bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Anslaget används för att finansiera kostnader för statlig assistansersättning. Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionsnedsättning som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får däremot inte utökas. Kommunen, där den som är berättigad till ersättning är bosatt, ersätter kostnaderna för de första . Genom ersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser enligt LSS. Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. Omfattningen av personlig assistans och kostnaderna för assistansersättningen har underskattats. När assistansreformen infördes beräknades att varje person skulle beviljas i genomsnitt och att ca 7 000 personer skulle omfattas av insatsen. hade ca 16 000 personer assistans med i genomsnitt . Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med omfattande funktionsnedsättningar. Antalet personer med assistansersättning har inte ökat . har dock antalet personer som får assistansersättning ökat med ca 4 400 personer och antalet timmar med i genomsnitt drygt och person. Av dem som får assistansersättning är män och kvinnor. De totala kostnaderna för assistansersättningen ökar dock som en följd av att antalet timmar och timkostnader ökar. Den åldersgrupp som ökat mest är personer som är eller äldre. Jämfört med 2002 har ca 1 700 fler personer i denna åldersgrupp assistansersättning 2011. Den grupp som också ökat mycket är barn och vuxna i åldern . De har ökat med ca 1 000 personer . Ytterligare en grupp som ökat förhållandevis mycket är personer som närmar sig pensionsåldern, dvs. personer som är . Drygt hälften () av all assistans som betalas via assistansersättningen drivs av enskilda utförare, varav av kooperativ och av annan serviceorganisation. Av uppgifter som lämnats av (dnr S2011/2324/FST) framgår att andelen indragningar vid omprövningar av assistansersättning som beror på att den enskilde inte bedöms ha behov av personlig assistans i genomsnitt för grundläggande behov har ökat . Av uppgifterna framgår också att andelen indragningar vid tvåårsomprövning har varit oförändrad och att andelen beslut om utökningar av assistanstimmar har ökat mellan dessa år. På grund av nya rapporteringsrutiner är emellertid inte den nya statistiken helt jämförbar med de uppgifter som finns tillgängliga för åren tidigare än 2010. Regeringen beslutade att ge Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag ta fram underlag för och bedöma orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, såväl vid nybeviljande som vid tvåårsomprövning av sådana beslut, och till eventuella förändringar . ISF ska även redovisa tänkbara orsaker till sådana förändringar. ISF ska också kartlägga vilka assistansberättigade som berörs av förändringarna och vilka eventuella andra insatser som erbjuds dessa. ISF ska delredovisa sitt uppdrag till () senast och slutredovisa detta senast . Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So496 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att till anslaget 4:4 Statlig assistansersättning för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen och avstyrker motion 2012/13:So496 (SD) i denna del. 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. bifaller även det bemyndigande som regeringen har begärt under anslaget. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning samt ett motionsyrkande om omsorg på det egna språket. Jämför reservation 14 (S, MP, V). Regeringen föreslår att 1 anvisas inom anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . Ändamålet med anslaget är att genom riktade insatser inom äldreområdet öka de äldres valfrihet, trygghet och självbestämmande inom äldreomsorgen och att kunskap och erfarenheter tas tillvara för att systematiskt förbättra verksamheten inom äldreområdet. Medel ges för att stimulera kommuner och landsting att utveckla kvalitén i äldreomsorgen, att höja kompetensen bland äldreomsorgens personal, att öka antalet platser i särskilt boende samt att stimulera till nya boendeformer för ett tryggt boende för äldre. Medel ges också för att införa förslagen om en nationell värdegrund samt till olika typer av insatser för att öka kunskapen inom äldreområdet. Medel ges även för att främja ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet. Från anslaget utbetalas även statsbidrag till pensionärs- och anhörigorganisationer samt till kommun- och landstingssektorn i enlighet med överenskommelser med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik samt prestations- och resultatbaserade statsbidrag. För att möta de ökade behovet kring att ge stöd till trossamfunden tillförs anslaget 9:2 Stöd till trossamfund inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid . Förslaget finansieras bl.a. genom att anslaget minskas med . Regeringen har framför allt inom ramen för överenskommelsen med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik gjort riktade kunskaps- och infrastruktursatsningar i . Eftersom dessa satsningar gynnar samtliga målgrupper för insatser har finansieringen hämtats från flera anslag. För att renodla finansieringen av denna typ av insatser föreslår regeringen att förs över från detta anslag till anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Regeringen avser att se över behovet av nivån på de socialtjänstövergripande kunskaps- och infrastruktursatsningarna inför budgetpropositionen 2015. Uppföljningar av regeringens satsning på ett investeringsstöd för byggande av särskilt boende och trygghetsbostäder för äldre visar att byggprojekt som får stöd genom detta anslag ofta färdigställs senare än beräknat. Det innebär att anslagsbelastningen blir lägre på kort sikt men högre på . Regeringen bedömer därför att det finns ett utrymme för att på detta anslag bistå med finansiering till ett antal angelägna insatser. föreslår regeringen en tillfällig förstärkning av anslaget 4:4 Bilstöd för personer med funktionsnedsättning med . Anslaget 4:5 minskas med motsvarande belopp. kommer ersättning att betalas ut till personer som har utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården. Regeringen räknar med att det kommer uppstå kostnader för resor, ersättning till vittnen för förlorad inkomst samt kostnader för psykologiskt stöd i anslutning till prövning av sökandes rätt till ersättning. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården ökas med och att anslaget 4:5 minskas med motsvarande belopp. För perioden 20132015 föreslår regeringen även att verksamheten vid den nyinrättade hämtar en del av sin finansiering från anslaget 4:5. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:9 tillförs och att anslaget 4:5 minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskar med jämfört med . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142016. Regeringen avser att besluta om bidrag till forskning om äldre, som ska administreras av för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), samt investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende och trygghetsboende för äldre, som ska administreras av . Socialtjänstlagen (3 kap. 3 §) föreskriver att insatser ska vara av god kvalitet. Det ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten ska också systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. I samband med tillsynen av ett stort antal särskilda boendeformer för personer med demenssjukdom har vissa brister beträffande bemanning uppmärksammats. De föreskrifter och allmänna råd som har tagit fram för hur särskilda boenden för personer med demenssjukdom ska organiseras och bemannas träder i kraft . tillsyn har också visat på brister i bemanningen i särskilda boenden för personer utan någon demenssjukdom. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram vägledning till kommunerna också för dessa personer och styrelsen redovisade uppdraget . Detta ligger i linje med tillkännagivande och socialutskottets betänkande Riktlinjer för bemanning inom äldreomsorgen (bet. 2011/12:SoU11, rskr. 2011/12:147). Genom att stimulera kommuner att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) verkar regeringen för att stärka den enskilda människans möjlighet till delaktighet och inflytande. Särskilda medel har avsatts för att underlätta införandet av valfrihetssystem. Sammanlagt har gått till kommunerna . betalades ut i stimulansbidrag för att förbereda och utveckla valfrihetssystem och betalades ytterligare ut till samma ändamål. Regeringen har också beviljat särskilda medel till Kommuner och Landsting för att ge stöd till kommuner som överväger eller har beslutat att införa valfrihetssystem. hade 118 kommuner valfrihetssystem enligt LOV i drift, jämfört med situationen då 68 kommuner hade infört valfrihetssystem, enligt . var ytterligare 51 kommuner i färd med att införa valfrihetssystem enligt LOV, men hade ännu inte systemet i full drift. Det är vanligast att valfrihetssystem omfattar en kombination av service- och omvårdnadsinsatser inom . har följt upp reformen ur ett befolknings- och patientperspektiv och kunnat konstatera att de flesta äldre uppskattar och vill ha möjlighet att välja utförare av hemtjänst. Valmöjligheterna ger en känsla av egenmakt och frihet att bestämma. är det viktigt att personer som behöver stöd för att kunna göra aktiva val får det stöd som behövs. Det rör sig t.ex. om personer med olika medicinska diagnoser och personer som på grund av hög ålder är bräckliga och minnessvaga. Enligt finns det ca 900 enskilda utförare verksamma inom valfrihetssystemen. I ett femtiotal av kommunerna finns det bland dessa utförare sådana som erbjuder en särskild inriktning eller specialkompetens i sin verksamhet. Det handlar ofta om särskild språkkompetens (i ett fyrtiotal kommuner) eller att utförarna erbjuder specialkunskap om olika sjukdomar eller särskilda vårdinriktningar (i ett tjugotal kommuner). I ett tiotal kommuner finns det utförare som erbjuder vad som kan kallas för särskild kulturell eller religiös kompetens. Det finns även exempel på utförare som är hbt-certifierade. Det går inte att se några större entydiga kvalitetsskillnader mellan kommunala och enskilda utförare. Enligt har kommunala utförare bättre personaltäthet och personalkompetens. Enskilda utförare lyckas bättre när det handlar om andelen äldre som har genomförandeplaner och som har riskbedömts (2012, S2012/11253/FST). I Statskontorets rapport, Lagen om valfrihetssystem, framkommer att kostnaderna har ökat något mer i kommuner som infört LOV, vilket kan förklaras med initialt ökade administrationskostnader samt att ett valfrihetssystem enligt LOV inte skapar någon priskonkurrens mellan utförarna som kan pressa priserna. Statskontorets undersökningar visar att brukarna är mer nöjda med i kommuner som tillämpar LOV än i övriga kommuner. En annan slutsats i rapporten är att LOV ökar förutsättningarna för bättre kostnadskontroll i kommunerna, då kommunerna i regel ägnat mycket tid åt att se över de ekonomiska villkoren för de verksamheter som ska omfattas av LOV. För en person med många olika symtom och diagnoser kan kontakterna med olika huvudmän, verksamheter och personalkategorier vara svåra att överskåda. Regeringen har därför påbörjat en satsning för att vården och omsorgen om de mest sjuka äldre i form av hemsjukvård, äldreomsorg, primärvård och sjukhusvård ska samverka bättre. Resursanvändningen måste effektiviseras så att vården och omsorgen i större grad utgår från patientens behov samt organiseras effektivare. Satsningen, som leds av en nationell äldresamordnare, ska premiera resultat så att det kan växa fram lokala lösningar som är anpassade till förutsättningarna i respektive landsting och kommun. fördelades genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting. I överenskommelsen fortsatte inriktningen på statsbidraget att stödja kommuner och landsting och andra aktörer med att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Svenskt demenscentrum och Nationellt Anhöriga Nationellt Anhöriga (NkA) och Svenskt demenscentrum (SDC) har regeringens uppdrag att samla in, strukturera, sprida kunskap på sina respektive sakområden och stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. Inriktningen är att kunskapen ska vara konkret, lättillgänglig och praktiskt tillämpbar. Centrumen ska vara en länk mellan forskning, praktik och beslutsfattare och genom sin verksamhet bidra till högre kvalitet och produktivitet i vården och omsorgen om äldre. bedömer att den verksamhet som bedrivs vid båda centrumbildningarna är betydelsefull och utvecklas som planerat. gav regeringen i uppdrag att svara för en utvärdering av kompetenscentrumens etablering och verksamhet. Den utvärdering som lämnade till regeringen visar att både NkA och SDC har lyckats väl när det gäller att sprida och synliggöra sin verksamhet. Aktiviteten har varit hög och de har på nått ut med sin information till ett stort antal organisationer, myndigheter och enskilda personer. Den kunskap som har tagits fram har varit av hög kvalitet och därmed blivit än mer efterfrågad vilket medför att verksamheten fått hög legitimitet. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 7 (delvis) att till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Av det föreslagna tillskottet utgör medel för att öka bemanningen inom äldreomsorgen utöver den ökning som måste ske på grund av demografiska orsaker. Vidare avsätts i form av ett stimulansbidrag för att arbetsgivare ska ha möjlighet att subventionera sjuksköterskor som vill specialistutbilda sig inom äldrevården. I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken anvisar mer än regeringen föreslagit. Av det föreslagna tillskottet avsätts för ökad bemanning i äldreomsorgen med prioritet för demensvården och för ett kunskapslyft för personalen inom äldreomsorgen. Motionärerna avvisar regeringens satsning på starta-eget-bidrag inom dess kompetenssatsning och lägger i stället till pensionärsorganisationer och till anhörigorganisationer. Resten av pengarna går till andra satsningar inom omsorgslyftet. Vidare satsar motionärerna för att personer som bor på äldreboenden ska få möjlighet för verklig valfrihet . Motionärerna avvisar även regeringens satsningar på ett värdigt liv i äldreomsorgen och värdighetsgarantin och lägger i stället på att äldre ska få ett större inflytande över insatserna inom äldreomsorgen. När det gäller avsätter motionärerna på förenklad biståndshantering. Vidare avsätts på ett matlyft. Motionärerna avsätter dessutom för att äldre ska få omsorg på sitt eget språk och till införandet av regionala vägledare samt en nationell samordnare för äldre döva och dövblinda. Anslaget minskas slutligen med eftersom motionärerna säger nej till regeringens stimulansmedel för införandet av LOV. I partimotion 2012/13:So487 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om ett system med äldrevägledare för döva och dövblinda regionalt spridda över hela landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att permanenta verksamheten vid Svenskt demenscentrum och i yrkande 21 ett tillkännagivande om att permanenta verksamheten vid Nationellt Anhöriga. Motion utan anslagseffekt 2013 Omsorg på det egna språket I motion 2012/13:So232 av (S) begärs ett tillkännagivande om att äldreomsorg ska erbjudas på vårdtagarens hemspråk. redovisade sitt regeringsuppdrag om vägledning i frågor om organisering av särskilt boende för äldre personer (jfr bet. 2011/12:SoU11, rskr. 2011/12:147). Av redovisningen framgår att har inlett uppdraget med att analysera de juridiska förutsättningarna för att föreskriva för samtliga äldre personer som bor i särskilda boenden både utifrån socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagstiftningen. kommer också att göra en kartläggning av vilka hjälpbehov äldre personer utan demenssjukdom har i särskilda boenden. En av frågorna som ska utredas är om kan använda sitt bemyndigande för normgivning för samtliga äldre som bor i särskilda boenden eller om tillämpningsområdet måste avgränsas. Avsikten är att den nya författningen ska ha samma uppbyggnad som föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:12) om ansvaret för personer med demenssjukdom och bemanningen i särskilda boenden, som träder i kraft . Den nya författningen bör enligt träda i kraft för att underlätta kommunernas tillämpning. Svenskt demenscentrum och Nationellt Anhöriga fick i uppdrag att utvärdera de båda kompetenscentrumen. Eftersom det i uppdraget ingick att också utvärdera styrelsens insatser i etableringen uppdrogs åt att genomföra det samlade utvärderingsuppdraget. Utvärderingen genomfördes i form av en lärande utvärdering, dvs. en forskningsbaserad interaktiv metod där utvärderingens resultat löpande analyseras och diskuteras tillsammans med ledning och personal vid de studerade objekten. Av utvärderingen framgår bl.a. att forskningsanknytningen i informationsmaterialet är god hos båda centrumen och att kontakten med forskningen inom respektive område är mycket väl tillgodosedd. Utvärderarnas samlade bedömning av svar i intervjuer och enkäter är att de positiva omdömena om båda centrumen helt dominerar och att de negativa uppfattningarna är påfallande få. slutsats i utvärderingen, som lämnades till regeringen , är att styrelsen i och med den positiva utvärderingen av centrumens etablering och verksamhet ser sitt etableringsuppdrag som genomfört och menar att organiseringen av Nationellt Anhöriga och Svenskt demenscentrum framöver bör anta mera permanenta former. Enligt bör organisationsformen för detta utredas vidare i samråd med respektive centrums styrelse eller styrgrupp. Av regleringsbrevet för för framgår att har ett fortsatt ansvar för etableringen av nationella kompetenscentrumen Svenskt demenscentrum respektive Nationellt Anhöriga. har det övergripande ansvaret för verksamheten. Finansieringen av arbetet sker från utgiftsområde 9, anslaget 4:5, anslagspost 9. Under omfattade den senare totalt . I betänkande 2011/12:SoU11 Riktlinjer för bemanning inom äldreomsorgen (rskr. 2011/12:147) lämnade ett enigt utskott ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att utreda och, om myndigheten finner det lämpligt, utfärda föreskrifter om bemanning i särskilda boenden för andra grupper än demenssjuka. Regeringen skulle återkomma med en redovisning senast . Motionsyrkanden om kompetensen inom äldreomsorgen behandlades av utskottet senast i betänkande 2011/12:SoU10 Äldrefrågor (prot. 2011/12:74). Utskottet anförde följande (s. 3334, fyra res. S, MP, SD, V): Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen. Detta sker bl.a. genom satsningen Omvårdnadslyftet (20112014), för vilken fördelat ca . På det viset anges på nationell nivå vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Utskottet noterar vidare att på regeringens uppdrag har tagit fram ett förslag till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. Slutligen vill utskottet påminna om de allmänna råd (SOSFS 2011:12) som publicerades om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. Motionerna [] avstyrks. Motionsyrkanden om omsorg på det egna språket behandlades också av utskottet senast i ovan nämnda betänkande. Utskottet anförde följande (s. 33, res. Beträffande önskemål om att få äldreomsorg på det egna språket vill utskottet hänvisa till att valfrihetssystemet har bidragit till att omsorgs- och vårdtagarna kan erbjudas personal som utöver svenska talar andra språk. Därtill kan konstateras att kommunerna numera, enligt 5 kap. 6 § tredje stycket SoL, är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Slutligen kan nämnas det pågående arbetet med anledning av utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83). I förslaget finns en kartläggning och en analys av hur nuvarande reglering, finansiering och tillsyn av tolktjänst till döva och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. bör inte föregripa den fortsatta beredningen. Motionerna [] avstyrks. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, att äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, att äldre ska bemötas med respekt och att äldre ska ha tillgång till god vård och omsorg. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringens satsningar inom äldreområdet fortsätter och att medel lämnas bl.a. för att införa en nationell värdegrund för äldreomsorgen som innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Dessutom lämnas medel för att underlätta införandet av valfrihetssystem vilket stärker den enskildes möjlighet till delaktighet och inflytande. Utskottet kan konstatera att valfrihetssystemet bl.a. har bidragit till att omsorgs- och vårdtagare kan erbjudas personal som utöver svenska talar andra språk. För att möta brister i bemanningen i de särskilda boendena för äldre har tagit fram föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:12) för hur särskilda boenden för personer med demenssjukdom ska organiseras. Av en lämnad redovisning framgår vidare att styrelsen avser att ta fram författningar också när det gäller övriga särskilda boenden för äldre personer. Författningarna är tänkta att träda i kraft för att underlätta kommunernas planering. Utskottet välkomnar allt detta. Utskottet noterar även den satsning som syftar till att vården och omsorgen om de mest sjuka äldre ska samverka bättre och ser positivt på det. Slutligen kan verksamheterna vid Svenskt demenscentrum och Nationellt Anhöriga nämnas. Utskottet noterar att utvärderingen av dessa verksamheter visat positivt resultat. Frågor om framtida organisationsform m.m. bereds. Utskottet anser sammantaget att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:So487 (V) yrkandena 2, 13 och 21, 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del och 2012/13:So540 (MP) yrkande 7 i denna del. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So232 (S), varför den avstyrks. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning.