bet · GZ01UbU22 · 2012-06-01 00:00:00 — 2011/12:UbU22 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:133 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. tillsammans med tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Regeringen redovisar i propositionen sina avsikter i fråga om en ny myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet. En ny myndighet bör ansvara för kvalitetssäkring och tillsyn av den högre utbildningen och för uppföljning av effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. En annan ny myndighet bör ansvara för uppgifter av service- och samordningskaraktär, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Myndigheterna bör inrättas . Den nya myndighetsstrukturen berör verksamhet vid tre befintliga myndigheter. Verket för högskoleservice och har inrättats genom beslut av . Internationella programkontoret för utbildningsområdet har inrättats genom beslut av regeringen. Regeringen anser att huvuddelen av den verksamhet som bedrivs vid de tre nuvarande myndigheterna bör överföras till två nya myndigheter med en tydlig ansvarsfördelning mellan dem. Det innebär att , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet bör avvecklas. Regeringen föreslår därför att tidigare ställningstaganden när det gäller inrättandet av och Verket för högskoleservice samt deras uppgifter hävs. Utskottet tillstyrker att godkänner att tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla. Utskottet är av uppfattningen att det är viktigt att en högskolemyndighet har i uppdrag att arbeta för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter i den högre utbildningen. Det är likaså angeläget att det finns en nationell aktör som har i uppgift att stimulera intresset för högre studier och att främja breddad rekrytering. Enligt utskottets mening bör myndigheten för kvalitetssäkring och tillsyn dessutom ha ett självständigt uppdrag vad gäller omvärldsbevakning och analys för högskolesektorn. Vad utskottet har anfört om uppgifter för högskolemyndigheter bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifalls fem motionsyrkanden med denna innebörd, och övriga motionsyrkanden om bl.a. avslag på propositionen och uppdrag för myndigheterna avstyrks. I propositionen föreslås även att vissa bestämmelser om frågor om examina i högskolelagen (1992:1434) och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ska ändras så att den ansvariga myndighetens namn inte pekas ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Vidare redogör regeringen i propositionen för sina bedömningar i fråga om ett ändrat förfarande för hur vissa ledamöter i styrelser för statliga universitet och högskolor ska utses. Ordföranden och de externa ledamöter som utses av regeringen bör utses efter förslag av en nomineringsgrupp. Regeringen redovisar även sin syn på antalet ledamöter i styrelserna. Det ändrade förfarandet bör gälla för de styrelser som utses . När det gäller sammansättningen av nomineringsgruppen är det utskottets mening att den ordning som redovisas i propositionen i huvudsak är rimlig. Dock bör nomineringsgruppen utökas med en företrädare för de studerande vid lärosätet. Vad utskottet här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifalls delvis ett motionsyrkande med denna innebörd och ett annat motionsyrkande avstyrks. I betänkandet finns två särskilda yttranden från och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub11 av m.fl. (V). Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2. lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla. Därmed bifaller proposition 2011/12:133 punkterna 13. tillkännager som sin mening vad utskottet anför om uppgifter för de nya myndigheterna. 2011/12:Ub9 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) yrkandena 35 och 2011/12:Ub9 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 7. Nominering av vissa ledamöter i styrelserna för statliga universitet och högskolor tillkännager som sin mening vad utskottet anför om studentrepresentant i nomineringsgrupp för ordföranden och externa ledamöter i högskolestyrelser som ska utses av regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ub9 av m.fl. (MP) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (S), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2011/12:133 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. tillsammans med tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2 och en redovisning av motionerna i bilaga 1. bemyndigade regeringen chefen för att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och lämna förslag till åtgärder som behövs för att genomföra en ändamålsenlig och effektiv organisering av de verksamheter som bedrivs vid , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet (dir. 2011:52). Utredningen överlämnade delbetänkandet Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. Vidare har och vissa universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som har examenstillstånd getts tillfälle att yttra sig över en promemoria med lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i propositionen. har utarbetat en promemoria som innehåller förslag till ett ändrat förfarande för nominering av vissa ledamöter i styrelserna för statliga universitet och högskolor (U2011/5414/UH). Promemorian har remissbehandlats. Med utgångspunkt i ovan nämnda promemoria har utarbetat ett omarbetat förslag till nomineringsförfarande. Universitet och högskolor samt berörda myndigheter och organisationer har getts tillfälle att yttra sig över den kompletterande promemorian. Vidare behandlades det omarbetade förslaget på ett remissmöte . Regeringen bedömer att lagförslaget i fråga om 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina faller inom Lagrådets granskningsområde. Ändringen får författningstekniskt och även i övrigt anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning saknar betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Propositionen innehåller tre delar: Nya myndigheter på utbildningsområdet Regeringen redovisar i propositionen sina avsikter i fråga om en ny myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet. En ny myndighet bör ansvara för kvalitetssäkring och tillsyn av den högre utbildningen och för uppföljning av effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. En annan ny myndighet bör ansvara för uppgifter av service- och samordningskaraktär, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Myndigheterna bör inrättas . Den nya myndighetsstruktur som regeringen avser att inrätta och som beskrivs övergripande i denna proposition berör verksamhet vid tre befintliga myndigheter. Verket för högskoleservice och har inrättats genom beslut av (prop. 1991/92:76, bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195 respektive prop. 1994/95:165, bet. 1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386). I vissa delar har även dessa myndigheters uppgifter beslutats av eller blivit föremål för olika uttalanden från sida. Internationella programkontoret för utbildningsområdet har inrättats genom beslut av regeringen och inte efter godkännande av . Regeringen anser att huvuddelen av den verksamhet som bedrivs vid de tre nuvarande myndigheterna bör överföras till två nya myndigheter med en tydlig ansvarsfördelning mellan dem. Det innebär att , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet bör avvecklas. Regeringen föreslår därför att samtliga riksdagsbindningar när det gäller inrättandet av och Verket för högskoleservice samt deras uppgifter hävs. I propositionen föreslås även att vissa bestämmelser som rör examina i högskolelagen (1992:1434) och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ska ändras så att den ansvariga myndighetens namn inte pekas ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Nominering av vissa ledamöter i styrelser för statliga universitet och högskolor I propositionen presenterar regeringen sina bedömningar i fråga om ett ändrat förfarande för hur vissa ledamöter i styrelser för statliga universitet och högskolor ska utses. Ordföranden och de ledamöter som utses av regeringen bör utses efter förslag av en nomineringsgrupp för varje lärosäte. Vidare redovisar regeringen sin syn på antalet ledamöter i styrelserna. Det ändrade förfarandet bör gälla för de styrelser som utses . Nya myndigheter på utbildningsområdet Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om uppgifter för de nya myndigheterna. Utskottet anser att en högskolemyndighet bör ha i uppgift att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter i den högre utbildningen samt att stimulera intresset för högre studier och att främja breddad rekrytering. Vidare bör myndigheten för kvalitetssäkring och tillsyn ha ett självständigt uppdrag när det gäller omvärldsbevakning och analys för högskolesektorn. Därmed bifaller fem motionsyrkanden med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden som bl.a. handlar om avslag på propositionen och uppdrag för myndigheterna. Jämför särskilda yttrandena 1 (MP) och 2 (V). är den myndighet som har till huvuduppgift att ansvara för kvalitetssäkring av högskoleutbildning och tillsyn över verksamheten inom sitt ansvarsområde. Myndigheten svarar även för nationell statistik om verksamheten vid universitet och högskolor och har regeringens uppdrag att genomföra utredningar och uppföljningar som ska ligga till grund för regeringens ställningstaganden i olika frågor. Verket står också för information om utbudet av utbildning vid universitet och högskolor samt för bedömningar av utländska utbildningar. Verket för högskoleservice är den myndighet som har till uppgift att på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter, vid bedömning av utländska gymnasiebetyg och med rådgivning och service i fråga om studieadministrativ verksamhet. Myndigheten svarar även för information om antagningsprocessen från utbildningsutbud till anmälan och antagning till högskoleutbildning. Internationella programkontoret för utbildningsområdet är det svenska programkontoret för vissa EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Verksamheten omfattar samtliga nivåer i utbildningsväsendet. och Verket för högskoleservice har sina rötter i de tidigare förvaltningsmyndigheterna och Universitets- och högskoleämbetet. Efter förslag av regeringen beslutade att godkänna att Universitets- och högskoleämbetet lades ned (prop. 1991/92:76, bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195). Myndighetsuppgifterna fördes över till sex nya myndigheter, bl.a. till Verket för högskoleservice som fick till uppgift att ge service till universitet och högskolor. bildades ett sekretariat som fick huvudansvaret för utvärdering av högre utbildning. Sekretariatets namn ändrades 1993 till . inrättades (prop. 1994/95:165). I propositionen lämnades ett detaljerat förslag om uppgifter (s. 11). Uppgifterna som angavs var bl.a. att genom utvärdering, uppföljning och analys ta fram underlag för statsmakternas bedömningar och beslut samt att utöva tillsyn över verksamheten vid högskolorna. Vidare angavs att verket skulle svara för kvalitetsbedömning av utbildningar, besluta om offentliga högskolors rätt att utfärda examina och stödja utvecklingen med avseende på kvalitet och pedagogik samt ha en rad övriga uppgifter. beslutade i enlighet med propositionen (bet. 1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386). övertog de uppgifter som bl.a. och Rådet för grundläggande högskoleutbildning svarade för. Vidare övertog de myndighetsuppgifter som Verket för högskoleservice svarade för. Med anledning av nämnda proposition beslutade också att godkänna att serviceuppgifterna vid Verket för högskoleservice, främst medverkan vid antagning av studenter, upphandling och juridisk service, så snart det var möjligt skulle föras över till ett helägt statligt bolag med högskolorna som företrädare för staten. I avvaktan på detta renodlades Verkets för högskoleservice uppgifter till att omfatta enbart serviceuppgifter, och verket ombildades till en myndighet som skulle utföra uppgifter på uppdrag av universitet och högskolor. Genom beslut med anledning av propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. återkallade sitt godkännande att lägga ned Verket för högskoleservice i syfte att bilda ett servicebolag för verksamheten (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Vidare beslutades att den gemensamma serviceverksamheten skulle bedrivas i myndighetsform, och Verket för högskoleservice behölls därmed som myndighet. Regeringen gav verket i uppdrag att utveckla system för antagning av studenter till högskoleutbildning. Verket skulle få en delvis ändrad roll och en ny instruktion. I samband med att 1995 blev medlem i Europeiska unionen (EU) inrättades en stödstruktur för de olika EU-programmen inom områdena utbildning och arbetsliv, nämligen Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. Myndighetens namn ändrades 1997 till för utbildning och kompetensutveckling. Efter förändringar i myndighetens uppgifter 1999, då frågorna inom arbetsmarknadsområdet lyftes bort, ändrades myndighetens namn till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. tidigare ställningstaganden ska inte längre gälla Regeringen föreslår nu att tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla. Regeringen anser att huvuddelen av den verksamhet som bedrivs vid de tre nuvarande myndigheterna bör överföras till två nya myndigheter med en tydlig ansvarsfördelning mellan dem. Det innebär att , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet bör avvecklas. Regeringen föreslår därför att samtliga riksdagsbindningar när det gäller inrättandet av och Verket för högskoleservice samt deras uppgifter hävs. Internationella programkontoret för utbildningsområdet har inrättats genom beslut av regeringen och inte efter godkännande av . I propositionen framhåller regeringen att hur den offentliga förvaltningen utvecklas, organiseras och styrs har stor betydelse för en effektiv statsförvaltning. Myndighetsstrukturen ska vara sådan att statens styrning av myndigheterna underlättas, och den ska vara överskådlig. Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna ska vara tydlig. Vidare ska myndigheterna vara tillgängliga för målgrupperna och allmänheten. Regeringens ambition är att stärka universitetens och högskolornas handlingsfrihet. De reformer som har genomförts har lett till att den politiska detaljstyrningen har minskat och att universitet och högskolor har fått ett större ansvar för att utforma sin verksamhet. När den statliga styrningen minskar ökar statens behov av uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det bör finnas en fungerande balans mellan universitetens och högskolornas självbestämmande och statsmakternas behov av styrning och kontroll. Det allmänna har ett intresse av säkerställa att uppställda mål uppnås av universitet och högskolor och att skattemedel används effektivt. Den ändrade myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet som regeringen redogör för syftar till att etablera en tydlig och förutsägbar rollfördelning. Detta ger i sin tur myndigheterna förutsättningar att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. En reformerad myndighetsstruktur främjar kvaliteten på svensk högre utbildning som därmed ges bättre förutsättningar att stå sig väl i den internationella konkurrensen. Regeringen anser att det är viktigt att skilja den granskande verksamheten från de främjande och serviceinriktade verksamheterna inom utbildningsområdet. Regeringens uppfattning är att det i största möjliga mån bör undvikas att en myndighet som hanterar verksamhet inom ett område som är av service- eller främjandekaraktär också ansvarar för uppgifter som handlar om att granska, utvärdera och utöva tillsyn inom området. Kvalitetssäkring, tillsyn och uppföljning av högskolans resursutnyttjande Regeringen avser att inrätta en myndighet som ska ha som huvuduppgift att kvalitetssäkra och utöva tillsyn över den högre utbildningen och att följa upp effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. Den nya myndigheten bör inrättas . I propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) presenterade regeringen ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för den högre utbildningen med fokus på utvärderingar av högskoleutbildningars resultat. En del av de resurser som tilldelas universitet och högskolor ska fördelas på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat. Det är därför viktigt att en myndighet har till uppgift att ansvara för en ändamålsenlig och effektiv kvalitetsutvärdering av högskoleutbildningar. Regeringen anför i den nu aktuella propositionen att samma myndighet som har ansvar för kvalitetssäkring av högre utbildning också, på samma sätt som gäller , bör ha ansvar för tillsyn av såväl statliga universitet och högskolor som enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina. Av 1 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) framgår att högskolans resurser ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Universitet och högskolor finansieras huvudsakligen med skattemedel. Regeringen anser att en verksamhet som till största delen finansieras med statliga medel och som är central för samhällets utveckling kontinuerligt bör följas upp i fråga om hur effektivt resurserna används. En viktig uppgift för myndigheten blir därför att följa universitetens och högskolornas resursutnyttjande för att säkerställa att verksamheten är effektiv. Regeringen avser att inrätta en myndighet med ansvar för verksamhet av tydlig service- och samordningskaraktär, såsom information om svensk högre utbildning, tillträdes- och antagningsfrågor samt bedömning av utländska betyg och utländsk högskoleutbildning. I uppgifterna bör det även ingå att informera om och handlägga EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Den nya myndigheten bör inrättas . Regeringen menar att det finns flera fördelar med att sammanföra uppgifter av liknande karaktär i en och samma myndighet. Att samla ansvaret för flera av de stödfunktioner som ett lärosäte behöver i en enda myndighet bör underlätta för lärosätena att använda det tillgängliga stödet. Många av dessa stödfunktioner har dessutom kopplingar till varandra. Regeringen anser att den nya myndigheten bör få till uppgift att tillhandahålla relevant och saklig information som gör det möjligt för studenter och andra berörda målgrupper att göra välavvägda val i fråga om högre utbildning. Den nya myndigheten bör också ha ett ansvar för att informera om verksamheten på ett sätt som gör att alla målgrupper, även de inom utbildningsformer utanför högskolan, hittar den information som är relevant för dem. Detta gäller särskilt i fråga om EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Regeringen anser att en fördel med att samla uppgifter som har kopplingar till varandra i en myndighet är att vissa nyckelkompetenser kan stärkas vid myndigheten, t.ex. i fråga om juridiskt stöd, analys och uppföljning av verksamheten och dess effekter. Sådana uppgifter kan vara information om svensk högre utbildning, tillträdes- och antagningsfrågor, bedömning av utländska betyg och utländsk högskoleutbildning samt handläggning av EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Vidare anser regeringen att verksamhet som berör internationell rörlighet och internationellt samarbete inom utbildningsområdet också bör föras över till den nya myndigheten. Enligt regeringen kan det skapa samordningsvinster mellan verksamhetsområden och möjliggöra nya arbetssätt. Sådan internationell verksamhet som skulle tjäna på en bättre samordning är t.ex. bedömning av utländsk högre utbildning och utländska gymnasiebetyg, frågor om erkännande och tillgodoräknande av utbildning samt information om svensk högre utbildning. kan såväl utbildningsanordnare som individer dra nytta av en ökad tydlighet och tillgänglighet när information om utbildning, internationellt samarbete och mobilitet samlas hos en myndighet. I ett sådant syfte avser regeringen att till den nya myndigheten även föra över de uppgifter som utförs av i fråga om information i utlandet om svensk högre utbildning. Den nya myndigheten bör dels agera på uppdrag av universitet och högskolor, dels besluta om medelstilldelning till lärosäten för internationellt samarbete och mobilitet. Dessa verksamheter bör hållas åtskilda så att det inte uppstår oklarheter om myndighetens olika uppgifter. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) yrkande 1 att det är en god idé att ändra myndighetsstrukturen inom delar av utbildningsområdet så att en myndighet ansvarar för kvalitetssäkring och tillsyn och en annan myndighet ansvarar för uppgifter av service- och samordningskaraktär. Dock är varken propositionen eller den utredning som ligger bakom förslagen tillräckligt genomarbetade. Dessa viktiga förändringar kräver en mer noggrann beredning och Socialdemokraterna avvisar därför förslaget och föreslår att regeringen återkommer efter det att konsekvenserna av regeringens förslag har utretts noggrant. I samma motion yrkande 3 framför Socialdemokraterna att det är av största vikt att en högskolemyndighet har i uppdrag att arbeta för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. En högskolemyndighet bör även ha i uppdrag att stimulera intresset för högre studier generellt och att arbeta för att bredda rekryteringen till högre studier. För att nå framgång i arbetet för en jämställd högskola och att alla oavsett bakgrund ska ges lika möjligheter att studera är det nödvändigt att en nationell aktör bedriver ett främjande arbete. Enligt samma motion yrkande 4 bör en högskolemyndighet ha ansvar för omvärldsbevakning och omvärldsanalys för högskolesektorn. En omvärldsbevakning i vidare mening är nödvändig för att stärka sektorns ställning såväl nationellt som internationellt. I yrkande 5 anför Socialdemokraterna att analysuppdraget för kvalitetssäkrings- och tillsynsmyndigheten inte bör begränsas till behov. nuvarande uppföljningsuppdrag bör föras över till kvalitetssäkrings- och tillsynsmyndigheten som bör ges ett självständigt uppdrag att tillgodose olika intressenters behov av breda analyser. Enligt samma motion yrkande 6 bör inte uppgiften att bedöma utländska utbildningar överföras till stöd- och servicemyndigheten. Uppgiften bör i stället anförtros kvalitetssäkrings- och tillsynsmyndigheten. Vidare anser socialdemokraterna i yrkande 7 att det finns en konflikt i att stöd- och servicemyndigheten både ska hantera antagning och tillträde samt utfärda föreskrifter för dessa verksamheter.