /10, det högsta antalet högskolenybörjare . Antalet 19-åringar bland högskolenybörjarna är fortsatt högt. Detta beror troligen på den fortsatt kärva arbetsmarknaden, men även på att de nya tillträdesreglerna som infördes gynnar unga sökande. Totalt utgör gruppen 1921-åringar av högskolenybörjarna. I takt med att antalet unga studenter ökar, sjunker medianåldern för högskolenybörjarna. Exkluderas de inresande studenterna är medianåldern för högskolenybörjare . med kraftig tillväxt minskade antalet helårsstudenter något jämfört med året innan. Totalt fanns drygt 318 000 helårsstudenter registrerade 2011. Trots minskningen ligger utbildningsvolymen kvar på en historiskt sett hög nivå. Jämfört var antalet helårsstudenter nästan 60 000 fler 2011. Av samtliga 19-åringar var det som påbörjade högskolestudier . var den siffran . Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap och juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor, och företagsekonomi är det enskilt största ämnet. Andelen studenter som läser fristående kurser uppgår till . Trots att antalet studenter på fristående kurser har ökat har inte andelen förändrats. Utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser på utbildningsnivåerna grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå började tillämpas /08. /11 var av samtliga studenter registrerade på kurser klassificerade på avancerad nivå.