bet · H001KU1 · 2012-11-28 00:00:00 — Inom arbetsområdet organisation fortsätter arbetet med att slutföra de organisationsförändringar som beslutades . De inledda översynerna av kommunikationsavdelningen och den nyinrättade it-avdelningen kommer att slutföras och följas upp. Översynen av kommunikationsavdelningen omfattar även överväganden om hur informationen till allmänheten om EU ska organiseras. Inom arbetsområdet den attraktiva arbetsplatsen ska kompetensförsörjningen både på kort och på lång sikt säkerställas genom analyser och olika åtgärder. Vidare ska miljöcertifiering behållas och förvaltningen ska ha en hög ambition när det gäller miljöhänsyn i den löpande verksamheten. Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . Förslaget innebär en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare har gjort bedömningen att det preliminärt tilldelade anslaget i huvudsak bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Riksdagsstyrelsen påpekar även i propositionen att det inom området ny teknik och webb inte går att utesluta behovet av framtida anslagsjusteringar varför riksdagsstyrelsen kan behöva återkomma till i denna fråga. bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132016. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:2 förvaltningsanslag Nivån på de investeringar som föreslås genomföras beräknas ligga på samma nivå . Organiseringen av informationen till allmänheten om EU Som nämnts ovan framgår av budgetpropositionen att översynen av även omfattar hur informationen till allmänheten om EU ska organiseras. Av propositionen framgår inte några överväganden med avseende på EU-upplysningen. inrättades genom riksdagsbeslut en central funktion inom för information till allmänheten om EU-frågor på initiativ av (bet. 1994/95:KU36, rskr. 1994/95:389). Utskottets initiativ togs mot bakgrund av en utredning (SOU 1995:127) som betonade vikten av att en sådan funktion skulle få en självständig ställning inom förvaltningsorganisation, bl.a. genom en självständigt fungerande medarbetargrupp. Skälet till detta var behovet av att markera organets identitet och integritet. Utskottet instämde i utredningens bedömning. Även utredningen om allmänhetens tillgång till EU-relaterad information m.m. föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:96) en fortsatt och utvecklad verksamhet för EU-upplysningen med som huvudman. Utredningen ansåg att en förutsättning för utredningens förslag om allmänhetens upplysningstjänst i EU-relaterade frågor var att skulle ge funktionen en sådan ställning i organisationen att den kunde få en egen tydlig identitet och möjlighet att självständigt marknadsföra sig som allmänhetens EU-upplysning. I en promemoria från () kommunikationsavdelning av föreslogs bl.a. att den EU-information som då bedrevs på EU-upplysningen (EUU) skulle integreras med RDF:s övriga informations- och kommunikationsverksamhet. Som skäl till ändringen angavs bl.a. att EU-frågorna har kommit att bli en integrerad del av utskottens verksamhet och övrig riksdagsverksamhet. Riksdagsdirektören beslutade att EUU fr.o.m. skulle upphöra som organisatorisk enhet inom RDF och att information om EU skulle integreras med RDF:s övriga informations- och kommunikationsverksamhet. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 2:2 förvaltningsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132016. Utskottet föreslår även att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . EU-upplysningen inrättades genom ett riksdagsbeslut efter initiativ av . Mot denna bakgrund och med beaktande av utskottets uttalande om vikten av EU-upplysningens självständiga ställning inom förvaltningsorganisation anser utskottet att borde ha fått ta ställning till organisationsförändringen, eller i vart fall fått tydlig information om denna innan den genomfördes. Utskottet förutsätter att organisationsförändringen följs upp så att kvaliteten i EU-information till allmänheten säkerställs. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132016. godkänner att det ska finnas en anslagskredit på högst av det anvisade anslaget samt bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Anslaget används för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det används också för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Sedan tog över förvaltningen av byggnader från och ytterligare fastigheter tillkom i samband med nedläggning 1993 har samtliga underhålls- och ombyggnadsåtgärder till största delen anslagsfinansierats. har dock en del större investeringsåtgärder finansierats via lån i . har påbörjat en omfattande genomgång av fastigheternas status. Den analysen visar att skicket på fastigheterna och deras tekniska installationer generellt sett är sämre än vad som tidigare konstaterats. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 fastighetsanslag . Förslaget innebär en minskning med jämfört med budgetbeslut . avser att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:3 fastighetsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132016. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Underhåll och renoveringsplan, fastigheter Nivån på de investeringar som föreslås för perioden 20132016 kommer att fortsätta vara högt på grund av planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter. har låneramar som avser investeringar i fastigheter (). Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp på . På grund av omfattningen av planerade underhålls- och ombyggnadsåtgärder samt eventuella tidsmässiga förskjutningar kommer nyttjandegraden att vara lägre än . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20132016. Utskottet föreslår även att dels godkänner att det ska finnas en anslagskredit på högst av det anvisade anslaget, dels bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:4 ombudsmän () och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp. beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Jämför särskilt yttrande 3 (V). Anslaget används för ombudsmäns förvaltningskostnader. Anslaget används också för att finansiera anläggningstillgångar som används i ombudsmäns verksamhet. Enligt 13 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän är JO:s uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. Ett av målen för verksamheten är att främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen genom att övervaka efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet. Ett annat mål är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. Ytterligare ett mål för verksamheten är att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokollet av till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT). De övergripande mål som sattes upp överensstämmer med de mål som föreslås . hade därutöver angetts dels att särskild vikt skulle läggas vid att minska ärendebalansens totala omfattning och andelen ärenden i balans som var äldre än , dels att inspektionsverksamheten skulle bedrivas i samma omfattning som . Antalet inkomna klagomålsärenden minskade med jämfört med . Trots det ökade ärendebalansen något (68 ärenden) jämfört med /2011. Andelen ärenden av den utgående balansen som var äldre än låg kvar på samma nivå som året innan, dvs. Inspektionsverksamheten minskade (2009 var antalet dagar 35). NPM-verksamheten inledde sin verksamhet . Enheten besökte sex institutioner där människor hålls frihetsberövade och gjorde ett flertal informations- och studiebesök vid olika myndigheter och organisationer. Av propositionen framgår att 2011 på många sätt var ett extraordinärt år för JO. Två nya justitieombudsmän tillträdde , respektive . De två övriga ombudsmännen fick delvis nya arbetsuppgifter och ansvarsområden, vilket hängde samman med byte av chefsjustitieombudsman och en omorganisation. Förändringen av innehållet i ombudsmännens respektive ansvarsområden innebar bl.a. att många föredragande fick för dem nya ärendetyper att handlägga, vilket medförde längre handläggningstider. togs ett nytt ärendehanteringssystem i drift. Systemet har inneburit stora förändringar i arbetssätt och arbetsrutiner och upplevdes inledningsvis som komplicerat och tidskrävande. Därtill var personalomsättningen på tillsynsavdelningarna stor . Dessa omständigheter har påverkat handläggningstiden också i äldre ärenden. Sammanfattningsvis anförs att de speciella omständigheter som förelegat och som redovisats ovan har medfört att målen inte helt kunnat uppnås. uppgick anslagssparandet till , till 9 950 000 och till . har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. JO föreslår att anvisas under anslaget 2:4 ombudsmän () . Förslaget innebär en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . JO föreslår därtill att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. JO föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel men att detta belopp, sammanlagt , tas från anslagssparandet. Regeringens strategi för mänskliga rättigheter Av budgetpropositionen framgår att regeringens arbete för mänskliga rättigheter i har bedrivits med utgångspunkt i två handlingsplaner (skr. 2001/02:83 och 2005/06:95) och att detta arbete framöver bör förstärkas och förtydligas. Vidare anges i propositionen att det och har genomförts en samrådsprocess i dessa frågor, att regeringens tidigare handlingsplaner på området har utarbetats efter liknande samrådsprocesser och att bl.a. samrådsprocessen är en utgångspunkt för det pågående arbetet med att utarbeta regeringens tredje strategi för mänskliga rättigheter i som regeringen avser att återkomma till med . Inom ramen för detta arbete bereds även förslagen och rekommendationerna i två utredningsbetänkanden som behandlar arbete med mänskliga rättigheter inom (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). I det ena betänkandet (SOU 2010:70) föreslås bl.a. inrättandet av en nationell mänskliga rättigheterna. Förslagen från utredningarna har remissbehandlats och bereds i . m.fl. (V) föreslår i partimotion 2012/13:K370 att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). I motionen föreslås att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . Senast utskottet behandlade ett motionsyrkande om utökade medel till JO i syfte att finansiera en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i var (bet. 2011/12:KU1). Utskottet önskade då inte föregripa den pågående samrådsprocessen kring bl.a. två framlagda utredningar om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter inom och avstyrkte motionen. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 2:4 ombudsmän () och beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Utskottet önskar inte föregripa beredningen av två utredningar om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter inom och avstyrker motion 2012/13:K370 (V) yrkandet i denna del. En ny nationell tillsynsorganisation Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att för det kommande budgetåret sätta upp och tilldela budgetmedel för en ny nationell tillsynsorganisation. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2012/13:K367 att ett nytt anslag Ny tillsynsorganisation inom utgiftsområdet och att anslaget och myndigheten tilldelas (yrkande 2 i denna del). I motionen anförs att den offentliga organisationen för tillsyn över den offentligdrivna verksamheten är splittrad, vad avser såväl hur och av vem den utförs som hur den finansieras. För viss verksamhet, t.ex. Kriminalvårdens och verksamheter, saknas tillsyn, och det enda ordinarie tillsynsorganet är Justitiekanslern (). Detta medför enligt motionärerna att kontrollen av verksamhetens effektivitet och utförande kan bli bristfällig och att enskildas förtroende för samhället minskar. Till detta kommer enligt motionärerna att ombudsmän () som är ett extraordinärt tillsynsorgan under av år har kommit att få en alltmer ansträngd ärendesituation och en roll som ordinärt tillsynsorgan för verksamhetsområden där normal tillsyn inte finns eller är välkänd. Motionärerna framhåller dessutom att det även inom andra områden finns behov av en översyn av tillsynsverksamheten och hänvisar till förslag (SOU 2004:100). Enligt motionärerna skulle ett genomförande av en enhetlig tillsynsorganisation en kvalitativt förbättrad verksamhet och minska belastningen hos JO och JK. Motionärerna betonar att en utökad och mer enhetlig tillsynsorganisation inte behöver medföra ökade kostnader för det allmänna även om de bedömer att införandet av en ny organisation i sig övergångsvis skulle medföra ökade kostnader om maximalt . Även om motionärerna pekar på och välkomnar tillkännagivande i fråga om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet (se nedan), anser de att det behöver tas ett helhetsgrepp på hur den statliga tillsynen är organiserad och att ta fram en tillsynsorganisation som är anpassad efter att nya myndigheter kan tillkomma eller försvinna, liksom uppgifter med dem. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden (redog. 2010/11:JO1) konstaterade att JO hade pekat på att frånvaron av ordinarie tillsynsorgan inom exempelvis kriminalvårds- och socialförsäkringsområdena var ett problem. Vidare hade JO i ämbetsberättelsen anfört att det var närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknades på flera områden. Utskottet instämde i detta och underströk att det var mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kunde fullfölja denna uppgift på det sätt som var meningen (bet. 2010/11:KU16 s. 8). I samband med behandlingen av fjolårets budgetproposition om utgiftsområde 1 och en följdmotion (MP) om att sätta upp och tilldela budgetanslag till en ny nationell tillsynsorganisation konstaterade utskottet att JO fortfarande i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor var enligt utskottet betydelsefull. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn saknades emellertid enligt utskottet, som avstyrkte motionsyrkandet i denna del. Utskottet anförde emellertid att det avsåg att återkomma till frågan i samband med behandlingen av ämbetsberättelsen (bet. 2011/12:KU1 s. 32). I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för det föregående verksamhetsåret (redog. 2011/12:JO1) konstaterade att klagomål som rör Kriminalvårdens verksamhet utgör en stor del av JO:s ärendemängd och att denna verksamhet har en stor betydelse för den enskilde, med en långtgående inverkan på människors personliga liv (bet. 2011/12:KU6). För att JO ska få bättre förutsättningar att bedriva den extraordinära tillsyn som är avsedd ansåg utskottet att frågan om bristen på ordinarie tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet borde ses över. Utskottet konstaterade att regeringen hade beslutat om ett tilläggsdirektiv till som motsvarade utskottets önskemål. Utskottet såg positivt på detta och ansåg därmed att motionsyrkandena i bl.a. följmotioner till JO:s ämbetsberättelse i dessa delar var tillgodosedda. Även inom migrations- och socialförsäkringsområdena pekade på att bristen på ordinarie tillsynsorgan leder till att en stor del av JO:s resurser ägnas åt sådant som i stället bör hanteras i en annan ordning. ansåg, liksom socialförsäkringsutskottet, att det borde utredas hur och i vilken organisatorisk form en ordinarie tillsyn över ärendehandläggningen inom och socialförsäkringens verksamhetsområden borde utformas. föreslog att borde ge detta till känna för regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:160162). Utskottet anser alltjämt att frågan om en lösning av vissa tillsynsfrågor såväl inom kriminalvården som migrations- och socialförsäkringsområdena är betydelsefull. Utskottet önskar dock inte föregripa pågående och kommande utredningar. Vidare bedömer utskottet att det saknas utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:K367 (MP) yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:1 och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). bildades och är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2007:1239) med instruktion för . Statsbidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska administreras av . Anslaget används för förvaltningskostnader. Av propositionen framgår att regeringens vision Bruka utan att förbruka till stor del sammanfaller med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras (se prop. 2012/13:1 utg.omr. 23 s. 2425 och 56). driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt ansvar för samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden 20072013 är den sammanlagda budgeten . har 303 ansökningar mottagits, varav 187 beviljats. har av medlen förbrukats. kommer val till att äga rum. Då väljs ledamöter till folkvalda plenum för kommande fyraåriga mandatperiod. Regeringen säkerställer finansieringen av valet genom en tillfällig anslagsförstärkning till . Regeringen anser även att en permanent ökning bör ske för att stärka det politiska arbetet i . Ett led i det arbetet är att utveckla samepolitiken genom dialoger mellan regeringen och samt mellan och andra myndigheter och organisationer. Enligt sametingslagen (1992:1433) ska , förutom att leda, bl.a. fastställa mål för det samiska språkarbetet. Tillämpningen av den språkhandbok som har tagit fram på uppdrag av regeringen har följts upp. Uppföljningen visar bl.a. att handboken är väl känd bland tillfrågade myndigheter, kommuner och landsting. För att öka kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsrättigheterna driver en särskild webbplats. Webbplatsen utgör ett viktigt stöd i arbetet med nationella minoritetsfrågor. genomförde myndigheten ett samråd med företrädare för de nationella minoritetsorganisationerna för att inhämta synpunkter om webbplatsen med syfte att utveckla den och fick över lag positiva reaktioner. Vidare har webbplatsen utökats med ett intranät som ska fungera som ett forum för de tjänstemän som arbetar med minoritetsfrågor. presenterade och en handbok till stöd för dem som ska verkställa och genomföra minoritetspolitiken på såväl statlig som lokal och regional nivå. har distribuerats till berörda myndigheter, samtliga kommuner och landsting/regioner samt till minoritetsorganisationer. Inom utgiftsområde 17 disponerar även medel för insatser för samisk kultur och samiska organisationer. fördelades i stöd till samisk kultur och samiska organisationer. Därutöver får till den samiska teatern . uppgick anslagssparandet till , till 6 092 000 och till . beslöt 1962 att nettoavkastningen av samefondsskogarna av ska tillföras det som är Samefonden. Beslutet gällde från till . förvaltar skogarna på renbetesfjällen och betalar avkastningen till Samefonden. I enlighet med budgetpropositionen beslöt att regeringen får använda en del av de inkomster från som redovisas under Samefonden för delfinansiering av arrendekostnader för vinterbete. Regeringen anser att bör betala in medlen till en inkomsttitel och att Samefonden bör kompenseras genom anslagsmedel i statens budget. Av medlen ska även fortsättningsvis hälften avsättas i delfonden under Samefonden för att betala en del av arrende av bete för ren i . Ur Samefonden lämnas bidrag för rennäringens rationalisering, främjande av rennäringen, den samiska kulturen och samiska organisationer samt för inköp eller arrende av renbetesmark. beslutar om den årliga bidragsfördelningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 , vilket motsvarar en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Anslaget tillförs engångsvis för genomförande av valet till plenum. Därutöver förstärks anslaget permanent med dels för arbete i den politiska delen av , dels som ska överföras till Samefonden. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2012/13:K331 att anslag 3:1 fastställs till , dvs. 5 miljoner högre än regeringens förslag i propositionen (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 3:1 . Därmed avstyrks motion 2012/13:K331 (SD) yrkandet i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar 6 till anslaget 4:1 m.m. och avslår ett motionsyrkande om lägre anslagsbelopp. avslår nio motionsyrkanden om , inklusive utrikesförvaltningens, organisation. Jämför reservation 2 (V) och särskilt yttrande 3 (V). Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, Förvaltningsavdelningen, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). I propositionen redovisar regeringen verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2010 tillsammans 4 345 tjänstgörande, varav var anställda enligt det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade med 126 personer , bl.a. till följd av neddragningen av anslag . Antalet utlandsstationerade minskade 2011 från 584 till 571.