bet · H001NU2 · 2012-12-11 00:00:00 — Det är rimligt att förvänta sig att kortsiktiga resultat också får långsiktiga effekter. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste i större utsträckning än syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för långsiktig ekologisk, social och ekonomisk utveckling. Med andra ord bör insatserna, enligt vår uppfattning, i större utsträckning ha karaktären av investeringar. Vi ser inget skäl för att tillmötesgå de här aktuella förslagen i motionerna 2012/13:N364 (S) och 2012/13:N239 (KD). De avstyrks följaktligen. Organisering och lokalisering av myndigheter, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N245 av (S) och 2012/13:N273 av (S) samt 2012/13:N228 av (M) och 2012/13:N312 av (KD). Statlig verksamhet spelar en mycket viktig roll på många platser i vårt land. Det handlar om att kunna erbjuda offentlig service på likvärdiga villkor oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. Därutöver fungerar statliga aktörer ofta som mycket viktiga arbetsgivare i områden där utbudet av arbetstillfällen är begränsat. Dessutom utgör statliga myndigheter kundunderlag för lokala och regionala företag. Mot denna bakgrund ser vi det som bekymmersamt att en rad omorganisationer inom den statliga förvaltningen har lett till att statlig verksamhet har försvunnit från mindre orter och lett till koncentrationer i stora regionala centrum. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2012/13:N245 (S) om att regionalpolitiska aspekter borde beaktas på ett bättre sätt vid omorganisationer av den statliga förvaltningen. Kraven kan skärpas genom att så som anförs i motion 2012/13:N273 (S) det regionalpolitiska perspektivet ges större tyngd i de regleringsbrev och ägardirektiv som regeringen ansvarar för. Vi anser att det bör införas en tydlig markering i regleringsbrev och direktiv till statliga bolag och myndigheter om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller myndigheter och verk. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och alla tendenser till s.k. återlokalisering måste motarbetas. Vi anser också att det kan finnas skäl att ta fram en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . De bägge här omnämnda motionerna tillstyrks. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Organisering och lokalisering av myndigheter, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N273 av (S) och 2012/13:N228 av (M), 2012/13:N245 av (S) och 2012/13:N312 av (KD). Enligt min mening är storstadscentreringen alldeles för stor när det gäller frågor om lokalisering av statlig verksamhet. När sådan verksamhet har rationaliserats och omorganiserats har det i alltför stor omfattning inneburit att den har försvunnit från mindre orter. Det innebär i sin tur att den samhällsservice som är viktig för den enskilda individen och i hög grad för företagare blir mycket svårtillgänglig. Statlig verksamhet finns redan till största delen i de s.k. tillväxtregionerna, vilket bidrar till att öka den regionala obalansen. Det är med dagens teknik fullt möjligt att utlokalisera en stor del av den statliga verksamheten till orter i glesbygden. Jag anser att modernare lösningar skulle göra det möjligt för inlands- och glesbygdskommunerna att behålla viktiga arbetsplatser och därmed ge reella förutsättningar för utveckling och tillväxt. Även när det gäller statliga affärsdrivande verk borde en stor del av den administrativa verksamheten förläggas till de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Enligt min uppfattning bör det regionalpolitiska ansvaret tydligt markeras i regleringsbrev och direktiv. Vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller statliga myndigheter och verk bör särskilt understrykas. När nya myndigheter ska startas är det också mycket angeläget att lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv. Jag anser även att det är hög tid att ta initiativ till en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . Sammantaget innebär detta att jag tillstyrker motion 2012/13:N273 (S). Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N357 av m.fl. (S), 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:N370 av m.fl. (S) samt 2012/13:MJ270 av (M) yrkande 2, 2012/13:N252 av och (båda M) yrkandena 1, 4 och 5, 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:N379 av Per Åsling (C). Vi instämmer i vad som sägs i motion 2012/13:N364 (S) om den utmaning som tillgängligheten till offentliga och privata tjänster utgör på gles- och landsbygden. Allt fler landsbygdsbor får längre till dagligvarubutiker, drivmedelsstationer och olika former av kommersiell service. Medborgarnas tillgång till fungerande samhällsinstitutioner är emellertid en förutsättning för trygghet och ekonomisk utveckling. Marknadslösningar eller rationaliseringsåtgärder får inte ersätta medborgarnas rätt till en tillgänglig samhällsservice. Enligt vår uppfattning är det oansvarigt av regeringen att inte göra mer för att stoppa den negativa utvecklingen på serviceområdet i landets mer glesbefolkade områden. Vi står också bakom de synpunkter som framförs i motionerna 2012/13:N357 (S) och 2012/13:N370 (S) avseende statliga myndigheters ansvar för att tillhandahålla en god och likvärdig service i de glest befolkade delarna av landet. De ovannämnda motionerna tillstyrks i här aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:MJ270 av (M) yrkande 2, 2012/13:N252 av och (båda M) yrkandena 1, 4 och 5, 2012/13:N357 av m.fl. (S), 2012/13:N364 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N370 av m.fl. (S) och 2012/13:N379 av Per Åsling (C). Jag instämmer i vad som sägs i motion 2012/13:N272 (V) om behovet av att stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Som anförs i motionen ger de stora grossistfirmorna emellertid lanthandlarna så dåliga förutsättningar att dessa inte kan konkurrera med andra handlare på likvärdiga villkor. Jag och menar att regeringen bör ta initiativ till åtgärder som säkerställer att även den småskaliga handeln med dagligvaror ges rimliga marknadsmässiga villkor. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på att de mackar de samarbetar med hanterar större volymer bensin. På landsbygden där kollektivtrafiken är begränsad behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter, och det måste finnas möjligheter att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Enligt min uppfattning bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag som säkerställer den kommersiella servicen för landsbygdsbefolkningen. Med det anförda tillstyrks motion 2012/13:N272 (V) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 motiveringen (MP) av (MP). I , liksom i övriga världen, pågår en urbanisering. Landsbygden töms på folk medan de större städerna växer starkt. Utvecklingen innebär betydande utmaningar såväl i städer som på landsbygden, men här vill jag främst uppmärksamma problemen med det försämrade serviceutbud som möter landsbygdsbefolkningen. Utflyttningen från landsbygden gör att underlaget för service försvinner. Människor lämnas kvar på orter där samhällsansvaret enligt min mening närmast har abdikerat. Jag och vill bevara en grundläggande servicenivå i hela . Även för landsbygden är det av stor vikt att ha tillgång till offentlig service, men i takt med landsbygdens utarmning har allt fler offentliga inrättningar försvunnit. Jag och förordar inrättandet av en ny servicestruktur med gemensamma statliga och kommunala servicecentrum och servicepunkter över hela landet för service till medborgare och företag. På landsbygden är man ofta hänvisad till bilen som transportmedel. När en bensinstation slår igen innebär det att man som landsbygdsbo måste åka längre bort för att få tag i drivmedel. Följden blir bl.a. att växthusgasutsläppen ökar. Jag sympatiserar med de insatser som byalag och föreningar gör för att finna lösningar. Konceptet bymack är ett i sammanhanget möjligt alternativ som behöver uppmuntras och få effektivt stöd. Jag anser också att det bör vara möjligt att få s.k. mackstöd för biogas och att möjligheterna för landsbygdsföretagare att få mikrokrediter bör utökas. Eftersom de motioner som behandlas i detta avsnitt har en annan inriktning än den som jag och förespråkar förordar jag att avslår samtliga här aktuella motionsyrkanden. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:N204 av (KD), 2012/13:N229 av och (båda M), 2012/13:N263 av (S), 2012/13:N290 av (M), 2012/13:N360 av m.fl. (S), 2012/13:N381 av m.fl. (MP) och 2012/13:N388 av och (båda M). En återföring av avkastningen från stora statliga bolag som , och till de kraft- och naturresursproducerande kommunerna, ofta i , är en rimligare kompensation än de förhållandevis marginella regionala tillväxtmedlen. Jag och vill uppmuntra lokalt engagemang och lokalt ägande. Ett sätt att åstadkomma detta är genom att skapa lokalt utvecklingskapital. I linje med vad som anförs i motionerna 2012/13:N272 (V) och 2012/13:N300 (V) vill jag därför att möjligheterna att återföra pengar till de kommuner och bygder som har vattenkraft, vindkraft och gruvor inom sina kommungränser ses över. Vad avser vattenkraft finns en s.k. bygdepeng som utgår till vattenkraftskommuner. Denna bygdepeng har använts till upprustning av lokaler och liknande. När det gäller vindkraft har olika kommuner framfört krav på en bygdepeng, men utan någon lagreglering. Jag föreslår att bygdepengen för vindkraft lagregleras för att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna. Detta skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för en diskussion om otillbörlig påverkan. bör uppmana regeringen att återkomma med förslag enligt ovan. De bägge här omnämnda motionerna tillstyrks i aktuella delar. Övriga här aktuella motioner avstyrks. Fördelning av regionala medel, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N250 av och (båda S) och 2012/13:N271 av och (båda C) och 2012/13:N279 av (S). De medel som anslås åt regionala tillväxtåtgärder utgörs dels av medel som staten (regeringen och ) förfogar över, dels av medel som fördelas till länsstyrelser och regionala samverkansorgan. Som påpekas i motion 2012/13:N250 (S) är emellertid de beräknings- och bedömningsgrunder som används för fördelningen till länsstyrelserna och regionerna omöjliga att överblicka för en utomstående. Då fördelningssystemet saknar transparens och inte synes vara helt konsekvent förordar vi en översyn. En sådan översyn bör bl.a. syfta till att systemet framgent ska präglas av transparens vad gäller t.ex. fördelningsnycklar. Härigenom skulle de olika länen och regionerna få samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. Med det sagda tillstyrks motion 2012/13:N250 (S). Övriga här aktuella motioner avstyrks. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. finns en möjlighet att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. För att nå dit behöver dock bli betydligt mer framgångsrikt på en central punkt; jobbskapande. Här har , trots den starka ekonomin, lyckats sämre än jämförbara länder . I Socialdemokraternas budgetmotion 2012/13:Fi302 redovisas en politik som på ett sammanhållet sätt kommer att kunna möta de utmaningar som nämns ovan. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt som eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten öka ytterligare. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå och antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Utanförskapet består således. Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. Vi menar att regeringens politik inte är förenlig med överskottsmålet utan att den snarare hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning samt en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka landets konkurrenskraft. Det behövs en ny färdriktning. Vårt mål är att ska ha en utbildningsnivå i världsklass. Det gäller hela befolkningen. Vi har en regering förmodligen den enda i världen som sänker utbildningsambitionerna. Resultaten i skolan sjunker. Antalet högskoleplatser minskar. En ny ettårig gymnasieskola planeras, vilket är både kravlöst och ogenomtänkt. Vi har höga ambitioner för unga. I skolan ska eleverna få det stöd de behöver, men också möta höga förväntningar och krav. Vi vill investera så att samtliga elever möter skickliga lärare som kan inspirera och stödja när skolarbetet känns tufft. har flera tunga besked kommit om att FoU-jobb lämnar de svenska storstadsregionerna. har regeringen lagt ned samarbetsprogram, skjutit upp eventuella samarbeten om jobben till valåret och avfärdat näringslivet som ett särintresse. Regeringen verkar inte förstå fördelarna med den svenska samverkansmodellen. Insatser krävs även för ett starkare exportfrämjande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om Socialdemokraterna vinner valet, att ledas av statsministern. Villkoren för innovationer behöver förbättras och därför prioriterar Socialdemokraterna resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. En långsiktig forskningsstrategi kommer att läggas fast. Vi vill här ta tillfället i akt att beklaga att en majoritet i utbildningsutskottet avvisade begäran om att låta ett sammansatt närings- och utbildningsutskott bereda forsknings- och innovationspropositionen. Likaså anser vi det vara förvånande att regeringens innovationsstrategi när den äntligen presenterades inte överlämnades till för förankring, debatt och beslut. har många företag svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det är uppenbart att regeringens ensidiga fokus på att slösa bort miljarder av skattebetalarnas pengar på ineffektiva åtgärder inte har effekt. Vi står därför bakom de förslag som förs fram i Socialdemokraternas budgetmotion om investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer, och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste stängas. Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Ingen tjänar på ökade orättvisor. Därför bygger vår politik på att minska de inkomstklyftor som växer, minska de skillnader mellan män och kvinnor som ökar, och i stället för ett segregerat bygga ett sammanhållet samhälle. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en slags konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära och står beredda att nyttja denna buffert för att stimulera efterfrågan och för att värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. har genom sitt beslut (bet. 2012/13:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i statens budget och gör en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med det förslag som Socialdemokraterna lagt fram i motion 2012/13:Fi302. Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga ca . Anslagen inom ramarna kan alltså endast fördelas inom den givna ramen. Socialdemokraternas förslag inom utgiftsområde 19 överstiger ramens nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Av detta skäl väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområde 19. behöver en egen regionalpolitik. Som vi har angivit i våra motioner 2012/13:N364 (S) och 2012/13:N384 (S) anser vi att utgiftsområde 19 Regional tillväxt borde tillföras ytterligare för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. Vi grundar detta förslag på vår uppfattning att det inte råder något motsatsförhållande mellan storstad och landsbygd. Det är viktigt att utveckla de stora regionerna, och det ska finnas en politik som tar hänsyn till deras speciella problematik. Men den regionala utvecklingspolitiken måste också bygga på insikten att landsbygden har rätt att utvecklas på samma villkor som andra geografiska områden. Just genom landsbygden har många komparativa fördelar på den internationella marknaden. Tillgången på vattenkraft, matproduktion, skogs- och mineralnäring har gjort att har kunnat bygga upp en exportekonomi som har stärkt den svenska industrin. Dessa tillgångar är, genom vidareförädlingen, en tillgång i arbetet för fler nya jobb. En levande landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. Landsbygden står dock inför stora utmaningar rörande tillgängligheten till offentliga och privata tjänster. På många håll i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe. På många orter blir det svårare för de små företagen att klara sin vardag och utvecklas. Detta utgör bakgrunden till vårt förslag till ett särskilt stöd om att tillföra till anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder i avsikt att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd. Vår principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår även av de övriga ställningstaganden vi gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet som behandlar den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (MP) (MP) anför: står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. har i partimotionen 2012/13:Fi303 presenterat en ekonomisk politik och ett samlat budgetförslag som jag står bakom. Liksom anser jag att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. behöver också ökade gröna offentliga investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska industriföretag. Men det behövs också investeringar som bidrar till omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Vår omedelbara närhet präglas av stora ekonomiska svårigheter. Krisen i euroområdet kan mycket väl fördjupas under de kommande månaderna med negativa följdverkningar för och svensk ekonomi. dras vi med mycket hög arbetslöshet bland ungdomar och en mycket hög långtidsarbetslöshet. På hotas vår framtid av accelererade klimatförändringar och utarmade ekosystem. Regeringens ekonomiska politik möter varken de kort- eller långsiktiga utmaningar som tornar upp sig. Regeringens största reform är sänkt bolagsskatt. menar att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt men att den stora sänkning som regeringen föreslår hotar överskottsmålet. En sådan politik är inte ansvarsfull. De prognoser med kraftigt sjunkande arbetslöshet som regeringen lutar sig mot förefaller orealistiska. Den politik regeringen presenterar möter heller inte de långsiktiga utmaningar som och världen står inför. Med instämmande i vad framför menar jag att klimatpolitiken behöver en omstart och att den ekonomiska politiken måste utvecklas. Partiet föreslår bl.a. ett klimatpolitiskt ramverk men också att nya välfärdsindikatorer utvecklas som stöd för den ekonomiska politiken. En riksdagsmajoritet har genom beslut (bet. 2012/13:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än vad som skulle bli fallet med förslag. För utgiftsområde 19 Regional tillväxt uppgår ramen till ca . Genom detta beslut har även avslagit förslag till utgiftsramar och därmed förutsättningarna för vårt budgetförslag, som överstiger den av beslutade nivån. Jag anser inte heller att någon eller några delar kan brytas ut ur detta budgetalternativ och behandlas isolerat utan att det måste betraktas som en helhet. Av dessa skäl tar jag inte del i beslutet om anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Jag väljer i stället att i detta särskilda yttrande redogöra för huvuddragen i våra prioriteringar. En levande lands- och glesbygd förutsätter tillgång till offentlig service. Jag står därför bakom det som sägs i kommittémotion 2012/13: N404 om vikten av att bevara en grundläggande servicenivå i hela . lägger vikt vid en levande landsbygd som ger möjligheter för människor att bo även utanför tätbefolkade områden. Hela ska leva, men på många håll runt om i landet har den allmänna servicenivån monterats ned och allt fler offentliga inrättningar har försvunnit. Man har fått allt längre att transportera sig för att få tillgång till sådant som är en självklarhet i storstaden. För att satsa på att servicekontor ska tillhandahålla bättre offentlig service i hela landet borde anslaget för regionala tillväxtåtgärder (1:1) höjas med i förhållande till vad regeringen föreslagit. principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår även av de övriga ställningstaganden som jag har gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet som behandlar den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar jag ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande.