bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — I motion 2012/13:A264 av (S) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att särskilt jobba i de kommuner där papporna tar ut en liten del av föräldraledigheten. I kommittémotion 2012/13:A395 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att ska återfå uppdraget att verka för ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. angavs i regleringsbrevet för att det samlade uttaget av föräldrapenning ska vara jämställt mellan kvinnor och män. m.fl. (MP) begär i motion 2012/13:Sf386 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att främja ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. I partimotion 2012/13:Sf282 av m.fl. (V) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att stärka de behandlande läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. Att personer blir nekade sjukpenning på grund av en bedömning gjord av en person de aldrig träffat är enligt motionärerna problematiskt. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2012/13:Sf297 yrkande 2 ett tillkännagivande om att målet om ett jämställt uttag av föräldradagar bör återinföras i regleringsbrev för . Enligt motionärerna är det djupt oroande att regeringen har slopat målet om ett jämställt uttag av föräldradagarna. I motion 2012/13:Sf320 av (M) begärs ett tillkännagivande om ökad kunskap om sjukförsäkringen. i genomförde 20032005 en stor insats för att minska sjukskrivningstalen, vilket ledde till att antalet sjukskrivningar sjönk kraftigt i . Modellen bör enligt motionären provas på nationell nivå. I motion 2012/13:Sf214 av m.fl. (FP) begärs ett tillkännagivande om en egen utbildningsväg för handläggare. har i ett tillkännagivande (bet. 2010/11:SfU10, rskr. 2010/11:223) uppdragit åt regeringen att återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. På uppdrag av regeringen rapporterade att myndigheten bedömde att servicekontoren bör vara kvar till dess att förmågan att ytterligare utveckla och tillfredsställa de försäkrades behov har byggts upp. Den långsiktiga lösningen är, enligt , en kraftfull utveckling av självbetjäningstjänster och digitala kanaler. För att ge förutsättningar för lokal närvaro avser regeringen att öka anslag med . Utskottet noterar att det av budgetpropositionen framgår att tillförs för att kunna behålla befintliga servicekontor och serviceplatser. generaldirektör uppgav vid sammanträdet att , och har enats om att stänga 13 servicekontor. Skälet är att dessa kontor har få besökare och att det är ett rimligt avstånd till ett annat servicekontor. Som redovisats ovan har utskottet avstyrkt motionsyrkanden om slopat eller minskat sjuklöneansvar. Med hänsyn härtill och då det enligt utskottet inte finns skäl att föreslå att anvisa ytterligare medel till anslaget 2:1 tillstyrks regeringens förslag till medelsanvisning . Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf387 (MP) i denna del. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet även motion 2012/13:Sf381 (S) yrkande 22. När det gäller frågan om försäkringsmedicinska rådgivare och behandlande läkares roll i sjukskrivningsprocessen kan utskottet konstatera att formerna för arbetet är förändrade . Bland annat används numera en ny metod försäkringsmedicinsk konsultation i grupp. I gruppen deltar försäkringsmedicinska rådgivare, försäkringsspecialister och flera handläggare. ISF har genomfört fokusgruppsintervjuer och en enkätundersökning för att ta reda på hur deltagarna uppfattar den nya arbetsmetoden (rapport 2011:11). Undersökningen visar att det finns otydligheter i fråga om hur gruppkonsultationer ska gå till. Bland annat är det oklart om gruppkonsultationer har ersatt eller bara utgör ett komplement till annat försäkringsmedicinskt stöd, t.ex. skriftliga yttranden från försäkringsmedicinska rådgivare. Utskottet kan konstatera att avsikten med ISF:s rapport är att den ska kunna ge ytterligare underlag för det utvecklingsarbete som pågår inom . Mot bakgrund härav är det inte nödvändigt med ett tillkännagivande i frågan. Motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 21 och 2012/13:Sf240 (S) avstyrks därmed. Även partimotion 2012/13:Sf282 (V) yrkande 5 avstyrks med det anförda. Utskottet noterar att anslag ökas under 20132016 till följd av utvidgade uppgifter för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen. Därtill konstaterar utskottet att en särskild bidragsbrottslag infördes . I samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2011/12:30 om effektiviteten i statens arbete med att motverka bidragsbrott (bet. 2011/12:SfU7) konstaterade utskottet att regeringens arbete med att motverka bidragsbrott långt ifrån var avslutat. Utskottet hänvisade bl.a. till att flera utredningar hade överlämnats till regeringen och därefter remissbehandlats. Det gällde utredningsbetänkandena Bidragsspärr (SOU 2008:100), Sanktionsavgifter på trygghetsområdet (SOU 2011:3) och Månadsuppgifter snabbt och enkelt (SOU 2011:40) Samtliga betänkanden bereds inom . Mot bakgrund av det arbete som pågår vad gäller att motverka bidragsbrott saknas det enligt utskottet anledning för att ta initiativ till en översyn av hur bidragsfusk kan förhindras. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf246 (S). När det gäller att ge i uppdrag att särskilt arbeta i de kommuner där papporna tar ut liten del av föräldraledigheten anser utskottet att det i första hand får ankomma på regeringen och/eller själv att bestämma hur verksamheten ska bedrivas och vilka frågor som ska prioriteras. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:A264 yrkande 7 (S). Även motionerna 2012/13:Sf320 (M) och 2012/13:Sf214 (FP) om ökad kunskap om sjukförsäkringen respektive utbildningsvägar för handläggare avstyrks med det anförda. Beträffande frågan om målet om ett jämställt uttag av föräldrapenning förutsätter utskottet att regeringen överväger om det finns behov av att ändra målformuleringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:A395 (MP) yrkande 6, 2012/13:Sf386 (MP) yrkande 3 och 2012/13:Sf297 (V) yrkande 2. 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), som bildades , har till uppgift att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. ISF:s tillsynsområde omfattar , i de delar som inte står under tillsyn och i de delar som avser beslut om pensionsgrundande inkomst. Genom bildandet av ISF har en oberoende tillsyn över socialförsäkringsområdet införts. publicerade myndigheten 20 rapporter. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom delas in i två områden: Ersättning vid ålderdom, där garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår och Ersättning vid dödsfall, som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner. Även ingår i utgiftsområdet. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i budgetpropositionen under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. har , i enlighet med regeringens förslag, beslutat att ramen för utgiftsområde 11 fastställs till ca (bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). 1:1 Garantipension till ålderspension Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Vidare avslår en motion om export av svensk garantipension. Garantipensionen är ett grundskydd för den som har haft låg eller ingen förvärvsinkomst. Garantipensionen följer den allmänna prisutvecklingen och är bosättningsbaserad. Ett första kvalifikationsvillkor är att den som ansöker om pension har försäkringstid. Tid från andra länder inom EU/EES-området ska räknas med. För full pension krävs att sökanden varit bosatt i t.o.m. det kalenderår då han eller hon har fyllt . För att tid ska räknas som försäkringstid fordras dock att pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för de tidigare förmånerna förtidspension eller sjukbidrag eller för de nuvarande förmånerna sjukersättning eller aktivitetsersättning har fastställts och till belopp som motsvarar lägst ett inkomstbasbelopp. Pensionen betalas ut tidigast . För personer som är födda eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension (2,13 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och (1,90 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomstrelaterade ålderspensionen och betalas ut som ett komplement till denna. För personer som är födda eller tidigare kan garantipensionen 2012 betalas ut med högst (2,1814 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och med högst (1,9434 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen till dessa reduceras av främst inkomstrelaterad ålderspension, änkepension och tjänstepension. För de som enbart har garantipension följer pensionerna förändringen av konsumentprisindex (prisbasbeloppet). Garantipensionen finansieras med allmänna skattemedel över statsbudgeten och ingår därför inte i pensionssystemets resultat- och balansräkning. Den långsiktiga trenden är att kostnaderna för garantipension minskar. Både antalet personer som har garantipension och medelbeloppet minskar långsiktigt. minskade prisbasbeloppet , vilket minskade kostnaderna för garantipension. Kostnaderna påverkas också av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. Ju bättre utveckling av följsamhetsindexeringen desto mindre blir behovet av garantipension. För perioden 20022009 ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet, vilket minskade behovet av garantipension. Minskningen av inkomst- och tilläggspensionerna innebär i stället en press uppåt på kostnaderna för garantipension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan har pension. minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension minskar antalet ålderspensionärer som har garantipension eller som har en reducerad garantipension. Kostnaderna för garantipension beräknas minska , till följd av att den inkomstrelaterade pensionen ökar mer än prisbasbeloppet. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf315 av m.fl. (SD) föreslås i denna del att till anslaget 1:1 anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att garantipensionen ska höjas med för ogifta och med för gifta . I partimotion 2012/13:Sf307 av m.fl. (V) föreslås i denna del att till anslaget 1:1 anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att garantipensionen ska höjas med . Motion utan anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:Sf389 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att personer som återvänder till ska få rätt att ta med sig sin svenska garantipension. Den svenska garantipensionen är en exportabel förmån inom EU och EES & och genom avtal med . Att underlätta för människor att röra sig mellan och är avgörande för att bevara och vidareutveckla de nära förbindelserna mellan våra folk. med bör revideras så att rätten att få med sig garantipension vid återvändande till slås fast. har ekonomin förbättrats för pensionärer med låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad genom att alla ålderspensionärer som har bostadstillägg får mer . föreslår regeringen en ytterligare satsning för gruppen ogifta pensionärer genom att tillägget för dessa höjs med ytterligare till . För försäkrade som har särskilt bostadstillägg (SBTP) och äldreförsörjningsstöd (ÄFS) föreslår regeringen att den skäliga levnadsnivån för ogifta ska höjas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en fjärde skattesänkning för pensionärerna (tidigare skattesänkningar började gälla , ). Den nu föreslagna skattesänkningen uppgår till för de flesta pensionärer. Regeringen beräknar att för de ekonomiskt mest utsatta innebär pensionsskattesänkningen, tillsammans med höjningen av bostadstilläggen, en förstärkning på 2013. Utskottet ser positivt på de förstärkningar regeringen föreslår för pensionärer med låga inkomster. Att utöver detta höja garantipensionen, som föreslås i motionerna, är enligt utskottets mening inte aktuellt. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag om medelsanvisning under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf315 (SD) och 2012/13:Sf307 (V) i berörda delar. migration och utveckling har i sitt slutbetänkande övervägt om det finns skäl att i svensk rätt göra garantipension enligt socialförsäkringsbalken exportabel till tredje land (SOU 2011:28 s. 177 f.). Kommittén valde att inte lägga fram något förslag med hänsyn till att utgångspunkten för socialförsäkringssystemet är att det ska ge en god ekonomisk trygghet, men ska det vara utformat så att det understöder arbetslinjen. Kommittén ansåg även att förslag om att generellt göra bosättningsbaserade förmåner exportabla och därmed öka möjligheterna till export av bosättningsbaserade förmåner skulle innebära en stor förändring i socialförsäkringens grundläggande konstruktion med en gränsdragning mellan bosättningsbaserade och arbetsbaserade förmåner. Av förarbetena till lagen (2006:286) om konvention om social trygghet mellan och framgår även att anledningen till att den svenska garantipensionen inte får exporteras till är att förmånerna betraktas som bosättningsbaserade förmåner vars motsvarighet inte finns i det chilenska systemet (prop. 2005/06:79 s. 29). Utskottet ser därför inte skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:Sf389 (MP). 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . Därutöver betalas i vissa fall änkepension ut även efter . Förmånen särskild efterlevandepension är under avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som har inträffat 2003 eller . Den kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen. Omställningspension är ett ekonomiskt stöd . Den är inkomstrelaterad och grundar sig på den avlidne makens eller makans ålderspensionsbehållning. Det finns en garantinivå som innebär att den som får låg eller ingen omställningspension kan få garantipension. Garantipension till omställningspension är beroende av den avlidnes bosättningstid i och reduceras av omställningspensionen krona för krona. Omställningspension betalas ut efter dödsfallet. Därefter kan förlängd omställningspension utges under vissa förutsättningar. Kostnaderna för anslaget utgörs till största del av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets kostnader successivt. Antalet kvinnor med änkepension har minskat , men på grund av omfattande övergångsregler för framför allt kvinnor som är födda kommer änkepension att betalas . minskade kostnaderna för efterlevandepensioner till följd av att följsamhetsindexeringen hade påverkats av den finansiella krisen. Däremot omfattas efterlevandepensionen inte av reglerna för den automatiska balanseringen, varför den sammantagna effekten av krisen inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Garantipensionen kompenserar visserligen delvis för minskningen av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen, men sammantaget minskar kostnaderna för anslaget. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning. 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om höjt bostadstillägg med för den som är ogift och en höjning av den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget, fr.o.m. . Vidare bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och avslår därmed motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. avslår vidare bl.a. ett motionsyrkande om en analys av bostadstillägget. Jämför reservation 20 (S). Bostadstillägg för pensionärer () är inkomstprövat och börjar reduceras vid inkomster som överstiger för ogifta och för gifta pensionärer (2,17 respektive 1,935 prisbasbelopp). BTP lämnas av bostadskostnaden upp till ett tak på för ogifta och för gifta. har den ekonomiska standarden för de pensionärer som har låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad förbättrats genom att alla ålderspensionärer som har bostadstillägg får mer . Tillägget på lämnas per person, vilket innebär att ett gift par får i tillägg och ensamstående får i tillägg. Tillägget är inte beroende av bostadskostnaden men inkomstprövas som övrigt bostadstillägg. Det högsta BTP-beloppet för ogifta är och för gifta . Personer som har BTP kan även få särskilt bostadstillägg (SBTP) som betalas ut automatiskt om man uppfyller villkoren. SBTP lämnas när den disponibla inkomsten är lägre än för ogifta och för gifta (1,401 respektive 1,191 prisbasbelopp för den som fyller ) och efter det att en bostadskostnad upp till maximalt för den som är ogift och för en som är gift har dragits av. Den disponibla inkomsten beräknas på samma sätt som gäller för BTP, dock med den skillnaden att man gör avdrag för skatt enligt skattetabell. Till den disponibla inkomsten ska läggas det BTP som betalas ut. Utgifterna för anslaget uppgick till . Regeringen beräknar att kostnaderna kommer att fortsätta att öka . De ökade utgifterna orsakas av ett ökat behov av BTP till följd av den finansiella krisen och de sänkta pensionerna. På lång sikt minskar emellertid antalet ålderspensionärer med bostadstillägg då de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension än dem som redan har pension. Till följd av den finansiella krisen minskade ålderspensionerna 2010 och 2011, vilket medförde att den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg minskade. Detta ledde till att kostnaderna för bostadstillägg ökade och den långsiktiga trenden med minskade kostnader för anslaget bröts, åtminstone tillfälligt. Regeringen anser att en stor del av de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna finns i gruppen ogifta pensionärer med låg pension. För att ytterligare bidra till att minska andelen med låg ekonomisk standard föreslår regeringen därför en riktad satsning till ogifta pensionärer med låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad. Förslaget innebär att bostadstillägget för ogifta pensionärer höjs med ytterligare fr.o.m. . Det innebär alltså att ska läggas till bostadstillägget för dessa personer. Därmed blir beloppet till ett hushåll lika stort oavsett om hushållet består av en ensam pensionär eller två gifta pensionärer. Förbättringen av bostadstillägget omfattar även personer som har SBTP eller äldreförsörjningsstöd (ÄFS), men eftersom de förmånerna trappas av krona för krona mot alla inkomster, inklusive BTP, ger höjningen ingen faktisk förbättring av deras ekonomiska standard. För att även dessa personer med den allra lägsta ekonomiska standarden ska få en förbättrad disponibel inkomst föreslår regeringen en höjning av den garanterade nivån för äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg för ogifta. Det handlar om en begränsad grupp om ca 7 100 personer. Regeringen föreslår att den skäliga levnadsnivån höjs till 1,4468 prisbasbelopp för den som är ogift, vilket motsvarar höjningen av bostadstillägget, dvs. Till följd av regeringens förslag föreslås anslaget ökas med . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf315 av m.fl. (SD) föreslås i denna del att till anslaget 1:3 anvisar mindre än regeringen. Förslaget är en följdeffekt av det förslag om höjd garantipension som läggs fram i motionen. I partimotion 2012/13:Sf307 av m.fl. (V) föreslås i denna del att till anslaget 1:3 anvisar mindre än regeringen. Förslaget är en följdeffekt av det förslag om höjd garantipension som läggs fram i motionen. Motioner utan anslagseffekt 2013 Enligt kommittémotion 2012/13:Sf371 av m.fl. (S) yrkande 4 bör en analys göras av bostadstilläggen. Regeringens åtgärder kompenserar inte klyftan i beskattning mellan arbetande och pensionärer. Utgångspunkten för förstärkta bostadstillägg bör vara strikt fördelningspolitisk stödet bör ges till dem som har störst behov. I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringen återkommer med en analys av de fördelningspolitiska effekterna av förändringen av bostadstilläggen. I motion 2012/13:Sf342 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att taket för bostadstillägget ska ses över. De som är i störst behov av anpassat boende äldre och handikappade har ingen möjlighet att komma i fråga för bostadstillägg om inte taket för bostadstilläggen höjs. Utskottet noterar att bostadstillägget till pensionärer har höjts i olika omgångar . får alla ålderspensionärer som har bostadstillägg mer, och den skäliga levnadsnivån för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstödet höjdes från samma datum. föreslår regeringen att tillägget för ogifta ålderspensionärer höjs med ytterligare till fr.o.m. och att den skäliga levnadsnivån för de pensionärer som har särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd höjs med motsvarande belopp. Regeringens fortsatta satsningar på pensionärer med låg ekonomisk standard välkomnas av utskottet. Förslagen tillstyrks således. Utskottet, som har avstyrkt förslagen i motionerna 2012/13:Sf315 (SD) och 2012/13:Sf 307 (V) om höjning av garantipensionen, tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . Motionerna, i berörda delar, avstyrks därmed. ska till regeringen redovisa en bedömning av hur den förstärkning av bostadstillägget för pensionärer, som trädde i kraft , har utfallit och bedöma i vilken utsträckning antalet ansökningar har påverkats av förstärkningen. Vidare pågår inom ett projekt för att analysera den sammantagna strukturen, särskilt i fråga om bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Det pågående arbetet bör avvaktas varför utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Sf371 (S) yrkande 4 och 2012/13:Sf342 (S). Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om höjd skälig levnadsnivå i äldreförsörjningsstödet för ogifta fr.o.m. . Vidare bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd. Personer som har fyllt , är bosatta i och inte har sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda kan efter ansökan få äldreförsörjningsstöd. Det kan exempelvis gälla de som inte har kunnat tjäna in pensionsrätt som ger tillräcklig försörjning på grund av invandring till i vuxen ålder. Det kan också vara personer som har låg ålderspension därför att de tagit ut den tidigt eller varit egna företagare och inte betalat sina pensionsavgifter. Äldreförsörjningsstödet är inkomstprövat och knyter an till de regler som gäller för BTP och SBTP. Äldreförsörjningsstödet motsvarar skillnaden mellan inkomsterna efter avdrag för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå. Inkomster minskar stödet krona för krona. Den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet är densamma som för särskilt bostadstillägg för pensionärer och motsvarar för ogifta och för gifta (1,401 respektive 1,191 prisbasbelopp).