bet · H001KrU1 · 2012-11-30 00:00:00 — föreslår att stöd till kulturtidskrifter och litteraturstödet, med undantag för stödet till utgivning av böcker på minoritetsspråk samt stödet till skolklassiker, avskaffas. Genom en sådan åtgärd minskas anslaget med . Vidare föreslås att tillförs anslaget för ökade satsningar på läsfrämjande insatser. framför i partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 14 att den som har en låg läsförståelse riskerar, i dagens kunskapssamhälle, att hamna i ett permanent utanförskap och ha färre möjligheter att fullt ut delta i det demokratiska samtalet. I avvaktan på nya åtgärder för förbättrad läsförståelse med anledning av förslag vill stärka de befintliga insatserna på området. Partiet vill därför att de medel som fördelar till läsfrämjande projekt för barn och unga ökas. I partimotion 2012/13:Kr321 av m.fl. (V) föreslår att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag. Av ökningen avser stöd till En bok för alla som bör ges ett förnyat och breddat uppdrag. Vidare föreslår partiet att litteraturstödet höjs med , eftersom det spelar en stor roll för den litterära mångfalden. Inte minst gäller detta för icke-kommersiella genrer som poesi, översatt skönlitteratur, litteratur på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och större invandrarspråk. Utskottet konstaterar inledningsvis att lämnade sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). har haft i uppdrag att analysera litteraturens ställning i (dir. 2011:24). Kommittén har bl.a. analyserat litteraturens ställning i skolan, läsfrämjande insatser, bok- och tidskriftsmarknaden och det internationella utbytet på litteraturområdet. Kommittén föreslår bl.a. ett läslyft för och ett antal åtgärder för att stärka läsinlärning, läsfrämjande och möjligheterna att ta del av litteratur. Regeringen beslutade , med utgångspunkt i ett förslag från den då pågående , om tre nya stöd som syftar till att stärka litteraturens ställning, öka läsandet och lyfta fram kvalitetslitteratur. De nya formerna för stöd till området ska möjliggöra försöksverksamhet och nya idéer. De tre utpekade områdena är försöksverksamhet som syftar till att finna nya former för samarbete mellan folkbibliotek och studieförbund om läsfrämjande åtgärder, stöd till den fysiska bokhandeln för litterära evenemang samt stöd för elektronisk utgivning av titlar ur förlagens befintliga katalog av tryckta utgåvor. till vartdera området ska fördelas 2012. Utskottet vill också erinra om att det i Statens kulturråds regleringsbrev anges att av anslaget 3:1 ska användas till läsfrämjande insatser. Utskottet ser med oro på den försämrade läsförmågan bland unga och menar att åtgärder är nödvändiga för att stärka ungas läsfärdighet, inte minst för att stärka unga människors deltagande i samhällslivet. Utskottet konstaterar att det pågår ett intensivt arbete på litteraturområden som i hög grad berör de frågor som förs fram i de aktuella motionerna bl.a. när det gäller läsfrämjande. för t.ex. fram förslag om ett läslyft för . Enligt utskottets uppfattning är nivån på anslaget väl balanserad. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. De här aktuella motionsyrkandena om en höjning respektive sänkning av anslaget avstyrks därmed. Förslag om ett bemyndigande som är kopplat till anslaget kommer att behandlas i ett särskilt avsnitt tillsammans med övriga bemyndiganden inom utgiftsområdet. Talboks- och (3:2) Anslaget används för Talboks- och (TPB) förvaltningskostnader och verksamhet. TPB är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek ska arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. Det är även TPB som svarar för att högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i form av läshandikapp förses med tillgänglig studielitteratur. Till följd av att tidigare omprioriteringar från anslaget återförs ökar anslaget med 2013 (anslaget minskades 2012 med ). Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. Regeringen avser att ändra myndighetens namn till Myndigheten för tillgängliga medier. Namnändringen beräknas gälla fr.o.m. . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Den av regeringen aviserade namnändringen och därmed sammanhängande lagändring kommer att behandlas i ett särskilt avsnitt i betänkandet. Bidrag till nyhetsinformation och litteratur (3:3) Anslaget används för bidrag till nyhetsinformation och litteratur (). Enligt stadgarna har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för personer med funktionsnedsättning samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det nuvarande avtalet löper t.o.m. . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen under anslaget. Utskottet noterar att regeringen beslutat om en utredning med uppdrag att se över statens insatser för lättläst. Uppdraget ska redovisas . och folkminnen (3:4) Anslaget används till förvaltningskostnader för och folkminnen. Institutet är en central myndighet på språkets område som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Vidare ska institutet bedriva forskning samt delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Institutets verksamhet bedrivs i , , , och . Regeringen föreslår att överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för att och folkminnen tar över ansvaret för lexikaliskt arbete inom tolkområdet. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) yrkande 2 en ökning av anslaget med . Av motionen framgår det att partiet vill ytterligare skydda det immateriella kulturarvet samt bevara och levandegöra det estlandssvenska och finlandssvenska kulturarvet. I motion 2012/13:Kr333 av och (båda SD) framförs att och folkminnen bör ges ett uttalat uppdrag att bevara och levandegöra de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv. Utskottet konstaterar att de uppgifter som och folkminnen har på kulturarvsområdet är betydelsefulla för medborgarna, inte minst genom att de bidrar till att ge oss perspektiv på vår egen tid. Utskottet är emellertid inte berett att förorda en ökning av anslaget utan ställer sig i stället bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Bildkonst, arkitektur, form och design Anslaget används för Statens konstråds förvaltningskostnader. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag till följd av ett minskat uppdrag gällande konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (yrkande 2). Utskottet finner inte anledning att minska anslaget som föreslår utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (4:2) Under anslaget beräknas medel för konstförvärv som beslutas av . Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr320 av m.fl. (S) att anslaget ökar med utöver regeringens förslag. Genom denna ökning skapas enligt motionärerna fler arbetstillfällen för konstnärer (yrkande 1). I kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen ligger enligt motionärerna i linje med deras principiella hållning om att den statliga subventioneringen av samtidskonst till konstnärer bör bli något mer återhållsam (yrkande 2). Utskottet är inte berett att vare sig minska eller öka anslaget i förhållande till regeringens förslag. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därför. Förslag om ett bemyndigande som är knutet till anslaget kommer att behandlas i ett särskilt avsnitt tillsammans med övriga bemyndiganden inom utgiftsområdet. Anslaget används för förvaltningskostnader vid samt för bidrag till rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) att anslaget tillförs utöver regeringens förslag i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse för och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten (yrkande 2). I takt med att kultursamverkansmodellen införs får () nya förutsättningar för sin verksamhet. Fördelningen av statliga bidrag till länshemslöjdskonsulenter kommer huvudsakligen att ske inom ramen för modellen. Med anledning av detta har en översyn genomförts av det framtida behovet av nationell samordning på hemslöjdsområdet samt av NFH:s verksamhet (Ds 2012:8). Promemorian har remitterats och förslagen bereds inom . Detta pågående beredningsarbete bör avvaktas, och utskottets uppfattning är att regeringens förslag till medelstilldelning är väl avvägt. motionsyrkande avstyrks därmed. Bidrag till bild- och formområdet (4:4) Under anslaget beräknas medel för bidrag till bild- och formområdet, såsom statsbidrag till kulturella ändamål, statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet och till konsthantverkskooperativ samt statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Anslaget används även för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . de gröna föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 1 och partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 33 att Statens kulturråds förvaltningsanslag (anslaget 1:1) ska tillföras utöver regeringens förslag. Av motivtexten framgår att ökningen avser bidraget till utställningsersättning. Eftersom bidragsmedlen för ersättningen anvisas under detta anslag bör även yrkandet behandlas under detta anslag. föreslår i partimotion 2012/13:Kr321 av m.fl. (V) att anslaget ökar med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen är avsedd att höja utställningsersättningen och stödet till kollektivverkstäder, i syfte att öka mångfalden och kvaliteten. Liknande synpunkter framförs i kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 19. godkändes ett nytt ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning, det s.k. . Avtalet förhandlades fram mellan på uppdrag av regeringen och företrädare för bildkonstorganisationer och gäller för statliga myndigheter, institutioner eller andra arrangörer som får statliga bidrag för sin verksamhet. Avtalet har medfört en modernisering av beräkningsgrunderna för all slags bildkonst, en breddning av ersättningarna till att även gälla konceptuell konst och videokonst samt en generell ökning av ersättningsnivåerna. Avtalet fungerar även som en förebild för andra offentliga och privata utställare. Med anledning av vad som anförs av de gröna, att konstnärer inte alltid får den utställningsersättning som de har rätt till, vill utskottet framhålla att har tillsatt en referensgrupp som följer upp . Gruppen består av ledamöter från och Riksutställningar samt de konstnärsorganisationer som omfattas av avtalet. Referensgruppen träffas och diskuterar bl.a. hur avtalet tillämpas och vilka problem som kan uppstå. Utskottet finner inte skäl att tillstyrka någon uppräkning av anslaget och därmed en omprioritering inom utgiftsområdet utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. de grönas och yrkanden avstyrks därmed. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, musik-, teater-, dans- och filmkonstnärer. Nämnden ska vidare hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. fördelar även stöd till produktion av kortfilm under anslaget 10:1 Filmstöd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Ersättningar och bidrag till konstnärer (5:2) Anslaget används för ersättningar och bidrag inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. är huvudansvarig myndighet för bidragsgivning inom området. Styrelsen för , som är en del av , fördelar bl.a. ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Den individuella visningsersättningen fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk. Biblioteksersättning till upphovsmän av litterära verk för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken fördelas av . Övriga bidrag till konstnärer fördelas i första hand av . Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . de gröna föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) att anslaget tillförs sammanlagt utöver regeringens förslag (yrkande 1). Av ökningen avsätts för att göra samtliga stipendier som delar ut skattepliktiga och pensionsgrundande. Vidare föreslår partiet att avsätts för att räkna upp biblioteksersättningen till per hemlån av originalverk. Även i de grönas partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) tas anslagsökningen upp (yrkande 33). föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) att anslaget ska minskas med . Motionärerna framhåller att detta ligger i linje med deras principiella hållning om att den statliga subventioneringen av samtidskonst till konstnärer bör bli något mer återhållsam (yrkande 2). För att förbättra frilansande kulturutövares möjligheter till försörjning och kompetensutveckling mellan uppdragen föreslår i partimotion 2012/13:Kr321 av m.fl. (V) att anslaget tillförs utöver regeringens förslag. Ökningen ska gå till Teater-, Dans- och Musikallianserna. Frågan om medel till Teater-, Dans- och Musikallianserna har behandlats ovan under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Beträffande biblioteksersättningen enades och de litterära upphovsmännen om en tvåårig överenskommelse där biblioteksersättningens grundbelopp höjs med 2012 till och med ytterligare till 2013. anser i sitt betänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) beträffande biblioteksersättningen och den s.k. förhandlingsordningen att parterna, dvs. regeringen och upphovsmannaorganisationerna, bör sluta en ny överenskommelse som bl.a. tydliggör att beslut ska fattas för längre tidsperioder än och att ersättningen däremellan ska räknas upp enligt systemet med pris- och löneomräkning i staten. Betänkandet har skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . När det gäller stipendier som tas upp av de gröna kan det nämnas att har uppgett i sin årsredovisning att ett- och tvååriga arbetsstipendier, s.k. punktstipendier, är skattefria medan fleråriga löpande stipendier är beskattade. På de beskattade stipendierna betalas pensionsavgift. Stipendier kan inte räknas med i den sjukpenningsgrundande inkomsten (SGI) som bl.a. är underlag för sjukpenning, sjuklön och föräldrapenning. Orsaken är att stipendier inte är inkomst av tjänst men därmed inte heller dras in vid sjukdom eller föräldraledighet. Sammanfattningsvis anser utskottet att det pågående beredningsarbetet av förslag inte bör föregripas och inte heller att det finns andra skäl att frångå regeringens förslag till medelsanvisning. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Förslag om ett bemyndigande som är knutet till anslaget kommer att behandlas i ett särskilt avsnitt tillsammans med övriga bemyndiganden inom utgiftsområdet. Anslaget används för förvaltningskostnader för som är statlig arkivmyndighet med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är de tidigare självständiga landsarkiven avvecklade och ingår numera som avdelningar inom . De organisatoriskt självständiga arkiven stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för mottagande av arkivmaterial från Arbetsförmedlingen och för mottagande av arkivmaterial från . Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. () är förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljö och kulturarv. RAÄ ska bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för ett försvarat och bevarat kulturarv samt ett hållbart samhälle med goda livsmiljöer. Dessutom ska RAÄ utföra arkeologiska undersökningar samt samordna frågor om konservering och vård av byggnader, föremål och annat kulturhistoriskt material. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en uppräkning av anslaget med i pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) föreslår att anslaget ökas med (yrkande 2). Ökningen ska enligt motionärerna täcka kostnader i samband med införandet av ett svenskt fartygsvärn såväl som ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning gällande basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och ansluter sig inte till förslag om att öka anslaget med eller . Bidrag till kulturmiljövård (7:2) Bidrag till kulturmiljövård lämnas för insatser som bidrar till att kulturmiljön bevaras och görs tillgänglig. Anslaget används även för att täcka kostnaderna för vissa arkeologiska undersökningar och för arbetet med att ta till vara fornfynd. Bidragen fördelas enligt förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) att anslaget tillförs (yrkande 2). Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och kan inte stödja förslaget i motionen om att öka anslaget med . Förslaget om ett bemyndigande som är knutet till anslaget kommer att behandlas i ett särskilt avsnitt tillsammans med övriga bemyndiganden inom utgiftsområdet. Kyrkoantikvarisk ersättning (7:3) Enligt tidigare riksdagsbeslut får viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) föreslår att anslaget tillförs (yrkande 2). Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten syftar ökningen särskilt till att möjliggöra insatser för bevarande av det immateriella kyrkliga kulturarvet samt förbättrad vård och tillgängliggörande av äldre inventarier. I partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att se över det regelverk som omger kyrkoantikvarieersättningen så att kyrkan får rätt att använda ersättningen både till administration kopplad till det kyrkoantikvariska arbetet och till bevarandet av den immateriella delen av det kristna kulturarvet (yrkande 8). I 4 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) finns bestämmelser om skydd för de kyrkliga kulturminnena, dvs. kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser. Här föreskrivs även om viss ersättning till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (kyrkoantikvarisk ersättning). Ersättningen ska fördelas av efter samråd med myndigheter på kulturmiljöområdet. Av förarbetena framgår att den kyrkoantikvariska ersättningen är avsedd bara för den del av kostnaderna för förvaltningen av de kyrkliga kulturminnena som är en följd av bestämmelserna i 4 kap. kulturminneslagen. Det är med andra ord fråga om sådana extrakostnader, s.k. antikvariska överkostnader, som uppkommer på grund av kulturhistoriska hänsynstaganden. Ersättningen är alltså inte avsedd för övriga kostnader för de kyrkliga kulturminnena och inte heller för förvaltning av annan kyrklig egendom, för att bedriva verksamhet eller för administration.2[ Prop. 1998/99:38 s. Ersättningen är inte heller avsedd för bevarande av den immateriella delen av det kristna kulturarvet. Den kyrkoantikvariska ersättningen har stor betydelse för bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. Genom att regeringen i budgetpropositionen aviserade att den avsåg att avsätta skapades goda och stabila förutsättningar för att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för att långsiktigt bevara de kyrkliga kulturminnena. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till medelsanvisning och avvisar förslag. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att den inlett ett arbete med berörda parter för att ta fram ett underlag inför den s.k. kontrollstationen 2014 som bl.a. syftar till att ge en samlad bild av den kyrkoantikvariska ersättningens effekter. Utskottet kommer att följa detta arbete. Kulturarvsfond (99:3, förslag om nytt anslag) föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) att anvisas för att inrätta en statlig kulturarvsfond (yrkande 2). Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella kulturarvet, anför motionärerna. I partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) begär ett tillkännagivande till regeringen om inrättandet av en statlig kulturarvsfond (yrkande 5). Motionärerna understryker att utöver att bidra med rent ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också innebära en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. Utskottet avstyrkte ett likartat förslag i såväl föregående års budgetbetänkande 2011/12:KrU1 som budgetbetänkande 2010/11:KrU1. Utskottet framhöll att det är problematiskt att särskilja vad som ska betecknas som kärnan i den svenska kulturen. Det som vi brukar kalla svenskt kulturarv, svenska språket, musiken, traditionerna och kulturen, har under århundradenas lopp influerats av många andra kulturer. Utifrån kommande impulser har efter hand införlivats i och i hög grad berikat den svenska kulturen. Det som kan verka vara ursvenskt för vår tids människor härrör mycket ofta från andra länder och andra folk. Det gäller t.ex. sedvänjor, språkliga uttryckssätt, möbler, litteratur, folklig kultur och musik. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet vill än en gång peka på att en stor andel av de medel som anvisas inom utgiftsområde 17 går till musei-, arkiv- och kulturmiljöområdena.