bet · GZ01SfU11 · 2012-05-21 00:00:00 — Informationen finns även att tillgå på webbplats. Utskottet utgår från att lämnar information till alla asylsökande om möjligheten att arbeta. Motion 2011/12:Sf325 (V) yrkande 1 får därmed anses delvis tillgodosedd och avstyrks. Beträffande asylsökandes möjligheter att arbeta konstaterar utskottet att en asylsökande som har giltiga identitetshandlingar eller som medverkar till att klarlägga sin identitet i princip ska undantas från kravet på arbetstillstånd (AT-UND). Det finns således en omfattande rätt för asylsökande att arbeta i . Motion 2011/12:Sf330 (M) yrkandena 7 och 8 är därmed att anse som delvis tillgodosedd och avstyrks. Medborgare från länder med visumtvång får komma till för att plocka bl.a. skogsbär eller odlade bär per halvår. De behöver visum men inte uppehållstillstånd eller arbetstillstånd. Visum för säsongsarbete kan endast användas för säsongsarbete i . Dessutom gäller enligt den s.k. viseringsförordningen att medborgare i vissa länder måste ha en visering för att resa in i Schengenområdet (Schengenvisering). En Schengenvisering som beviljas av en stat gäller normalt för inresa och besök i samtliga andra Schengenländer. Utskottet, som noterar att den svenska allemansrätten även gäller för utlänningar som vistas i med ett s.k. turistvisum, anser att frågan om allemansrättens utformning bör hanteras i annat sammanhang. Med det anförda avstyrks motion 2011/12:Sf333 (SD). För att få uppehållstillstånd som näringsidkare krävs bl.a., enligt den praxis som tillämpas av , att en företagsekonomisk värdering visar att företagsplanerna är realistiska och att företaget enligt en professionell bedömning kan förväntas uppnå en tillfredsställande lönsamhet. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett sådant ärende 2010 var . migration och utveckling har i sitt slutbetänkande föreslagit att regeringen ger en oberoende aktör i uppdrag att utvärdera de underlag som finns för att fatta beslut om näringsidkare som arbetskraftsinvandrare och lämna förslag på hur den ekonomiska bedömningen av företagsplanerna ska kunna ges högsta kvalitet. I detta uppdrag bör även ingå en bedömning av hur handläggningstiden kan kortas. Syftet är att underlätta rörlighet och göra det möjligt för fler näringsidkare att komma till och starta verksamhet här. Regeringens beredning av kommitténs förslag bör avvaktas. Motion 2011/12:Sf272 (M) avstyrks med det anförda. Doktorander vid högskola eller universitet får uppehållstillstånd som studenter även om de parallellt med sina studier i många fall har en anställning. Medföljande familjemedlemmar kan få uppehållstillstånd i , men inte arbetstillstånd om inte de själva uppfyller förutsättningarna för att få tillstånd som arbetskraftsinvandrare. Uppehållstillstånd för studier utgör inte grund för att kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd, vilket uppehållstillstånd för arbete medför. En doktorand är, när anställningen som doktorand avslutas, således hänvisad till att ansöka om ett uppehållstillstånd för arbete i . För den som antagits till utbildning på forskarnivå föreslår migration och utveckling i sitt slutbetänkande att det ska införas en ny tillståndsform, uppehållstillstånd för doktorander. Denna tillståndsform ska exempelvis ge möjlighet att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd. Utskottet noterar att kommittén också föreslår att familjemedlemmar som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd även ska kunna beviljas arbetstillstånd. Regeringens beredning av betänkandet bör avvaktas. Motion 2011/12:Sf259 (FP) avstyrks med det anförda. Sanktioner mot arbetsgivare m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om sanktionsmöjligheter mot arbetsgivare och om skadeståndsskyldighet för arbetsgivare. Jämför reservationerna 6 (S), 7 (SD) och 8 (V). En utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att inneha ett sådant tillstånd döms enligt 20 kap. 3 § UtlL till böter. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Enligt 20 kap. 12 § UtlL ska en fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd betala en särskild avgift oavsett om ansvar krävs ut enligt 5 §. Avgiften tillfaller staten. För varje utlänning utgör avgiften hälften av det prisbasbelopp som gällde när överträdelsen upphörde. Om överträdelsen har pågått än , utgör avgiften för varje utlänning hela prisbasbeloppet. Avgiften får sättas ned eller efterskänkas helt, om särskilda skäl talar för det. I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) begärs i yrkande 22 i ett tillkännagivande om åtgärder för lagföring av oseriösa arbetsgivare som olagligen anställer personer utan arbetstillstånd och om en lagändring så att arbetstagare ska kunna tilldömas skadestånd vid ett olagligt anställningsförfarande. Motionärerna framhåller bl.a. att det är viktigt för ordningen på arbetsmarknaden och för att förebygga att människor lever gömda att motverka att oseriösa arbetsgivare anställer personer utan uppehållstillstånd. Ett skadestånd till arbetstagaren skulle innebära att den sammanlagda påföljden för att utnyttja arbetskraft blir mer kännbar och att förekomsten av oseriösa arbetsgivare sannolikt minskar. Incitamenten för att anmäla dessa skulle även öka. I kommittémotion 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 20 och motion 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs tillkännagivanden om sanktionsmöjligheter mot de arbetsgivare som inte följer de anställningsvillkor som de grundar sin ansökan om arbetskraftsinvandring på utan missbrukar systemet med arbetstillstånd. I kommittémotion 2011/12:Sf205 av (V) begärs i yrkandena 1 och 2 att regeringen ska återkomma med lagförslag om skadeståndsskyldighet dels för att arbetsgivare utnyttjar papperslösa, dels för den kränkande behandling som de utsätts för. Motionärerna framhåller bl.a. att nuvarande sanktioner inte står i proportion till de vinster arbetsgivare kan göra genom att utnyttja papperslösa. I yrkande 3 begärs att regeringen ska återkomma med lagförslag om att avkriminalisera arbete utan arbetstillstånd. Motionärerna anför att det förhållandet att den anställde kan straffas för det illegala arbetet i praktiken skyddar de oseriösa arbetsgivarna. Arbetsgivarna bör i stället bära hela straffansvaret för den olagliga anställningen. Det skulle förbättra papperslösas möjligheter att kräva dels löner och arbetsvillkor i enlighet med lagar och avtal, dels skadestånd. Utskottet kan konstatera att arbetskraftsinvandringen ökar och att allt fler beviljas arbetstillstånd. Detta är mycket positivt eftersom arbetskraftsinvandring vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin och tillför ny kunskap och erfarenhet till . Liksom inom övriga EU finns dock i problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer som vistas i länderna utan arbets- eller uppehållstillstånd. Dessa personer saknar olika former av skyddsnät och är ofta mycket utsatta. Som angivits ovan har EU beslutat om ett direktiv om sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i landet, sanktionsdirektivet. Utskottet kan konstatera att genom direktivet blir medlemsstaterna skyldiga att införa ett förbud för arbetsgivare att anställa tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas på deras territorier. Överträdelse av förbudet ska kunna medföra att arbetsgivare döms till olika administrativa, finansiella och straffrättsliga sanktioner. Enligt svensk rätt är huvudregeln att en utlänning måste ha ett arbetstillstånd för att få arbeta här som anställd. har i sitt betänkande EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare (2010:63) lämnat förslag om hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. När det gäller rätt till ersättning för utfört arbete för en tredjelandsmedborgare som har arbetat utan rätt att vistas i landet kommer utredningen fram till slutsatsen att en sådan rätt torde finnas . Utredningen föreslår emellertid att rätt till innestående ersättning ska slås fast i en uttrycklig lagbestämmelse för att svensk rätt ska uppfylla kraven i direktivet. Denna bestämmelse bör tas in i en ny lag där även vissa andra frågor som direktivet ger upphov till regleras. Utredningen föreslår också att det vid en tvist ska införas en presumtion att parterna har avtalat om lön på kollektivavtalsnivå och att tredjelandsmedborgaren har arbetat . Av utredningen framgår också att förutom bestämmelser i om företagsbot och förverkande kan en juridisk person som har en utlänning som inte har något arbetstillstånd i sin tjänst åläggas att betala en särskild avgift med stöd av 20 kap. 12 § UtlL. I utredningen anges det dessutom att direktivets krav på sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande kan omfatta även andra åtgärder. Utredningen föreslår därför att juridiska personer även bör kunna sanktioneras bl.a. genom att de förlorar rätten till offentliga stöd samt genom att de blir skyldiga att betala tillbaka sådana stöd som redan har betalats ut. Semesterlagen, arbetstidslagen och arbetsmiljölagen är tillämpliga på arbetstagare som saknar föreskrivet arbetstillstånd, och detsamma gäller enligt utredningen i princip även en arbetsgivares skyldighet att tillämpa kollektivavtalsvillkor om ersättning, semester, arbetstid och arbetsmiljö. Utskottet kan konstatera att utredningen har lämnat en rad förslag till genomförande av sanktionsdirektivet som syftar till att skärpa ansvaret för arbetsgivare som utnyttjar personer utan arbetstillstånd. En proposition är aviserad till . Utskottet anser att den kommande propositionen om införlivande av sanktionsdirektivet i svensk rätt bör avvaktas. Med det anförda får enligt utskottets mening motionerna 2011/12:Sf205 (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf308 (S) yrkande 2, 2011/12:Sf311 (S) yrkande 22 och 2011/12:A335 (S) yrkande 20 anses vara delvis tillgodosedda och avstyrks. Enligt utskottets mening bör även avslå motion 2011/12:Sf205 (V) yrkande 3 om att straffet för den som arbetar illegalt ska avskaffas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Myndighetsprövning, punkt 1 (S, SD, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (SD), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 4. Med undantag för datatekniker är det framför allt till arbeten utan krav på särskild yrkesutbildning i låglönebranscher som människor rekryteras till från tredjeländer. I finns dock redan ett stort antal sökande till sådana jobb. Det är således knappast beroende på kompetensbrist i landet som arbetsgivare rekryterar restaurangbiträden, diskare och städare m.fl. från tredjeländer. Snarare är det möjligheten att skaffa arbetskraft till löner som ligger långt under de nivåer som gäller enligt svenska kollektivavtal. Vi anser att svensk lagstiftning ska värna om den svenska arbetsmarknadsmodellen genom att behålla den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen. Arbetsmarknadens parter bör därför gemensamt med arbetsförmedlingen klargöra att det finns behov av arbetskraftsinvandring innan arbetstillstånd kan beviljas inom den aktuella branschen. Efterkontroll m.m., punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6, 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19. Arbetskraftsinvandring får aldrig användas i syfte utnyttja och exploatera människor. I ska svenska löner och villkor gälla för alla som arbetar. Lagstiftningen är konstruerad för svenska arbetsgivare som ansöker om arbetstillstånd. har inga verktyg för att försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande om arbete. En anpassning av lagstiftningen till utländska arbetsgivare som är verksamma i måste därför ske. Utländska entreprenad- och bemanningsföretag utgjorde av de arbetstillstånd som beviljades . Det ska inte vara möjligt att konkurrera ut seriösa företag genom social dumpning. sker ansökan om arbetstillstånd på grundval av ett arbetserbjudande som arbetsgivaren lämnar in till , men när väl har beviljat arbetstillståndet kan den anställde ofta få ett anställningsavtal med andra villkor och lönenivåer. Därför måste arbetserbjudandet vara rättsligt bindande. Genom samkörning av och register bör det vara enkelt att kontrollera om arbetsgivaren betalat in skatter och sociala avgifter som motsvarar den lön som arbetstagaren blivit lovad i arbetserbjudandet eller som angivits i anställningsavtalet. bör därför göra en sådan efterkontroll av inbetalda skatter och sociala avgifter. Vidare bör följa upp beviljade arbetstillstånd för att säkerställa att rätt avtal gäller. Övrigt om arbetskraftsinvandring, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 9 och 10, 2011/12:Sf259 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf272 av och (båda M), 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Sf330 av i (M) yrkandena 7 och 8 samt 2011/12:Sf333 av (SD). Asylprocessen måste skyddas för att människors behov av skydd från förföljelse inte ska blandas samman med arbetsförhet och arbetsgivares behov av arbetskraft. Skiljelinjerna mellan asylprocess och arbetskraftsinvandring måste därför klargöras. Övrigt om arbetskraftsinvandring, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf333 av (SD) och 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 9 och 10, 2011/12:Sf259 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf272 av och (båda M), 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Sf330 av i (M) yrkandena 7 och 8. I gränstrakterna mot , i norra och , kan bärplockare med finskt turistvisum resa över gränsen till och konkurrera med svenska bärföretag som bedriver verksamhet under helt andra villkor än de finska. Detta kan vara förödande för företagen i den svenska bärbranschen. innebär fri rörlighet över gränserna när en Schengenvisering i ett land väl har erhållits. Jag anser att bör avvecklas, men så länge är bundet av avtalet måste regeringen verka för en harmonisering av reglerna för bärplockare i och . Övrigt om arbetskraftsinvandring, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 9 och 10 samt 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Sf259 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf272 av och (båda M), 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Sf330 av i (M) yrkandena 7 och 8 samt 2011/12:Sf333 av (SD). sker det ingen regelmässig kontroll av arbetsgivaren vare sig före eller efter beviljandet av arbetstillstånd. Risken är dock stor att den som inte gör rätt för sig gentemot den svenska staten inte heller gör det gentemot de anställda. En vandelsprövning av arbetsgivare bör därför göras innan arbetstillstånd kan beviljas. Det är också rimligt att ställa krav på att verksamheten ska ha pågått . Vidare är det ett rimligt krav att den tillståndsgivande myndigheten ska vara skyldig att beakta att det inte uppstår en koncentration av arbetskraftsinvandrare på arbetsplatser där svårigheter att rekrytera arbetskraft kan hänga samman med lönesättning, arbetsmiljö, lokala förhållanden eller liknande faktorer. Ju kortare arbetstid som anges i anställningsavtalet eller arbetserbjudandet, desto större är risken för att arbetsgivaren därutöver kräver att arbetstagaren ska arbeta övertid utan lön eller att överskjutande lön ska betalas svart. När en nystartad verksamhet ansöker om ett större antal arbetstillstånd som gäller deltidsarbete kan det vidare finnas anledning att misstänka att det bedrivs handel med arbetstillstånd. Det finns därför anledning att vara mycket restriktiv med att bevilja arbetstillstånd i de fall arbetserbjudandet inte avser heltidsarbete. Den som lurats av sin arbetsgivare måste kunna få sin sak prövad i domstol och få skadestånd. Arbetskraftsinvandrare som träder fram och berättar om missförhållanden hos arbetsgivaren ska inte behöva riskera att bli utvisade utan de bör få stanna kvar i tillståndstiden ut och kunna söka en ny anställning. Det är väl känt att organiserade ligor smugglar människor in i EU där de utnyttjas som slavarbetskraft. Regeringen bör därför ta initiativ till ett utökat samarbete mellan berörda myndigheter och partsorganisationerna på arbetsmarknaden för att bekämpa och beivra människohandel kopplad till arbetskraftsinvandring. Möjligheterna att arbeta måste stärkas jämfört med . Rätten att arbeta ska vara regel snarare än undantag. Detta är viktigt inte minst för att stärka asylsökandes möjligheter på arbetsmarknaden och fortsatta liv i . Därför bör ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från kravet på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Sanktioner mot arbetsgivare m.m., punkt 4 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 20, 2011/12:Sf205 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Sf205 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. En viktig åtgärd för såväl arbetsmarknaden som för att förebygga att människor lever gömda är att motverka att oseriösa arbetsgivare anställer personer utan uppehålls- och arbetstillstånd. De arbetsgivare som anställer arbetskraft illegalt är inga välgörare utan de begår en brottslig handling genom att på olaglig väg tjäna snabba pengar på människors utsatthet. Det måste därför finnas tydliga sanktionsmöjligheter mot de arbetsgivare som bryter mot regelverket. Vi anser även att en lagändring bör göras så att arbetsgivaren kan dömas att betala skadestånd till arbetstagaren. Den sammanlagda påföljden för att ha utnyttjat arbetskraft blir därmed mer kännbar och den minskar sannolikt förekomsten av oseriösa arbetsgivare som den ökar incitamenten att anmäla dessa. Sanktioner mot arbetsgivare m.m., punkt 4 motiveringen (SD) av (SD). Till skillnad från utskottsmajoriteten anser jag att den ökande arbetskraftsinvandringen är till nackdel för och dess invånare, eftersom en stor andel av den invandrade arbetskraften utför arbete som skulle kunna utföras av svenskar som går arbetslösa. De behandlade motionerna syftar huvudsakligen till att göra det mer lönsamt för utlänningar att arbeta illegalt i , antingen genom att dessa ska kunna tilldömas skadestånd, eller genom att straffet för den som arbetar illegalt ska avskaffas. För att mer effektivt motverka att utlänningar arbetar illegalt i bör i stället skärpta sanktioner mot oseriösa arbetsgivare kombineras med skärpta straff för den utlänning som arbetar illegalt. Med anledning av detta avstyrks motionerna. Sanktioner mot arbetsgivare m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf205 av m.fl. (V) yrkandena 13, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 20. Det är olagligt för arbetsgivare att anställa personer som saknar arbetstillstånd och det är olagligt att betala ut svarta löner. De sanktioner dessa arbetsgivare riskerar står dock inte i proportion till de vinster de kan göra genom att utnyttja personer utan uppehålls- och arbetstillstånd. Därför krävs en skärpning av lagstiftningen. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag om skadeståndsskyldighet för de arbetsgivare som utnyttjar människor utan arbetstillstånd. Skadeståndet ska motsvara mellanskillnaden mellan den lön arbetsgivaren har betalat ut och den lön som gäller enligt kollektivavtal inom branschen. Regeringen bör därutöver återkomma med förslag på hur arbetsgivare också ska kunna tvingas att betala skadestånd för kränkande behandling till den som har utnyttjats. Dagens lagstiftning, där både arbetsgivaren och den anställde kan straffas vid illegalt arbete, skyddar i praktiken de oseriösa arbetsgivarna. Arbetsgivarna bör i stället bära hela straffansvaret. Det skulle förbättra papperslösas och gömdas möjligheter att kräva löner och arbetsvillkor i enlighet med lagar och avtal samt att utnyttja rätten att få ersättning och skadestånd. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att avkriminalisera arbetstagares arbete utan arbetstillstånd. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sf205 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med lagförslag om en tydlig skadeståndsskyldighet för arbetsgivare som utnyttjar människor utan papper och om skyldighet att betala mellanskillnaden mellan den lön de betalat ut och den lön som gäller i kollektivavtal i branschen. begär att regeringen återkommer med förslag på hur arbetsgivare ska kunna tvingas att betala skadestånd för kränkande behandling till den som utnyttjats. begär att regeringen återkommer med förslag om att avkriminalisera arbete utan arbetstillstånd. 2011/12:Sf243 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en myndighet måste göra en prövning av om det finns arbetskraftsbrist innan en arbetsgivare tillåts rekrytera personal utanför EU/EES. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för att bedöma om det finns behov av arbetskraft bör ligga hos Arbetsförmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den tillståndsgivande myndigheten ska vara skyldig att beakta att det inte får uppstå en koncentration av personer med medborgarskap i länder utanför EU/EES och till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera arbetskraft kan hänga samman med lönesättning, arbetsmiljö, lokala förhållanden eller liknande faktorer. begär att regeringen återkommer med lagförslag om att arbetsgivare är skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till en ansökan om arbetstillstånd. begär att regeringen återkommer med lagförslag om hur en vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare kan utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en efterkontroll av inbetalda skatter och sociala avgifter bör göras via . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den tillståndsgivande myndigheten bör vara ytterst restriktiv i de fall en ansökan om arbetskraftsinvandring inte avser heltidsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden ska få stanna i tillståndstiden ut och söka ny anställning.