bet · GZ01NU22 · 2012-05-14 00:00:00 — Motionärerna anser att det behövs en strategi för att minska de negativa effekterna i och av de nya elområdena. I arbetet med en sådan strategi bör såväl överföringskapacitet, nyproduktion som indelningen av områdena ses över. Uppföljning av elområdenas effekter gav regeringen två uppdrag till på temat elområden. Det första är att följa upp och analysera de elprisskillnader som införandet av elområden kan innebära och de konsekvenser som indelningen av elområden har på konsumenternas möjlighet att göra aktiva val. I uppdraget ingår även att belysa andra konsekvenser som införandet av elområden medför samt komma med förslag på åtgärder som kan förbättra marknadens funktion. Uppdraget ska redovisas . Det andra uppdraget handlar om att utreda eventuella effekter på konkurrenssituationen på elmarknaden med anledning av införandet av elområden. Det uppdraget skulle ha redovisats . Fråge- och interpellationssvar om elområden It- och energiminister besvarade under höstenvintern 2011/12 ett antal frågor och interpellationer om effekterna av införandet av elområden. I ett frågesvar (fr. 2011/12:185) till (S) konstaterade ministern att arbetet med att utveckla den nordiska elmarknaden är en ständigt pågående process. Vidare pekade hon på de investeringar som kommer att göras i stamnätet den kommande tioårsperioden bl.a. genom byggandet av den s.k. Sydvästlänken. Dessa investeringar ska bl.a. bidra till att minska de fysiska begränsningar som finns i det svenska stamnätet. Statsrådet hänvisade också till de ovan omnämnda uppdragen till på temat elområden samt till den pågående översynen av elmarknadsreformen. Regeringsbeslut om koncession för Sydvästlänkens första etapp beviljade regeringen kraftnäts ansökan om nätkoncession för den första delen av kraftledningen Sydvästlänken. Genom beslutet kommer överföringskapaciteten mellan norra och att kunna öka med . I ett pressmeddelande framhöll it- och energiminister att Sydvästlänken kommer att spela en avgörande roll för att långsiktigt och bestående jämna ut de prisskillnader som kan uppstå till följd av de inrättade elområdena. Sydvästlänkens första del beräknas vara i drift /15. Anmälan till om elområdesreformen anmälde (S) regeringen till med anledning av de oklarheter som hon ansåg råder kring elområdesreformen. Anmälaren vill att granskar om regeringens beskrivning av införandet av elområden är korrekt. Centrala frågor i sammanhanget är, enligt anmälaren, när fick befogenhet av regeringen att införa elområden och om denna befogenhet har kunnat ändras eller tas tillbaka i den händelse regeringen hade velat ha andra beslut än dem myndigheten föreslagit. Anmälaren vill också få klargjort om det verkligen har ställts krav från EU på att det införs elområden i . har inlett beredningen av ärendet. överklagades Svenska kraftnäts beslut om att dela in den svenska elmarknaden i fyra elområden av . Överklagan avslogs emellertid av . Elnät överklagade detta beslut till förvaltningsrätten. avslogs denna överklagan av Förvaltningsrätten i . Domstolen menade att Svenska kraftnäts beslut inte kan anses ha sådana verkningar mot att det är ett överklagbart beslut. har därefter ansökt om prövningstillstånd i kammarrätten, och beslutade Kammarrätten i att bevilja prövningstillstånd. De s.k. elområden som infördes syftar bl.a. till att tydliggöra var i det finns behov av att bygga ut stamnätet för el. Indelningen är också ett resultat av synpunkter från efter en anmälan från på det sätt tidigare hanterade överföringsbegränsningar i det svenska elnätet. Kommissionen menade att den tidigare metoden att hantera överföringsbegränsningarna innebar en risk att utländska kunder diskriminerades. Till följd av detta delade in i fyra elområden. De prisskillnader som kan uppkomma mellan elområden i norra och kan främst härledas till bristen på elproduktion i landets södra delar. Denna brist är i betydande utsträckning en följd av att elproduktionen i minskade när stängde. Bristen förvärrades dessutom ytterligare av att den dåvarande regeringen inte fattade de följdbeslut som krävdes efter avvecklingsbeslutet, dvs. att bygga ut elproduktionen i området och att förbättra elöverföringskapaciteten från norra till . Mot denna bakgrund ser utskottet mycket positivt på att takten i produktionsutbyggnaden nu har ökat och att åtgärder har vidtagits för att förbättra överföringskapaciteten. Efter att lämnade in en ansökan om koncession gav regeringen tillstånd till byggandet av Sydvästlänkens första etapp. Vidare bör nämnas att har godkänt kraftigt ökade investeringsbudgetar till t.ex. mer än 10 gånger större 2012 än 2005. En betydande del av dessa resurser går till utbyggnaden av Sydvästlänken (kapacitet 1 400 MW, vilket är mer än levererade) vars nord-sydliga del beräknas vara färdig att tas i drift . Beslutet är ett betydelsefullt steg mot en ökning av överföringskapaciteten i en del av landet där flaskhalsproblem förekommer. Sådana flaskhalsproblem är till stor del en effekt av eftersatta investeringar under tidigare socialdemokratiska regeringar. Utskottet ser ett värde i att elprisutvecklingen noga följs i de olika elområdena liksom även konsekvenserna av de prisskillnader som uppkommer för såväl hushållen som för näringslivets konkurrensförhållanden. Utskottet kommer att ta del av resultatet av de uppdrag som har med denna inriktning. I sammanhanget kan dock noteras att erfarenheterna från den gångna vintern visar att prisskillnaderna mellan elområdena har varit låga. av tiden har elpriset exempelvis varit detsamma i elområde 3 (delar av och ) och elområde 4 (längst söderut). Den genomsnittliga prisskillnaden mellan dessa områden sedan elområdena infördes är /kWh. Här bör också nämnas att såväl konstitutionsutskott som kammarrätten behandlar ärenden som gäller elområdesindelningen. När Energimarknadsinspektionens uppdrag är redovisade förutsätter utskottet att regeringen närmare överväger behovet av eventuella justeringar av elområdesreformen eller behovet av särskilda strategier för att hantera elområdesindelningens effekter i vissa delar av landet i linje med vad som efterfrågas i motion 2011/12:N242 (FP). Det kan även finnas skäl att invänta utfallet av de prövningar som genomförs i kammarrätten och i . Utskottet anser inte att det finns något skäl för att agera i frågan. Den nyssnämnda motionen avstyrks. Anslutning av små elproduktionsanläggningar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om anslutning av små elproduktionsanläggningar. Utskottet hänvisar bl.a. till redan genomförda eller aviserade åtgärder som ligger i linje med vad som efterfrågas i motionen. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I har det varit omöjligt för ett hushåll med egen vindsnurra eller solceller att koppla in dem på elnätet och få betalt för överskottselen, konstateras det i motion 2011/12:N284 av och (båda S). I och har man lyckats med att tillföra småskalig förnybar el till nätet. Där kan varje medborgare bli elproducent, och elnätbolagen är tvingade att ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. Motionärerna anser att det nu är dags för regeringen att se över ellagstiftningen i syfte att uppmuntra små anläggningar. EU:s direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2009/28/EG) syftar bl.a. till att underlätta sådana energikällors tillträde till elnätet. I regleringsbrevet fick i uppdrag att presentera en analys av behovet av författningsändringar till följd av reglerna om nättillträde i det ovan nämnda förnybarhetsdirektivet och att föreslå eventuella författningsändringar. Myndigheten redovisade uppdraget i rapporten åtkomst till och drift av näten (2009:10). Inspektionen konstaterade bl.a. att produktionsanläggningarna i redan har en ovillkorlig rätt att mata in energi till elnäten på skäliga villkor som ska vara objektiva och icke-diskriminerande. Detsamma gäller för överföringen av el på näten. I den energipolitiska proposition som presenterades (prop. 2008/09:163) framhöll regeringen att tillträdet till elnätet, tillståndsprocessen och villkoren för nätanslutningar är viktiga faktorer för att underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion. Åtgärder som syftar till förenklade regler för nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion är därför prioriterade. behandlade regeringens proposition 2009/10:51 om enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion m.m. (bet. 2009/10:NU11). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i propositionen och avstyrkte samtliga motionsyrkanden. beslut innebär bl.a. att vissa små elproducenter slipper betala nätavgift för sin inmatning av el och att de kan medges undantag från kraven på att upprätta en risk- och sårbarhetsanalys och en s.k. övervakningsplan. De nya reglerna trädde i kraft . I övrigt bör det noteras att till skillnad från och har valt att stimulera framväxten av förnybar elproduktion genom ett system med elcertifikat. Så sent som behandlade proposition 2010/11:155, i vilken regeringen föreslog vissa ändringar av reglerna för elcertifikat som syftar till att underlätta för mindre producenter av förnybar el genom att de får undanta den el de producerat och som de själva har använt från kvotplikt (bet. 2011/12:NU6). I regeringens proposition 2010/11:153 om en stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem, som överlämnades till upprepade regeringen att det bör bli lättare för enskilda att leverera egenproducerad förnybar el till nätet. Därigenom ges elkonsumenten större möjligheter att ta kontroll över sin elanvändning och bidra till omställningen av energisystemet i enlighet med de uppställda målen. föreslog i sin rapport till nya regler för elanvändare med egen elproduktion (2010:23) att det ska införas en reglering med nettodebitering i . Innebörden är att en elkonsument som har ett säkringsabonnemang om högst , och som även är elproducent, ska få kvitta den el som matas in på nätet mot den el som tas ut från nätet under en kalendermånad. Kvittningen ska endast ske mot den rörliga delen av elnätsavgiften. Regeringen ansåg att införandet av ett system med nettodebitering måste utredas närmare innan den kan ta ställning i frågan. Inte minst måste de EU-rättsliga förutsättningarna belysas närmare. I sitt ställningstagande till den ovan nämnda proposition 2010/11:153 (bet. 2011/12:NU4) ställde sig utskottet bakom regeringens målsättning att underlätta för enskilda som vill uppföra mikroanläggningar för elproduktion i syfte att främst använda elen för egen förbrukning. Utskottet såg positivt på att regeringen kommer att gå vidare med en fördjupad analys av vilka konsekvenser s.k. nettodebitering kan tänkas få. på temat nettodebitering skulle, enligt utskottet, kunna fungera som en god utgångspunkt för den fortsatta utredning av frågan som regeringen aviserade i propositionen och som även utskottet bedömde vara nödvändig. Enligt uppgifter från pågår beredning inom av hur en utredning av nettodebiteringsfrågan kan läggas upp. Här bör även noteras att har regeringens uppdrag att se över elnätsföretagens tariffstruktur bl.a. i syfte att underlätta introduktion av förnybar elproduktion. Uppdraget ska redovisas till . Det är viktigt med goda förutsättningar för produktion och distribution av förnybar el. Mot den bakgrunden har utskottet välkomnat initiativ om enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion och ändringar av elcertifikatssystemet till gagn för sådan elproduktion. Utskottet står också bakom det pågående utredningsarbetet om införandet av ett system med nettodebitering och översynen av elnätsföretagens tariffstruktur som bl.a. syftar till att underlätta introduktion av förnybar elproduktion. Till detta ska även fogas det pågående tidigare omnämnda arbetet med att komma till rätta med de kostnadströskeleffekter som kan uppkomma vid anslutning av, inte sällan, mindre anläggningar för produktion av förnybar el. Sammantaget är det utskottets uppfattning att det mot denna bakgrund inte kan anses finnas något skäl för att ställa sig bakom önskemålet i motion 2011/12:N284 (S) om en översyn av ellagstiftningen för att ytterligare uppmuntra små elproduktionsanläggningar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om kommunala energibolags roll på energimarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till att utreder konkurrensförhållandena på denna marknad. Jämför reservation 7 (S, MP, V). Enligt vad som anförs i kommittémotion 2011/12:N343 av m.fl. (S) bör uppmana regeringen att se över de kommunala bolagens förutsättningar att agera på energimarknaden. Enligt motionärerna hindrar den s.k. lokaliseringsprincipen en aktör att verka på denna marknad. Lagstiftningen bör därför ses över i syfte att ge kommunala bolag möjlighet att verka på energimarknaden på lika villkor som andra företag. I motion 2011/12:N311 av m.fl. (MP) framhålls att det måste skapas förutsättningar för att utveckla den ledningsbundna infrastrukturen när det gäller kvalitet och kostnadseffektivitet. Därför bör uppmana regeringen att ändra lagstiftningen genom att utöka det s.k. elundantaget från kommunallagens lokaliseringsprincip till att omfatta all ledningsbunden infrastruktur. Kommunala bolag, i synnerhet energibolag, kan då verka på villkor som är likvärdiga med dem som gäller för statliga och privata bolag. En översyn av de kommunala kompetensreglerna på energiområdet efterfrågas i motion 2011/12:N381 av (C). Enligt motionären begränsar det nuvarande regelverket de kommunala bolagens möjligheter att utveckla sitt produktutbud och möta efterfrågan på nya, miljövänliga energitjänster. Enligt 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) får kommuner och landsting själva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar och som inte ska handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. I nyssnämnda bestämmelse fastslås den s.k. lokaliseringsprincipen. De intressen som kommunen vill tillgodose ska vara knutna lokaliserade till kommunen. Det är inte nödvändigt och inte heller tillräckligt att den verksamhet som man vill främja bedrivs inom kommunens gränser, utan det avgörande är att intresset av den är knutet till kommunen. Flera specialförfattningar innehåller undantag från lokaliseringsprincipen, däribland på energiområdet. Enligt 7 kap. 1 § ellagen (1997:857) kan sådana undantag bli tillåtna i två fall. Det första fallet utgörs av produktion av och handel med el samt därmed sammanhängande verksamhet. Med det sistnämnda avses enligt författningskommentarerna (prop. 1996/97:136) exempelvis konsultverksamhet med inriktning på energihushållning och entreprenadverksamhet med anknytning till elproduktion. Det andra fallet avser nätverksamhet i geografisk närhet till företagets nätverksamhet inom kommunen i syfte att uppnå en ändamålsenlig nätverksamhet. Enligt författningskommentarerna innebär det inte att koncessionsområdena måste gränsa direkt till varandra. Det bör dock, anfördes det, inte vara tillåtet att etablera nätverksamhet i skilda delar av landet. En förutsättning för att göra undantag från lokaliseringsprincipen är i båda fallen att verksamheten bedrivs i egen juridisk person, dvs. det är inte tillåtet att bedriva verksamheten i ett kommunalt verk. Motsvarande bestämmelser om kommunala naturgasföretag återfinns i 5 kap. 1 och 2 §§ naturgaslagen (2005:403). Enligt 1 § är undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen tillåtet i två fall: dels för handel med naturgas och därmed sammanhängande verksamhet, dels för överföring av naturgas. När det gäller det förstnämnda undantaget gäller inte någon geografisk begränsning av lokaliseringsprincipen. Detta innebär att ett kommunalt naturgasföretag har rätt att bedriva handel med naturgas i hela landet. Det sistnämnda undantaget, dvs. överföring av naturgas, får bara utnyttjas i syfte att uppnå en ändamålsenlig överföringsverksamhet. Enligt författningskommentarerna (prop. 2004/05:62 s. 226) gäller undantaget i det andra fallet därför bara i geografisk närhet till kommunens rörledningsnät. En förutsättning för att göra undantag från lokaliseringsprincipen är i båda fallen att verksamheten bedrivs i en egen juridisk person. I 38 och 39 §§ fjärrvärmelagen (2008:263) stadgas vad som gäller för kommunala företag som bedriver fjärrvärmeverksamhet. Syftet med bestämmelserna är att konkurrensvillkoren för kommunala energiföretag ska vara likvärdiga med dem som gäller för övriga energiföretag. Enligt 39 § gäller att ett kommunalt fjärrvärmeföretag får bedriva fjärrvärmeverksamhet utanför kommunen om det görs i geografisk närhet till fjärrvärmeverksamheten inom kommunen och i syfte att uppnå en ändamålsenlig fjärrvärmeverksamhet. Enligt författningskommentarerna (prop. 2007/08:60 s. 96) innebär bestämmelsen inte att området utanför kommunen måste gränsa till den egna kommunen. Bestämmelsen innebär dock inte att det är tillåtet för ett kommunalt företag att bedriva fjärrvärmeverksamhet i skilda delar av landet. Den s.k. (särskild utredare: bankdirektören ), vilken hade till uppgift att analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten, har i betänkandet om fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44) föreslagit att undantaget från lokaliseringsprincipen vidgas genom att kravet på geografisk närhet tas bort. Därmed utökas möjligheterna för de kommunala bolagen att konkurrera på likvärdiga villkor även utanför den geografiska gränsen. Syftet med detta är att stödja utvecklingen av en väl fungerande och konkurrensutsatt värmemarknad. I sitt remissyttrande över avstyrkte det nyssnämnda förslaget om ett undantag. Verket menade att bristen på avgränsning mellan den kommunala sektorns sedvanliga näringsutövning och det egentliga näringslivet leder till konkurrensproblem för privata näringsidkare i förhållande till skattefinansierad verksamhet. Även i fråga om ekonomiskt risktagande och kapitalförsörjning skiljer sig villkoren åt för och privat verksamhet genom att verksamhet normalt garanteras av allmänna medel. ansåg att utredningen inte på ett övertygande sätt hade visat att fungerande konkurrens på fjärrvärmemarknaderna kräver ett utvidgat undantag från lokaliseringsprincipen. presenterade en promemoria (Förslag på åtgärder för utvecklade fjärrvärmemarknader till nytta för kunder och restvärmeleverantörer, dnr. N2012/1676/E). I promemorian redogör departementet för sin syn på förslagen i . Förslaget om undantag från lokaliseringsprincipen berörs dock inte, men departementet framhåller att de förslag som redovisas i promemorian ska ses som ett första steg och att ytterligare åtgärder kan komma att föreslås för att stärka konsumenternas ställning på fjärrvärmemarknaden. behandlade regeringens proposition 2008/09:21 Kommunala kompetensfrågor m.m. (bet. 2008/09:KU5). I propositionen klargjorde regeringen sina grundläggande utgångspunkter för framtida undantag från lokaliseringsprincipen. Regeringen slog fast att sådana undantag bör göras med stor återhållsamhet med tanke på den aktuella principens grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten. De bör endast komma i fråga i de fall där offentligrättslig samverkan inte bedöms vara möjlig. Nya förslag om lagstadgade undantag från lokaliserings- och självkostnadsprinciperna bör dessutom föregås av en branschanalys. I en sådan analys bör man identifiera om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller om det offentliga kan ingripa för att underlätta marknadens funktionssätt genom att eliminera etableringshinder alternativt skapa stordriftsfördelar eller ökad effektivitet. kommenterade inte regeringens utgångspunkter för framtida undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip. behandlade en motion liknande den här aktuella 2011/12:N311 (MP) om elundantaget i kommunallagens lokaliseringsprincip (bet. 2010/11:KU24). Den motion behandlade tog dock även sikte på kommunallagens självkostnadsprincip och kommunernas roll i samband med vissa frågor med anknytning till offentlig upphandling. I det nyssnämnda betänkandet finns en utförlig beskrivning av den kommunala kompetensen i allmänhet och av den s.k. lokaliseringsprincipen som tas upp i här aktuella motioner. Vidare framgår att undantag från lokaliseringsprincipen kräver lagstöd och att det finns ett flertal sådana undantag i lagstiftningen, däribland i ellagen, naturgaslagen och fjärrvärmelagen. Härutöver redovisas de nya regler som infördes i konkurrenslagen (2008:579) med syfte att komma till rätta med de problem som uppstår när offentliga aktörer ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet (se vidare nedan). avstyrkte motionen med hänvisning till då pågående utredningar om vissa frågor om statligt stöd m.m. och om offentlig upphandling. Frågan om undantag från lokaliseringsprincipen berördes inte närmare i utskottets ställningstagande. Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, vilka behandlades av , trädde i kraft (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Bestämmelserna (3 kap. 27 §) i konkurrenslagen (2008:579) innebär att på talan av får förbjuda staten, en kommun eller ett landsting att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar, eller är ämnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. I samband med behandlingen gav utskottet (bet. 2009/10:NU8) uttryck för sin tillfredsställelse över att regeringen hade presenterat ett förslag om en konfliktlösningsregel som kan användas som ett instrument för att lösa konkurrenskonflikter mellan aktörer i offentlig och privat sektor. Utskottet betonade även vikten av tydliga konkurrensregler för att ge goda förutsättningar för etablering av företag. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag till ändring i konkurrenslagen. Reservanterna motsatte sig inte en lagreglering för att komma till rätta med de problem som kunde uppstå när det gäller konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat aktör. Däremot ansåg de att regeringens förslag var ofullständigt och att dess verkningar inte kunde överblickas. beslutade regeringen att uppdra åt att analysera konkurrensförhållandena på den svenska energitjänstemarknaden. Enligt regeringsbeslutet ska myndigheten särskilt analysera konkurrensförhållanden mellan å ena sidan energibolag och å andra sidan andra företag som erbjuder energitjänster. Vidare ska konkurrensförhållanden mellan kommunalt ägda energibolag och andra energibolag analyseras när det gäller tillhandahållande av energitjänster. Uppdraget ska redovisas till . När det gäller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet kan det även nämnas att har lämnat in en stämningsansökan till där man begär att Mälarenergi Stadsnät i ska förbjudas att bedriva säljverksamhet i och kommuner (dnr 438/2011). Säljverksamheten består i tillhandahållande av kommunikationsoperatörstjänster. Stämningsansökan innehåller dessutom en begäran om ett vite på om förbudet inte följs. Marknaden för energitjänster bedöms ha stor potential, men är ännu omogen och uppvisar vissa svagheter ur konkurrensperspektiv. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet det uppdrag regeringen har gett , dvs. att analysera konkurrensförhållandena på denna marknad. Utskottet anser att utredningens resultat och de slutsatser regeringen drar av dessa bör avvaktas innan vidtar några åtgärder med inriktning på frågor om konkurrensförhållandena på marknaden för energitjänster i allmänhet eller beträffande kommunernas roll i synnerhet. När det gäller frågor om den kommunala kompetensen på energiområdet konstaterar utskottet vidare att ett vidgat undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip har föreslagits av den s.k. .