bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Förslaget om effektivare ränteavdragsbegränsningar beräknas dock öka inkomsterna från skatt på kapital med . I beräkningen av inkomsterna från skatt på kapital 2013 ligger också en minskning på till följd av det förslag om att införa ett investeraravdrag som regeringen aviserar i propositionen. För att förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärer föreslår regeringen att inkomstskatten för dem som är eller äldre sänks med sammanlagt fr.o.m. . Skattesänkningen görs genom en höjning av det förhöjda grundavdraget och minskar därför beräkningen av inkomsterna på arbete. I beräkningen av inkomsterna från skatt på arbete 2013 ligger också en minskning på 2013 till följd av det förslag som regeringen aviserar i propositionen om att tydliggöra och underlätta tillämpningen av nuvarande regler om skattereduktion för hushållsarbete så att det uttryckligen framgår att hjälp med läxor ska omfattas av skattereduktionen. För att öka utbudet av bostäder behöver utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet förbättras och nybyggnationen öka, anser regeringen. Regeringen föreslår därför att schablonavdraget vid beskattning av inkomster för privatpersoners uthyrning av den egna bostaden höjs. Dessutom lämnar regeringen förslag i propositionen om ändrade hyresvillkor för att öka privatuthyrningen, vilket beräknas öka skatteintäkterna med . I beräkningen av inkomsterna av skatt på kapital redovisar regeringen en bruttoeffekt på av det förhöjda schablonavdraget. I denna beräkning har förväntade effekter av regeringens förslag om ökad uthyrning av privatbostäder beaktats. Socialdemokraterna, samt förordar i sina respektive partimotioner 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 2 samt 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkande 3 alternativa förslag till inkomstberäkning. Dessa redovisas i tabell 3.3. I det föregående avsnittet (3.4) redovisades de förslag till förändringar i skatte- och avgiftsregler som de fyra oppositionspartierna lagt fram i sina respektive budgetalternativ. 3.6 Statens budget i sammandrag I de närmast föregående avsnitten har utskottet behandlat de poster som statsbudgeten är uppbyggd av. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter på utgiftsområden (inklusive förändring av anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen) utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. Ett positivt budgetsaldo motsvaras således av ett lika stort lånebehov. Budgetsaldot och därmed lånebehovet framkommer alltså som ett resultat av de delar som bygger upp budgeten. tar ställning till de olika delarna och inte till saldot som sådant. I tabell 3.4 presenteras regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Tabell 3.4 Statens inkomster, utgifter och saldo 2013 Varav inkomster av försåld egendom Varav utgifter exkl. statsskuldsräntor Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. Regeringens förslag medför ett negativt budgetsaldo på . Socialdemokraterna, har samtliga positiva budgetsaldon. Medan Socialdemokraterna och redovisar ett budgetöverskott på är motsvarande siffra för . Samtliga partier har såväl högre inkomster som utgifter i förhållande till regeringens förslag. förslag till utgifter och inkomster är högre än regeringens och förslaget medför ett negativt budgetsaldo på 2013. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension, premiepension samt administrationskostnader. Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 6 att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2013. Utgifterna beräknas till 2013. Oppositionspartierna har inga andra förslag än regeringen vad avser ålderspensionssystemets utgifter. 3.8 Yttranden från andra utskott Sammanlagt har elva utskott yttrat sig över budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och beräkning av statsinkomster och de motioner som väckts med anledning av propositionen. Tre utskott, utrikesutskottet, försvarsutskottet och utbildningsutskottet, har avstått från att yttra sig. Tabell 3.5 ger en översiktlig sammanställning över de yttranden som inkommit. Av tabellen framgår om regeringens förslag tillstyrks eller avstyrks i yttrandet och om yttrandena innehåller avvikande meningar eller särskilda yttranden. Yttrandena återfinns i sin helhet som bilagor i betänkandet. Av de elva utskott som yttrat sig har samtliga tillstyrkt regeringens förslag. I sitt yttrande 2012/13:SkU2y konstaterar skatteutskottet att arbetet med att motverka skattefusk och skatteflykt och att förebygga och motverka brottslighet är ett viktigt inslag i myndigheternas arbete med att säkra målet för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Det motverkande och förebyggande arbetet pågår på flera fronter och skatteutskottet har redovisat detta i betänkande 2011/12:SkU17. tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna från och med förslag om utökade ramar med motivering att de av regeringen föreslagna ramarna bedöms som väl avvägda. Tabell 3.5 Yttranden med anledning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning Utgiftsområde och behandlande utskott Ställning till prop. MP, SD, V Samhällsekonomi och finansförvaltning (FiU) Skatt, tull, exekution (SkU) Rättsväsendet (JuU) S, MP, SD, V Internationell samverkan (UU) Försvar och samhällets krisberedskap (FöU) Internationellt bistånd (UU) Migration (SfU) S, MP, SD, V Hälsovård, sjukvård och social omsorg (SoU) S, MP, SD, V Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (SfU) S, MP, SD, V Ekonomisk trygghet vid ålderdom (SfU) S, MP, SD, V Ekonomisk trygghet familjer och barn (SfU) S, MP, SD, V Integration och jämställdhet (AU) S, MP, SD, V Arbetsmarknad och arbetsliv (AU) S, MP, SD, V Studiestöd (UbU) Utbildning och universitetsforskning (UbU) Kultur, medier, trossamfund och fritid (KrU) S, MP, SD, V Samhällsplanering, bostadsförsörjning (CU) S, MP, SD, V (S, MP, SD, V) (M, FP, C, KD) Regional tillväxt (NU) S, MP, SD, V Allmän miljö- och naturvård (MJU) S, MP, SD, V Energi (NU) S, MP, SD, V Kommunikationer (TU) S, MP, SD, V Areella näringar, landsbygd, livsmedel (MJU) S, MP, SD, V Näringsliv (NU) S, MP, SD, V Allmänna bidrag till kommuner (FiU) Statsskuldsräntor m.m. (FiU) Avgiften till EU (FiU) Ålderspensionssystemet (SfU) S, MP, SD, V Inkomsterna på statens budget (SkU) S, MP, SD, V (S, MP, V) Inkomsterna på statens budget (SfU) S, MP, SD, V I sitt yttrande 2012/13:SkU1y behandlar skatteutskottet skattefrågor i budgetpropositionen. instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. En mer utförlig beskrivning av skatteutskottets yttrande vad gäller skattefrågor återfinns i avsnitt 3.4. I ett särskilt yttrande av S, MP och V berörs regeringens förslag om höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostäder vilket är kopplat till de förslag om ökad uthyrning av privatbostäder som finns i budgetpropositionens utgiftsområde 18. Eftersom förslagen om ökad uthyrning är kopplade till inkomstberäkningen vill de tre oppositionspartierna klargöra att de delar civilutskottets syn på ärendets beredning. tillstyrker i sitt protokollsutdrag /13:5 regeringens förslag till ram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. konstaterar i sitt yttrande 2012/13:CU1y att regeringen i budgetpropositionen lägger fram flera åtgärder för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. ser positivt på dessa åtgärder liksom på det förslag om ökade resurser för forskningsinsatser för ett hållbart samhällsbyggande som regeringen aviserat. Oppositionspartiernas förslag till förändringar innebär en återgång till en bostadspolitik som bygger på subventioner och avvisas därför av civilutskottet. samlade bedömning är att regeringens förslag till utgiftsram för område 18 ger tillräckligt utrymme för de anslag inom bostads- och konsumentpolitiken som civilutskottet ska ta ställning till . I två särskilda yttranden över lagförslagen om privatuthyrning av bostäder anförs följande: S, MP, SD och V anser att lagförslaget har remitterats till civilutskottet av kammaren, och de ser inga skäl att frångå den ordning som har tillämpat för beredning av civilrättslig lagstiftning. M, FP, C och KD, å andra sidan, anser att lagförslaget om privatuthyrning av bostäder presenterades i budgetpropositionen och därför borde lämnas över till finansutskottet för att möjliggöra en samordnad beredning av lagförslagen och de budgetfrågor som hör till dem. Alliansregeringens förslag avvisades av en majoritet i civilutskottet. avfärdar motion om förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen. anser att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har starkt stöd i . föreslår vidare att motion om bostadsersättning till asylsökande i eget boende avstyrks. Vad gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp presenterar socialförsäkringsutskottet inga invändningar mot den utgiftsram som regeringen föreslår. delar regeringens uppfattning att rehabiliteringskedjan starkt har bidragit till att fler är i arbete. Sjukförsäkringsreformen har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. ser positivt på att regeringen prioriterar arbetet med att höja såväl legitimiteten i de beslut som fattar som tilltron till myndigheten. välkomnar de åtgärder inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom som regeringen presenterar. ser positivt på att pensionärernas ekonomiska standard höjs men anser att en höjning av garantipensionerna, som föreslås i motionerna, inte är aktuell. För utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ställer sig socialförsäkringsutskottet bakom regeringens politiska inriktning vad gäller den ekonomiska familjepolitiken. anser att höjningen av föräldrapenningens grundnivå förstärker ekonomin för unga föräldrar och dem som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Motionernas förslag till utgiftsökningar föreslår socialförsäkringsutskottet ska avstyrkas liksom några partiers förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen. konstaterar att de sänkningar i det samlade uttaget av arbetsgivar- och egenavgifter för personer som fyllt 18 men ännu inte har ökat incitamenten att anställa unga och därmed bidragit till ökad sysselsättning bland unga. står bakom denna förändring men är inte berett att stödja motionernas förslag om bl.a. ett höjt generellt avgiftsuttag eller sänkta socialavgifter för småföretag. En mer utförlig beskrivning av socialförsäkringsutskottets yttrande vad gäller avgiftsfrågor återfinns i avsnitt 3.4. Enligt socialutskottets yttrande 2012/13:SoU1y är regeringens prioriteringar väl avvägda och utskottet ställer sig bakom förslagen om stärkt statlig tillsyn av vård och omsorg och samt satsningen på s.k. hälsokonton. välkomnar vidare att avsätts för ersättningar till det nya anslaget Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården. tillstyrker i protokollsutdrag /13:4 regeringens förslag för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. konstaterar att den föreslagna utgiftsramen ger utrymme för flera angelägna satsningar. tillstyrker i protokollsutdrag /13:5 regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker i protokollsutdrag 201/13:3 det förslag som regeringen lägger fram i propositionen om utgiftsram när det gäller utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. anser i sitt yttrande 2012/13:NU1y att regeringens förslag väl speglar näringsutskottets inställning. tidigare återhållsamhet kan nu bytas mot tillväxtfrämjande investeringar. Vidare anförs att ska vara ett föregångsland med en energipolitik som bl.a. leder till minskade skadliga utsläpp och minskad negativ miljöpåverkan. Därmed föreslår näringsutskottet att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv tillstyrks. konstaterar i sitt yttrande 2012/13:AU1y att den svenska arbetsmarknaden klarat sig relativt väl sett mot bakgrund av den stora osäkerhet och turbulens som präglat den ekonomiska utvecklingen i den nära omvärlden. En viktig förklaring till att sysselsättningen trots svåra yttre förutsättningar stigit är, enligt arbetsmarknadsutskottets mening, de reformer som alliansregeringen genomfört. Jobbskatteavdraget och förändringarna i socialförsäkringssystemen har gjort att det lönar sig bättre att arbeta. konstaterar att prognoser för arbetsmarknadens utveckling den närmsta tiden är osäkra. Det finns därmed anledning att vara uppmärksam på arbetslöshetens utveckling. anför dock att den samlade bilden tyder på att det handlar om en begränsad avmattning och att utvecklingen på ger anledning till försiktig optimism. Vad gäller oppositionens förslag menar arbetsmarknadsutskottet att budgetmotionernas gemensamma inriktning innebär krav på höjda skatter för att finansiera olika typer av höjda ersättningar. kan inte ställa sig bakom en sådan prioritering eftersom den riskerar att leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Sammanfattningsvis ställer sig arbetsmarknadsutskottet bakom regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. avvisar därmed oppositionens förslag. Utskottet konstaterar att de utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet som regeringen föreslår att ska fastställa för 20132015 skiljer sig från dem som redan tidigare beslutat. Skillnaden består dock endast i ett antal tekniska justeringar av utgiftstaket bl.a. till följd av att regeringen i sitt budgetförslag neutraliserar effekten på kommunsektorns intäkter av förslagen om att höja det särskilda grundavdraget för pensionärer och om förändringar av fastighetsavgiften. De tekniska justeringarna innebär att utgiftstaket för staten fastställs på en nivå som är högre 20132015 än vad som tidigare beslutat. Socialdemokraterna föreslår utgiftstak som är högre än regeringens förslag 20132015. i sin tur föreslår utgiftstak som är 25, 30 respektive högre 20132015. Liksom regeringen gör en bedömning av utgiftstakets nivå 2016. Bedömningen av nivån är 35 miljarder högre än i regeringens bedömning. föreslår samma utgiftstak som regeringen 20132015. Slutligen, föreslår att regeringens förslag till utgiftstak ska avslås. Utskottet anser att regeringens förslag till utgiftstak är väl avvägda och tillstyrker regeringens förslag för åren 20132015. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa förslag. Utskottet kan konstatera att de utskott som yttrat sig tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för respektive utgiftsområde. Utskottet anser att regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgiftsområden är väl förenliga med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i avsnitt 2. De förslag som regeringen presenterar är satsningar som enligt utskottet stärker tillväxtmöjligheterna och motverkar att arbetslösheten biter sig fast som regeringen värnar säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till utgifter på utgiftsområden och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag. Övriga utgifter på statens budget Utskottet noterar att regeringen i budgeten räknar med att av det som enligt förslaget anvisas inte kommer att förbrukas under budgetåret. beräknas anslagsbehållningarna /13 uppgå till . Utskottet har förståelse för att myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. utgör anslagsbehållningarna stora belopp och de varierar mycket mellan åren, varför utskottet upprepar sitt önskemål från (bet. 2011/12:FiU1 s. 146) om en mer utförlig redovisning av posten Minskning av anslagsbehållningar och vad som kan anses vara rimliga belopp för denna post. För räknar regeringen med att nettoutlåning kommer att uppgå till . Som en följd av förslag om att påskynda återbetalningen från Stabilitetsfonden till statskassan föreslår partiet en minskning av nettoutlåning med jämfört med regeringens förslag. Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkning av nettoutlåning. Utskottet har inte heller något att invända mot regeringens beräkning av den kassamässiga korrigeringen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, myndigheters m.fl. in- och utlåning i och den kassamässiga korrigeringen . alternativa förslag avstyrks. Ändringar i skatte- och avgiftsregler Utskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet regeringens förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler och har likhet med dessa utskott inte heller någon invändning mot de bedömningar som regeringen redovisar i kapitlet Skattefrågor. Socialdemokraternas, , och motionsförslag om ändringar i skatte- och avgiftsreglerna avstyrks. Utskottet tillstyrker således regerings lagförslag (punkt 1425). Inkomster på statens budget Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av inkomsterna på statens budget godkänns. Motionsyrkandena om att godkänna oppositionspartiernas respektive inkomstberäkningar avstyrks. Utskottet tillstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottet regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Oppositionspartierna har inga andra förslag än regeringen vad avser ålderspensionssystemets utgifter. 4 Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 Utskottets förslag i korthet godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag , 2015 och 2016 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Jämför reservationerna 9 (S), 10 (MP), 11 (SD) och 12 (V). Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 7) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I tabellerna 4.1, 4.2 respektive 4.3 redovisas regeringens förslag till utgiftsramar . Förslag på en alternativ fördelning av utgifter på utgiftsområden för framförs av Socialdemokraterna i partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. yrkande 5, i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. yrkande 5 och i partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. yrkande 4. förslag på en alternativ preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. yrkande 5. Avvikelserna jämfört med regeringens förslag redovisas i tabellerna 4.1, 4.2 respektive 4.3. Förslagen till fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 utgår från motsvarande fördelning av utgifter på utgiftsområden . i betänkandet har utskottet avstyrkt oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt oppositionens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Utskottet tillstyrker därmed att den preliminära fördelningen på utgiftsområden , 2015 och 2016 godkänns i enlighet med regeringens förslag och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Tabell 4.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. Tabell 4.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. Tabell 4.3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2012/13:Fi219, 2012/13:Fi250, 2012/13:Fi302 och 2012/13:Fi303. 5 Bemyndigande om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (punkt 8). Statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken. beräknas ett budgetunderskott på . Regeringen bedömer att treårsperioden därefter kommer visa gradvis stigande överskott, med ett beräknat överskott på 2016. ger enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) regeringen befogenhet att i taget ta upp lån för staten. tillstyrker att regeringen ges det bemyndigande som begärs i finansplanen. 6 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp av . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i staten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (punkt 11). Regeringen redovisar för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramar för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen och myndigheterna under regeringen får ha i . Regeringen beräknar att det behövs en total låneram på , varav ca initialt inte kommer att fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som har beslutat innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten för låneramen 2003212 har uppgått till . Myndigheternas totala skuld när det gäller investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än 2011. Lånevolymen har ökat med , medan nyttjandegraden har ökat till . Det är dock en nedgång då nyttjandegraden låg på . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden, i enlighet med vad finansutskottet uttalat (bet. 2009/10:FiU1 s. 143), ska fortsätta att öka. Den förhållandevis kraftiga ökning som regeringen föreslår kan härledas till fyra utgiftsområden: utgiftsområde 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 22 Kommunikationer.