bet · GZ01SfU13 · 2012-05-11 00:00:00 — 2011/12:SfU13 Förtydligande av arbetsgivares ansvar för sjuklön Förtydligande av arbetsgivares ansvar för sjuklön I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:81 Förtydligande av arbetsgivares ansvar för sjuklön. I propositionen föreslår regeringen ett förtydligande av arbetsgivares sjuklöneansvar. En arbetsgivare ska inte vara skyldig att betala ut sjuklön vid sjukdom om arbetstagaren inte helt har återgått i arbete och utfört arbete under minst hos arbetsgivaren efter det att sjuklön för en hel sjuklöneperiod har betalats ut av arbetsgivaren. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetsgivares ansvar för sjuklön antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. Därmed bifaller proposition 2011/12:81. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (SD), (V), (S), (MP) och (KD). I ärendet behandlar utskottet proposition 2011/12:81 Förtydligande av arbetsgivares sjuklöneansvar. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Arbetsgivares ansvar för sjuklön Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att en arbetsgivare inte ska vara skyldig att betala ut sjuklön vid sjukdom om arbetstagaren inte helt har återgått i arbete och utfört arbete under minst hos arbetsgivaren efter det att sjuklön för en hel sjuklöneperiod har betalats ut av arbetsgivaren. Enligt 4 § lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) ska sjuklön betalas ut vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom. Vid bedömningen av om och i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt ska det särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga arbete eller därmed jämförligt arbete. Rätten till sjuklön gäller fr.o.m. av anställningstiden. I 3 § SjLL anges dock att om den avtalade anställningstiden är kortare än en månad inträder rätten till sjuklön när arbetstagaren har tillträtt anställningen och därefter varit anställd i . i en sjukperiod är en karensdag då ingen ersättning betalas ut. Arbetsgivaren betalar sjuklön . Efter sjuklöneperioden, från dag 15 i sjukperioden, betalas sjukpenning ut från . En sjuklöneperiod börjar inte om arbetstagaren inte avhåller sig från arbete åt arbetsgivaren. Om en sjukperiod börjar från det att en tidigare sjukperiod avslutats ska sjuklöneperioden omfatta endast så många dagar att den tillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigare sjukperioden utgör . I 4 a § SjLL anges att en arbetsgivare inte är skyldig att betala sjuklön för sådan tid som arbetstagaren omfattas av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken, dvs. då arbetstagaren arbetar med bibehållen sjukersättning enligt ett avräkningssystem, s.k. steglös avräkning. Sjukpenning kan i normalfallet lämnas för . En försäkrad som kan få sjukpenning erbjuds att delta i arbetslivsintroduktion (). Den som inte bedöms kunna fortsätta i andra arbetsmarknadspolitiska program efter eller som på grund av sjukdom måste avsluta kan återvända till sjukförsäkringen. I propositionen föreslås att en arbetsgivare inte ska vara skyldig att betala ut sjuklön vid sjukdom om arbetstagaren inte helt har återgått i arbete och utfört arbete under minst hos arbetsgivaren efter det att sjuklön för en hel sjuklöneperiod har betalats ut av arbetsgivaren. Om den anställde har beviljats ledighet av annan anledning än sjukdom, t.ex. vid föräldraledighet eller ledighet för tandläkarbesök, ska den anställde anses helt ha återgått i arbete om han eller hon har utfört arbete den resterande tiden. När det bedöms i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt bortses, enligt gällande praxis, från sådan nedsättning som arbetstagaren får ersättning för i form av aktivitetsersättning, sjukersättning eller livränta enligt bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Detta bör även gälla när det bedöms om en arbetstagare har återgått helt i arbete hos arbetsgivaren, och föreslås därför uttryckligen anges i sjuklönelagen. Förslaget får enligt propositionen även betydelse om en anställd varit sjukskriven under t.ex. en graviditet och på nytt är sjukskriven i omedelbar anslutning till att föräldraledigheten upphör. I propositionen anges att de personer som berörs av förslaget är främst de som har haft sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning som dessa ersättningar kan betalas ut. Antalet personer bland dessa som beviljas en ny period med sjukpenning utan att ha återgått i arbete minst beräknas till 2 200 för , och av dessa beräknas , dvs. ca 800 personer, ha en anställning som omfattas av sjuklönelagen. För dem behöver arbetsgivaren således inte betala ut sjuklön. Sjukpenningutgifterna, som beräknas öka med 2012, har beaktats i budgetpropositionen . Regeringens lagförslag har inte mött några invändningar i form av motionsyrkanden. Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör klargöras att arbetsgivaren inte ska vara skyldig att betala ut sjuklön om arbetstagaren inte har återgått helt i arbete och utfört arbete hos arbetsgivaren under minst sedan arbetsgivaren senast betalat ut sjuklön för en hel sjuklöneperiod. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:81 Förtydligande av arbetsgivares ansvar för sjuklön: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön.