bet · GZ01UbU13 · 2012-05-02 00:00:00 — Det är därmed inte ett sätt att ta ansvar för våra barn.Sedan mitten av 1990-talet har det funnits en bred parlamentarisk förankring kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta. Detta har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . Det var därför glädjande att se att socialdemokraterna i finansutskottet var av en annan uppfattning än socialdemokraterna i utbildningsutskottet.Att vissa partier i denna koalition lägger fram detta förslag är mindre förvånande. Men att Socialdemokraterna väljer att visa prov på sådant ansvarslöst agerande är i högsta grad förvånande. Skulle samtliga utskott i riksdag välja att agera på ett liknande sätt skulle hela uppgörelsen runt ramverket falla och möjligheten att upprätthålla sunda statsfinanser raseras. Tankar i grekisk riktning känns plötsligt inte så avlägsna.Vad gör då alliansregeringen? Jo, man fortsätter naturligtvis att ta ansvar för att använda resurser på absolut bästa sätt. Man har för att påverka kommunerna i rätt riktning skrivit skollagen så att det blir klart vilket ansvar kommunerna har för att skapa barnomsorg på obekväm arbetstid. Men detta räcker inte. För att bilda sig en uppfattning om hur behoven ser ut i våra 290 kommuner beslutade man att ge i uppdrag att genomföra en enkät bland vårdnadshavare till barn i åldern för att bland annat belysa i vilken utsträckning vårdnadshavarna upplever att den erbjudna omsorgen svarar mot de behov och önskemål som de har, bland annat utifrån deras respektive arbetstider. Detta uppdrag ska redovisas senast den 15 september 2013.Det är bara genom att veta hur behoven ser ut som man kan hitta verkningsfulla och långsiktiga förslag till lösningar. Det enda vi med säkerhet vet är att behoven ser olika ut - oerhört olika. Min lilla hemkommun har en helt annan bild än den som finns i till exempel . Medan min hemkommun klarar att erbjuda barnomsorg inom stipulerade tiden har det socialdemokratiskt styrda aldrig klarat detta. står 486 barn i utan plats. Det är allvarligt.Herr talman! Jag vill tro att kommunerna kan och förmår ta ansvar för att lagen uppfylls. De statistiska siffrorna talar för att man arbetar för det. Men som jag har en tilltro till kommunernas vilja, ambition och förmåga att göra detta vet jag också hur det lokala arbetet med den kommunala ekonomin går till. Jag kan därför inte låta bli att oroas över att Socialdemokraternas med fleras förslag här kommer att hämma utvecklingen. Vankas statliga pengar kan det bli en stillastående avvaktan. Det vore förödande, och det skulle helt motverka det som ändå är syftet.Jag vill därför yrka bifall till Alliansens reservation nr 7 och under övriga punkter yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.Herr talman! har världens bästa förskola. Den är så känd för hur bra den är att politiker, föräldrar och människor som på olika sätt arbetar med barnomsorg och förskola - ja, samhällsintresserade över hela världen - uppmärksammar den och vill ta efter. Det skulle göra mig ont om de resurser som alliansregeringen så hårt hushållar med skulle gå till en oplanerad och ogenomtänkt nattissatsning i stället för att man ytterligare höjer ribban och säkerställer att vi fortsätter att höja kvaliteten och ha världens bästa förskola. (Applåder)I detta anförande instämde i (C) och (KD). Det är roligt att höra att och samlingspartiet är hängivna nattis och tycker att det är viktigt. säger de nej till ett stimulansbidrag som syftar till att kommunerna i ökad utsträckning ska kunna erbjuda denna tjänst. Det är märkligt.Du säger att vi i majoriteten i denna fråga försöker vinna kortsiktiga politiska poäng och att vi inte har någon kunskap om frågan. Mig veterligt har de rödgröna partierna drivit just frågan om en utbyggd barnomsorg på obekväma tider. Det är viktigt.Grundfrågan är ändå att när förskolan stänger i har arbetsdagen för många föräldrar inte ens börjat. De arbetar på obekväm arbetstid inom exempelvis vården, restaurangbranschen, handeln, stora delar av servicenäringen eller industrin.I takt med att allt fler verksamheter i samhället kräver bemanning dygnet runt ökar också behoven av barnomsorg , nätter och . Men i över hälften av kommuner saknar småbarnsföräldrar helt tillgång till barnomsorg på sådana tider.Nu finns det en majoritet i utbildningsutskottet för att regeringen inom ramen för budgetprocessen återkommer till med ett förslag till stimulansbidrag så att vi kan öka utbudet av barnomsorg , nätter och . Men ni säger nej.Min fråga till dig är: Är det acceptabelt att över hälften av landets kommuner saknar barnomsorg på obekväma tider? Är detta någonting som gynnar arbetslinjen? Och är det en barnomsorg som är i takt med hur samhället och arbetslivet har förändrats? Vi inom Alliansen förstår verkligen vikten av att vi har en barnomsorg som svarar mot behoven, . Det var därför vår regering, alliansregeringen, var den första regering som skrev in detta i skollagen. Er tidigare regering hade samma möjlighet. Men varför hände inte det då, ?Vi ser att bland de kommuner som har infört nattis är en majoritet alliansstyrda. Vi delar oron och bekymren över dagens situation, och vi måste jobba vidare med detta. Men det är glädjande att vi ser att den lag som infördes har haft effekt. Mätningen sträckte sig fram till , och den visade 13 procents och 10 kommuners ökning.Vi tror på ordning och reda i statsfinanserna, och vi vill fortsätta att ta ansvar för det. Det säger också er nye partiordförande att han vill liksom er ekonomiska talesperson. Men denna insikt verkar inte ha smittat socialdemokraterna i utbildningsutskottet. Tycker inte också du, , att det är svårt att bara skjuta från höften innan man vet hur behoven ser ut. Visst kan väl och du och jag åtminstone vara överens om att det ser oerhört olika ut i olika kommuner i olika delar av landet. Vi vill först ha en kunskap om situationen innan vi agerar ytterligare för att med säkerhet veta att pengarna används på rätt sätt och för att kunna ha en långsiktighet och en hållbarhet i det vi föreslår. Det handlar också om kraften att genomföra detta, herr talman. Det är riktigt att den nya skollagen säger att kommunerna ska sträva efter att erbjuda detta. Förändringen är att orden "verka för" har ersatts av "sträva efter". Men fortfarande finns det ingen skyldighet i att erbjuda eller rätt att kräva. Faktum är att det avgörande för om en kommun ska erbjuda barnomsorg på andra tider är en individuell prövning av föräldrarnas situation och deras reella möjligheter att ordna omsorgen på ett annat sätt. Om man har en mamma, en pappa eller andra släktingar som kan hjälpa en som förälder och passa barnet föreligger det alltså ingen självklar skyldighet, trots förändringen i skollagen, för en kommun att erbjuda omsorg på andra tider. Detta är ett bekymmer.Visst kan man vara glad att det har tillkommit tolv kommuner som erbjuder nattis i . Men faktum är att 160 kommuner inte erbjuder någon barnomsorg alls på obekväma tider. Det har skett en ökning eller mindre än om man ska dra in skollagen, men ni drar höga växlar på statistik . är det så att i 160 av landets kommuner erbjuder man inte någon form av barnomsorg på obekväma tider.Ni säger att ni vill prioritera att fler ska arbeta. Men om man har jobb men ingen barnomsorg - vad ska man göra då? Om man får jobb men inte kan ta det för att det inte finns omsorg på de tider då man ska arbeta - vad ska man göra då? Jag börjar med att konstatera att nogsamt undviker att svara på mina frågor. En rad frågor tornar upp sig när man hör Socialdemokraternas förslag.Är ni överens om att det är en rättighetslagstiftning vi ska diskutera? Det är faktiskt inte det som ni socialdemokrater har föreslagit till skillnad från en del av dina koalitionskompisar på vänsterkanten. Är det detta som Socialdemokraterna nu kommer att gå fram med? Då är det intressant att se hur man tänker finansiera det hela, för då talar vi om helt andra pengar.Hur ska finansiera sina förslag om bidrag? Vem ska få dem? Hur ska Socialdemokraterna ta diskussionen med de kommuner som redan har infört barnomsorg på obekväm arbetstid? Ska de inte få bidrag? Om de inte får det - hur tror att det kommer att tas emot? Det gäller till exempel det socialdemokratiskt styrda som förvisso har nattis - det ska sägas - och som naturligtvis bekostar det inom kommunens budget. Men de har aldrig någonsin klarat av att leva upp till kraven på barnomsorg på fyra månader.Vi pratar då, enligt de beräkningar som gjordes i det då socialdemokratiskt styrda , om 2-3 miljarder. Det är oerhört mycket pengar, ! Hur stora delar av dessa miljarder tänker ni er som stimulansbidrag, och på vilket sätt tycker du att det ska finansieras?Återstår gör att Alliansen fattar beslut utifrån kunskap om de skiftande behoven i kommunerna. Därför vill vi avvakta denna enkät.Återstår gör det faktum att vi kan konstatera att lagen har fått effekt. 13 procents ökning visar faktiskt detta.Återstår gör att bland kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid är en majoritet allianskommuner.Återstår gör att Alliansen tar ansvar för ekonomin och fattar ansvarsfulla beslut baserade på kunskap. Den svenska förskolan är fantastisk. Precis som har jag varit ute i och tittat på förskolor. Många från andra länder, som vi har haft som besökare, som har varit och tittat på förskolor här i har varit synnerligen imponerade. Det här är någonting som jag hör att vi alla är eniga om.Jag ställer mig naturligtvis bakom reservationer, men för tids vinnande lyfter jag fram reservation 6. Naturligtvis yrkar jag också bifall till utskottets förslag under punkt 10.Varför omsorg på obekväm arbetstid? Ja, därför att det finns föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid, och det finns barn till föräldrarna, barn som är i behov av omsorg när föräldrar arbetar.Det finns barn som inte har tillgång till mor- eller farföräldrar eller övrig släkt eller vänner som kontinuerligt kan barnvakta barnen , nätter eller . Därför anser att även barn i de kommuner, vilket är drygt hälften, som inte har tillgång till omsorg då föräldrarna arbetar på obekväm arbetstid ska få den rättigheten.År 2010 var det 4 035 barn mellan ett och inom omsorgen på obekväm arbetstid. Antalet barn som finns där har ökat . Däremot ökade inte dessa kommuner i antal , utan de sjönk från 130 kommuner till 118 kommuner. Vi har alltså där det i så fall har gått upp, men de siffror som jag har fått från är de jag redovisar nu.I skollagen står det att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt.Flera remissinstanser, bland annat , i , och skola och ett flertal kommuner, anser att kommuner ska vara skyldiga att erbjuda omsorg.Den undersökning som gjort visar att av föräldrarna blivit tillfrågade om behovet av förskola på obekväm arbetstid. Det här är alltså någonting som alla kommuner är skyldiga att göra, men det är långt ifrån alla som gör det.Det finns också i lagen att barn ska erbjudas förskola i den omfattning som behövs. Där säger att de inte kan arbeta heltid på grund av att öppettiderna på förskolan inte stämmer.Det som jag tycker oroar allra mest är de överklaganden som föräldrar har gjort till kommunerna. De anser att de har rätt till förskola på obekväm arbetstid, men alla överklaganden har gått i stöpet. Det är alltså aldrig föräldrarna som har fått rätt, utan domarna hävdar att detta inte finns lagstadgat. Kommunerna har rätt att säga nej, och det är det som egentligen oroar mig mest av allt.Omsorg på obekväm arbetstid kan naturligtvis ha olika utformning. Det kan lika gärna vara en dagmamma som ett nattis. Formerna är inte det centrala men däremot att möjligheterna och rättigheten finns.Herr talman! Mat och måltider är centrala i våra liv, som njutning, som källa till glädje, som mötesplats och kulturbärare. Matvanorna har också stor betydelse för hälsan, såväl för barn som för vuxna. Bra mat och fysisk aktivitet gör dessutom att barnen blir pigga och får lättare att leka och lära.Att mat är avgörande för barns hälsa, utveckling och välbefinnande belyses också i , där det står att barn har rätt till näringsriktiga livsmedel i tillräcklig omfattning och rent dricksvatten och undervisning i näringslära.Förskolan har enastående möjligheter att på ett positivt och naturligt sätt främja en hälsosam livsstil med bra matvanor hos barn.Skolbarn har rätt, enligt skollagen, till näringsriktig mat. Det är toppen, och det välkomnas av barnen. Men det gäller bara dem som är sex och äldre, de som går i den obligatoriska skolan. Är det inte lika viktigt att barn under sex också får näringsriktig mat? Självklart är det så. Därför vill att skollagen revideras så att även barn i förskolan tillförsäkras näringsriktig mat. Detta verkar bli en debatt om barnomsorg på oregelbunden arbetstid, eller vad vi väljer att kalla det. Låt mig först säga några ord om förskolan i stort.Aldrig tidigare har så många barn gått i förskolan som . är över 470 000 barn inskrivna i förskolan. Det innebär en ökning med 150 000 barn och drygt 14 000 barn fler än 2010, det vill säga att av alla 1-5-åringar går i förskolan. var andelen och . I är inskrivna i förskolan. Nästan varenda unge går alltså i svensk förskola. Det är den mest uppskattade verksamhet vi har. Den ligger i brukartoppen när vi frågar föräldrar och barn vad de tycker om förskolan. Den är internationellt erkänd och välkänd för sin höga kvalitet och goda tillgänglighet.Förskolan är viktig av flera skäl, och den har flera uppdrag. I läroplanen för förskolan står det att förskolan vilar på demokratins grund. Skollagen slår fast att utbildningen i förskolan syftar till att alla barn ska inhämta kunskap och utveckla kunskap och värden. Den ska främja alla barns utveckling och lärande och ge en livslång lust att lära. Det är en fröjd att läsa sådana rader.Förskolan har gått från att vara en del av familjepolitiken - en omhändertagande omsorg som skapade möjlighet främst för kvinnor att gå ut i arbetslivet - till att få en egen läroplan som markerar förskolans betydelse som det första steget i det livslånga lärandet. Förskolan har en nyckelroll för alla barn, men speciellt för de barn som kommer från inte studietraditionell bakgrund och för dem som kommer från en annan kultur. Förskolan ska vara en brygga. Den ska vara en kompenserande faktor för att skapa mer jämlika förhållanden för barnen i skolan. Undersökningar visar att elever som har gått i förskolan får bättre skolresultat än de som inte har gjort det.Herr talman! Ingen verksamhet är bättre än de människor som finns i den. Därför är tillgången till utbildade förskollärare avgörande för förskolans kvalitet och likvärdighet. råder det brist på utbildade förskollärare runt om i landet.Jag tror mig veta att upplösningen av den särskilda förskollärarutbildningen ledde till att förskolans utbildningar förlorade identitet och attraktionskraft. En bra förskola är proffs på barn och deras utveckling. Därför är det glädjande att se att trenden nu har vänt. Redan nu är det fler sökande till förskollärarutbildningarna i den nya lärarutbildningen. Det är tack vare att regeringen har lyft upp förskolans betydelse. Man satsar på kvalitet och på den pedagogiska verksamheten.Jag är därför glad över att se att det satsas på den kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer som redan finns i förskolan, det så kallade Förskollärarlyftet.Vi har en ny skolform, läroplan, lärarutbildning, fortbildning, forskarskolor och ett tydligt definierat ledarskap. Mycket är på gång för att kvalitetssäkra förskolan.Jag har sagt det förut, och jag upprepar mig med en papegojas envishet: Det samlade greppet om förskolan blir inte verklighet förrän kommunerna tar sitt ansvar och ser till att det inte bara blir vackra ord på ett papper utan att det omsätts i verkligheten.Skolan är än så länge en angelägenhet. Har man rättigheten har man också skyldigheterna. Se till att vi ute i kommunerna skapar möjlighet för lektorstjänster! Se till att vi använder Lärarlyftet och lever upp till skollagens krav och reglerna för barngruppernas storlek och lämplig sammansättning, och se till att barnen har en bra skolmiljö! Se till att skollagens skrivning om modersmålsstöd fullföljs så att barnen får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål!Jag frånsäger mig inte ansvaret som riksdagsledamot. Jag frånsäger mig inte ansvaret som folkpartist. Jag kommer att fortsätta att fajtas i mitt forum, men kommunerna måste verkställa.Min allianskollega gick förtjänstfullt igenom de ställningstaganden som vi hade bakom oss när vi fattade beslut om hur vi skulle ställa oss till frågan om barnomsorg på oregelbunden arbetstid, men jag vill ändå säga några ord om det. Frågan har motionerats och debatterats långt innan jag kom in i 2002. Det verkar som om vilken modell man väljer för att lösa problemet beror på om man sitter i regeringsställning eller i opposition. Jag har tillhört dem som har motionerat om barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Jag tycker att man ska ha rätt till barnomsorg oavsett när man behöver det. En tillgänglig och flexibel förskola är grundläggande om man ska kunna ställa krav på folk att ta ett arbete och om man ska kunna få ihop livspusslet, till exempel som ensamstående undersköterska. Den nya skollagen från innehåller en helt ny bestämmelse om barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Kommunerna ska nu göra individuella bedömningar och sträva efter att erbjuda omsorg. "Sträva efter" är något som det ligger mycket tyngd i. Det kan man inte bortse från. Man kan inte heller bortse från att vi redan nu efter inte ens har fler platser i barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Vi har alltså åstadkommit en förändring.Agneta tog upp i sitt anförande att lagen prövats och att inga förändringar har vunnit. Jag ställer mig tveksam till att det är den nya skollagen som har prövats. Jag tror mig veta att det är den gamla som har prövats.Vi vet inte hur det är i de 161 kommuner som inte erbjuder barnomsorg på oregelbunden arbetstid som den socialdemokratiska företrädaren talade om. Vi vet inte om det finns något behov i de kommunerna. Det finns ingen anledning att erbjuda det om det inte finns något behov. Vi avvaktar den kartläggning som pågår för att få en tydlig bild av vilka behov som finns så att vi kan rätta kassan efter munnen.Med de orden yrkar jag bifall till reservation 7 och i övrigt till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda FP). Skrivningarna avviker inte så mycket från det som har stått i skollagen. När det gäller erbjudande av förskola är texten densamma. I kap. 25 står det som refererades: "Kommunen ska sträva efter att" -alltså sträva efter - "att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem . "Det stämmer att de domar som jag har refererat till inte ligger i nutid. Däremot när det gäller den motivering som man använder tror jag inte att det kommer att bli någon skillnad med det nya. Det man säger är nämligen att det inte finns någon sådan rätt och att det går för långt att uppställa generella krav på att verksamheten ska erbjudas även på andra tider än vad som kan anses som normal arbetstid under vardagar. Kammarrätten har i detta fall anfört att det inte finns någon anledning för kammarrätten att göra någon annan avvägning utifrån det som står i skollagen , i den texten. vet jag inte om har en djupare insikt i juridikens snårskog. Det är möjligt att hon har det. Men som jag har fått det förklarat av mycket goda och initierade källor innebär det en sällsynt stor skillnad bara att ändra denna ordalydelse. Detta innebär att kommunerna faktiskt inte kan - som de tidigare på ett enklare sätt har kunnat göra - vifta bort detta genom att säga att mormor eller morfar säkert kan lösa detta. Så kan de inte göra längre. De har en skyldighet att gå in i varje enskilt fall och pröva det. Då ska de ha det bästa för den enskilda individens verksamhet för ögonen. Det kan synas torftigt att byta ut ett ord här eller där. Men i lagtext är det en stor skillnad om det står "bör", "skall" eller "verka för". Det står "ska sträva efter". Som jag sade tidigare i mitt anförande är det flera ganska tunga remissinstanser som har tyckt till om detta och som vi får förmoda också har en juridisk kompetens. De säger också att om man tittar på både kap. 12 och kap. 25 är det oklarheter. I det ena kapitlet sägs en sak, och i det andra kapitlet sägs en annan sak. Det sägs här att det enligt motivtexten inte bör vara möjligt att avskaffa tillgång på omsorg under obekväma arbetstider. Det är alltså många tunga remissinstanser som är kritiska på samma sätt som vi är. Vi kan stå och tvista om dessa ordval hur länge som helst. Till syvende och sist är det denna lagstiftning som har kommit fram. Där står det otvetydigt att man ska sträva efter detta. Kommunen har att se till individens bästa. Jag tycker att går in i detta med en tydlig linje. Man vill ha en rättighetslagstiftning. De som ni har skrivit ihop er med är däremot inte alls ute efter en rättighetslagstiftning. I själva verket förstår jag inte riktigt vilken samsyn som ni har i denna fråga. Är det en rättighetslagstiftning som man är ute efter tycker jag att är inne på rätt spår. Men jag ställer mig mycket frågande till de andra när de talar om stimulansbidrag och om att alla ska har rätt till detta. Det skulle i så fall kosta 2-3 miljarder. Det är inte samma sak. Först och främst vet vi inte hur stort behovet är . Det kommer vi att veta efter den enkät som har gått ut till föräldrar. Då kommer vi att få en överblick. kommer vi att se om denna trend - den 13-procentiga ökningen av platser - fortsätter. I så fall hoppas jag att och jag kan vara lika lyckliga i fortsättningen. Tack och lov att jag har allianskamrater som kan vara med och tala om förskolans betydelse på olika sätt politiskt eftersom min röst inte kommer att hålla så länge . Men jag ska ändå kortfattat lyfta fram ett antal punkter som jag tycker är oerhört viktiga. Vi sjunger på olika sätt förskolans lov i debatten. Jag tror att det är oerhört viktigt därför att det är det första steget i utbildningskedjan. Vi är stolta över den verksamhet som fungerar fantastiskt bra på många olika sätt. Men det som alliansregeringen också står för är att det ska finnas flera möjligheter och olika vägar framåt. Vi har i politiken för förskolan och för barn i förskoleåldern visat att det finns många olika delar som är viktiga. Jag vill redan nu vända mig till och tala om att det fanns en socialminister som hette . hänvisade till utbyggnaden av barnomsorgen . Bland annat under tid som socialminister byggdes barnomsorgen till stor del ut. Frågan är vem som har störst del i det hela. Men vi har en gemensam ambition att på olika sätt bygga ut barnomsorgen. Sedan har barnomsorgen blivit en del av utbildningen där omsorg och lärande bildar en viktig enhet. Det finns oerhört vackra skrivningar i presentationsmaterial från olika förskolor. Det känns riktigt gott i hjärtat när man också har gjort besök i dessa förskolor och vet att det som beskrivs i ord också omsätts i verksamhet. Man arbetar utifrån barns bästa, och man arbetar utifrån intentioner där barn är med och bidrar med sina perspektiv på många olika sätt. Barn synliggörs i samhället och blir en tydlig del. Förskolan lägger också stor vikt vid IKT, eller it, som lärverktyg i tidiga åldrar. Det är en oerhört spännande utveckling som sker på olika sätt. Det finns många exempel på det. Om jag går tillbaka till den valfrihet som jag inledde mitt anförande med att tala om blir jag bedrövad över att det kanske också i kommuner genomförs en klappjakt på valfriheten. Jag vet inte om jag ska dra exemplet med och föräldrakooperativ som togs upp på nyheterna i går.