bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Vi vill premiera sådana inköp genom att bilar med höga utsläpp blir dyrare. Det ska alltid löna sig att välja hållbart framställda för- nybara drivmedel framför fossila. Bilköpare och biltillverkare behöver få besked om vilka regler som gäller. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 För att få rättvisa villkor för olika trafikslag och svenska åkare vill vi införa en miljömässigt och geografiskt differentierad lastbilsskatt. På så sätt kan långväga gods flyttas från vägarna till järnvägsspåren och till en miljöanpassad sjöfart. Med det anförda tillstyrker jag riktlinjer för den ekonomisk politiken och budgetpolitiken. 3.2012 års ekonomiska vårproposition (SD) (SD) anför: bejakar lag och ordning, gemensamhetsskapande traditioner, samhällsbärande institutioner och bevisat välfungerande naturliga gemenskaper i form av familjen och nationen. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Ett samhälle där alla medborgare också garanteras en hög grundläggande nivå av ekonomisk och social trygghet. Vi vill återskapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. Detta är den övergripande målsättningen. Vi vill prioritera det som ger arbeten här i , riktiga arbeten och inte subventionerade instegsjobb eller fas 3-jobb. Vi satsar på en aktiv och väl avvägd arbetsmarknadspolitik med ett resultatinriktat och pragmatiskt förhållningssätt. Vi satsar kraftigt på utbildning och på infrastruktur. Vi vill föra en aktiv politik inom de näringar där det finns starka ömsesidiga intressen mellan staten och näringslivet. Till detta frigör vi resurser genom väl avvägda prioriteringar. De svenska småföretagen har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och är också en viktig förutsättning för väg ut ur aktuella och kommande kriser. Tyvärr har den förda politiken för företagande inte varit framgångsrik, utan tvärtom dömts ut som ineffektiv vad gäller sysselsättningsskapande. I stället för generella lättnader av arbetsgivaravgiften som riktas till alla företag, stora som små, förespråkar en sänkning av arbetsgivaravgiften riktad mot småföretagen. Detta finansieras med en höjning av den generella arbetsgivaravgiften till den tidigare nivån och syftar till att ge incitament för svenska småföretag att våga, vilja och kunna anställa. Med samma syfte vill vi reformera sjuklöneansvaret med inriktning mot småföretagarna och minska deras börda vid sjukfrånvaro. Vi vill bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget. Ännu ett jobbskatteavdrag är dock inte det mest effektiva sättet att öka sysselsättningen. Under förutsättning att ett femte jobbskatteavdrag finansieras genom en besparing på den kostsamma massinvandringen och på så vis inte på samma sätt konkurrerar om reformutrymmet med mer verkningsfulla sysselsättningsåtgärder är vi beredda att diskutera frågan med regeringen. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Pensionärerna bör inte betala högre skatt än andra. terna kan inte acceptera att pensionärerna, som fått se sina villkor försämras, också ska beskattas hårdare än löntagare. facto uppskjuten lön varför det är orimligt att lön och pension beskattas ambition är att , alltså allra , låta jobbskatteavdragets alla fyra steg även omfatta pen- sionsinkomster och på så sätt eliminera skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och pension. Detta är en prioriterad satsning. För att stärka kulturarvets ställning vill vi införa ett särskilt ROT-avdrag för restaurering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. För att stärka företagandet i har vi lagt förslag om sänkta arbets- givaravgifter och ökade anslag till bl.a. forskning. När det gäller bostads- marknaden vill vi vända det mest akuta och kritiska läget genom att göra det skattefritt för privatpersoner att hyra ut halva sin bostad och att skatte- befria andrahandsuthyrningen samt göra regelverket mer flexibelt. komma till rätta med den obalans som råder mellan olika boendeformer föreslår vi att fastighetsavgiften på flerbostadshus med hyresrätter slopas. Vi vill också ta bort fastighetsavgiften på studentbostäder. såväl kostnaderna för byggandet som hyran för en studentbostad bli För att skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbeståndet i landet vill vi införa skattefria underhållsfonder. har försökt harmonisera momsreg- lerna, vilket har inneburit upprepade försök att tvinga att införa mervärdesskatt även för ideella föreningar. Det är ett exempel på hur över- statliga tendenser får negativa konsekvenser. De ideella föreningarna är hörnstenar i och deras momsfrihet bör absolut kvarstå. regeringen har lovat att ta strid i denna fråga har man redan visat kompro- missvilja, och vi befarar att tvingas uppge motståndet mot momsbeläggningen, givet ett fortsatt medlemskap i . anser att sänkningen av restaurang- och catering- momsen var en oerhörd felprioritering. Det är en mycket kostsam åtgärd. Studier visar att antalet nya jobb uppgår till som högst ett par tusen. förelser med , där en liknande satsning blev en direkt besvikelse, bekräftar denna analys. Vi kommer att återställa restaurangmomsen och prioriterar i stället andra åtgärder som ger fler nya jobb. åtgärder redovisas i vår motion. Elpriset består till stor del av skatter, och vi ser ett behov av att på lång sikt sänka dessa skatter så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Vår ambition är att sänka elskatten med per kWh till 2016, vilket skulle ge en villa med en förbrukning på ca 25 000 kWh en besparing på . har beslutat att till 2015 stegvis minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från till Energiskatten på dieselolja har också höjts med 0,20 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 kronor per liter. Kostnadspåslagen innebär en merkostnad på mer än för jord- och skogsbrukssektorn. Eftersom redan ligger i topp när det gäller skatt på diesel inom jordbruket vill vi höja återbetalningen av koldioxidskatten och motsätter oss de beslutade höjningarna på drivmedel. Den ökade globaliseringen i världen medför även en ökad rörlighet för kriminella nätverk, och gränser är närmast oskyddade. Tullen har förlorat en del av sina befogenheter, och passkontroller är förbjudna mellan . Det öppnar för människo-, narkotika- och vapensmuggling och för kriminella individer att röra sig fritt inom området. Tullen måste få de verktyg och resurser den behöver för att kunna möta denna kriminalitet. Eftersom EU förbjuder tullen att utföra en väsentlig del av sitt arbete är det på lång sikt vår ambition att återvinna den nationella suveräniteten på detta område. På kort sikt vill vi ha möjlighet att införa temporära gränskontroller när det behövs. Vi anser att huvuduppgift är att förebygga och bekämpa brott, inte att driva in skatter och tullar. Som konsekvens av detta vill vi flytta från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till område 4 Rättsväsendet. Med det anförda tillstyrker jag riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 4.2012 års ekonomiska vårproposition (V) (V) anför: Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. De inkomster det offentliga får genom skatterna är en avgörande faktor för sysselsättningen, på både kort och lång sikt. Genom skatterna finansieras en rad investeringar i allt från utbildning till forskning och infrastruktur, som är avgörande för att bygga ekonomiska styrka . Den relativt höga produktiviteten i bygger på skattefinansierade offentliga investeringar vi gjort . Vi menar att det är ett övergripande samhällsekonomiskt problem att vi underinvesterar i gemensamt finansierade verksamheter. Dessutom har välfärdsinstitutioner som barn- och äldreomsorg en avgörande ekonomisk betydelse, eftersom det möjliggör för fler att stå till arbetsmarknadens förfogande och delta i produktionen. Direkta investeringar har mycket starkare sysselsättningseffekter på kort sikt än t.ex. bolagsvinster eller privat konsumtion. Skatterna omfördelar också resurser från högtill låginkomsttagare och därmed också mellan kvinnor och män. Det finns många skäl till att förespråka ett jämlikare samhälle, och flera av dem är ekonomiskt betydelse- BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Ett exempel är den stimulanseffekt det ger på kort sikt: genom att hämta in inkomster från grupper med hög sparkvot och i stället använda dem till löner och transfereringar åt människor som annars skulle ha haft mycket låga inkomster, förstärks efterfrågan. Det är särskilt viktigt i den internationella kris vi ser de här åren. Efterfrågan förstärks också av den trygghetseffekt som kommer av att veta att det finns fungerande skydds- nät, vilket begränsar problemet med att människor tenderar att försöka spara mer i kristider. I ett jämlikare samhälle förbättras dessutom folkhäl- san, vilket över tiden får en direkt ekonomisk betydelse för hur länge och hur effektivt vi arbetar. Sysselsättningen är ett av de tyngsta skälen till att före- språkar en skattepolitik som prioriterar direkta investeringar framför skatte- Vi vill se en översyn av hela skattesystemet och föreslår i en tidigare riksdagsmotion (2011/12:Sk291) att det tillsätts en parlamentarisk utredning med ett sådant uppdrag. värnar om lika skatt vid lika inkomst och menar att man måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. En del av de inkomster som kommer in till staten genom begränsningen av skatteavdragen bör användas för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Den enskilt största posten i regering- ens skattesänkarpolitik är det s.k. jobbskatteavdraget, som är en bärande del av regeringens politik för låga löner. avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. första steg föreslås höjd skatt vid högre inkomster, framför allt genom en avtrappning av jobbskatteavdraget från en månadsinkomst på . Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka par- ter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetsta- garnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket införs en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kas- sorna orimligt höga och orättvist differentierade. avskaffa arbetslöshetsavgiften, vilket innebär att ingen kommer att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi vill också införa en avdragsrätt för medlemsavgiften till a-kassa. RUT-avdraget som används i första hand av höginkomsttagare drar undan alltmer skatteintäkter som går. Pengarna bör i stället användas till att anställa fler i barnomsorgen, för att den ska vara tillgäng- lig , nätter och . Det skulle betyda att i princip hela summan faktiskt gick till nya jobb. Dagens ROT-avdrag som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrätts- innehavare bör slopas och ersättas med ett upprustningsstöd för flerfamiljs- Vi vill på så sätt skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. eftersträvar ett enhetligt och likformigt regelsystem med så få undantag som möjligt. Det ska vara enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och konkurrenssnedvridningar. Vi är kritiska till regeringens planer på att sänka bolagsskatten eftersom en sådan åtgärd huvudsakligen kommer att leda till ökade vinster och inte till fler jobb. En sänkt bolagsskatt kommer heller inte att minska skattekonkurrensen mellan EU:s medlemsstater utan snarare förvärra den. Vi vill i stället satsa på en generös skattereduktion för forsknings- och utvecklingsinsatser som riktar sig till framför allt små och medelstora företag. För att öka antalet sysselsatta i privat sektor och se till att nya jobb som skapas är samhällsekonomiskt produktiva har vi lagt fram en rad förslag på direkta investeringar som vi menar är bättre satsningar än skattesänkningar och avdrag. Vi vill också fortsätta arbetet med att bekämpa skattefusk och stoppa möjligheten att skatteplanera med hjälp av ränteavdrag. Avdragsrätten för koncerninterna lån bör enligt vår mening slopas. Förändringarna i boendebeskattningen och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna ökat i . principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas på ett förutsägbart och rättvist sätt. Det är angeläget att neutralitet råder mellan olika kategorier av bostäder. Vi har drivit frågan om att slopa fastighetsavgiften på hyresrätter och välkomnar därför regeringens planer på att sänka fastighetsavgiften på flerbostadshus med hyresrätter. Däremot ställer vi oss avvisande till förslagen om en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid en nybyggnation och en ytterligare höjning av schablonavdraget vid andrahandsuthyrning. har lagt fram förslag på direkta stöd till nybyggnation i en helt annan storleksordning. Vi vill också utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . Detsamma gäller beskattning på arv eller dödsbo samt gåvor. I syfte att hämta in en del av övervinsterna i finanssektorn föreslår vi en höjning av bolagsskatten för de fyra största bankerna i landet. Skatter är viktiga styrmedel för klimat- och miljöomställningen. Så länge priset på transporter inte inkluderar samhällsekonomiska kostnader som miljöskador, hälsoeffekter och trafikolyckor snedvrids de ekonomiska prioriteringarna på ett kostsamt och ohållbart sätt. Mycket talar för att oljepriserna kommer att öka trendmässigt och oljeberoende utgör därför en betydande ekonomisk risk. De investeringar vi föreslår i bl.a. järnvägsnätet och i en utbyggd kollektivtrafik styr mot transporter som är bättre för miljön. BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE För att minska risktagandet och minska miljöpåverkan bör drivmedels- skatterna höjas som personer med låga inkomster och boende i glesbygd kompenseras för dyrare drivmedel. I motion 2011/12:Sk428 pre- senterar en sammanhållen politik för rättvisa drivmedelsskat- I likhet med ett flertal andra EU-länder vill vi att inför en kilo- meterskatt för att möta problemen med den tunga trafiken som står för en betydande del av slitaget på det svenska vägsystemet. Flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. punkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska mot- svara den nivå som gäller för bensin för bilar. Vi vill därför införa en skatt på inrikesflyg i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. Det ökar incitamenten att fylla planen med resenärer. Effektskatten på kärnkraft bör också höjas för att hämta in en del av övervinsterna i energibolagen. Medlen ska användas till investeringar i ett Vi bedömer att höjningen är möjlig att genomföra utan att det får någon direkt effekt på elpriset. Med det anförda tillstyrker jag riktlinjer för den ekono- miska politiken och budgetpolitiken. yttrande 2011/12:AU6y har berett skatteutskottet och arbetsmarknadsutskottet möjlighet att yttra sig ekonomiska vårproposition med följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Varken propositionen eller motionerna innehåller något yrkande som helt faller inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Såväl propositionen som de fyra följdmotionerna innehåller emellertid yrkanden som delvis faller inom beredningsområdet och tas därför upp till behandling i yttrandet. BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Fyra motioner har väckts med anledning av ekonomiska vårpro- position (prop. 2011/12:100): partimotion 2011/12:Fi18 av berg m.fl. (S), partimotion 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP), partimotion 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) och partimotion 2011/12:Fi17 av m.fl. (V). I det följande ligger betoningen på att redovisa och kommentera de förslag i propositionen och motionerna som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. motionerna anges i det följande utan årtal. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Regeringen framför ekonomiska vårproposition att det viktigaste målet för dess ekonomiska politik är full sysselsättning. politiken har tagit sin utgångspunkt i att få fler i arbete och färre som står utanför arbetsmarknaden. Sammansättningen av åtgärder har skiftat över åren, bl.a. beroende på kraftiga svängningar i konjunkturen i spåren av finans- och skuldkrisen. Men inriktningen har varit tydlig reger- ingen har satt jobben främst. Sysselsättningen har ökat med 96 000 personer 2011 och med 213 000 Sysselsättningsgraden är i EU:s absoluta toppskikt. har utanförskapet minskat med motsvarande omkring 225 000 Antalet arbetslösa har minskat med 38 000 personer 2011, och har klättrat från 13:e till 8:e plats när det gäller lägst arbetslöshet i EU. Arbetsmarknaden har som helhet återhämtat sig snabbt 2010 och 2011, vad gäller såväl sysselsättningen som antalet öppna och exportinriktade ekonomi påverkas kraftigt av de ekonomiska problemen i omvärlden. tillväxten 2012 innebär en svag utveckling även på arbetsmarknaden. Arbetslösheten väntas stiga från 2012. takt med att efterfrågan i ekonomin åter tar fart förbättras läget på arbets- marknaden; sysselsättningen förväntas därför öka snabbt under framför allt 2014 och 2015. Arbetslösheten väntas minska till 2016, vilket är i linje med regeringens bedömning av jämviktsarbetslösheten 2016. Det begränsade reformutrymmet bör användas dels till åtgärder som mot- verkar att arbetslösheten biter sig fast, dels till vissa åtgärder som stärker ekonomins funktionssätt, förbättrar den ekonomiska standarden för utsatta grupper och förstärker välfärden. Regeringens politik med jobbskatteav- drag i flera steg har stärkt drivkrafterna att arbeta för framför allt låg- och Både skattesystemets och socialförsäkringarnas utform- ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 ning påverkar drivkrafterna för arbete, varför regeringens politik även fortsättningsvis är inriktad på att stärka arbetslinjen. Reformerna av trygghetssystemen ska följas upp och behovet av justeringar prövas för att ingen ska falla mellan stolarna och för att underlätta vägen tillbaka till arbete. Minskad arbetslöshet bland unga och personer med utländsk bakgrund prioriteras högt. Dessa personer stod 2011 för , dvs. två tredjedelar, av den samlade arbetslösheten på . Det är viktigt att de som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden får det stöd och den hjälp de behöver. Det är därför angeläget att övergången från skola till arbetsliv sker så effektivt som möjligt och att ungas inträde på arbetsmarknaden underlättas. Regeringen avser att förbättra möjligheterna till arbete och företagande bland unga. Möjligheterna att få arbete förbättras genom insatser som stärker efterfrågan och sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, t.ex. sänkt arbetsgivaravgift, nystartsjobb eller former av subventionerad anställning. Genom utbildningsinsatser (exempelvis i svenska), i yrkesförberedande utbildning och i ren grundutbildning, kan individens kompetens stärkas och därmed förutsättningarna att få arbete. Regeringens ambition är att i dialog med arbetsmarknadens parter förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden och underlätta inträdet exempelvis genom utökade möjligheter till praktik och lärlingsanställningar. När arbetsmarknaden fungerar bra kan arbetssökande och företag som vill anställa snabbt och lätt hitta varandra. Arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt pågår alltjämt, exempelvis genom att söka vägar för att ytterligare förbättra matchningen mellan arbetslösa och lediga jobb samt med insatser för att förbättra effektiviteten i arbetsförmedlingen. En uppföljning av sysselsättningspolitiken Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift sedan regeringen tillträdde 2006 har varit att öka den varaktiga sysselsättningen, främst genom ett minskat utanförskap. Trots den ogynnsamma utvecklingen i omvärlden har svensk arbetsmarknad utvecklats starkt . Antalet personer i arbete som andel av befolkningen har ökat . Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ökar den varaktiga sysselsättningsgraden () och minskar jämviktsarbetslösheten till 2020. Regeringen bedömer att den förda sysselsättningspolitiken är ändamålsenlig. Sysselsättningspolitiken fortsätter att vara mycket högt prioriterad och politikens inriktning ligger fast. Den övergripande inriktningen på sysselsättningspolitiken bör även i fortsättningen vara att öka utbudet av och efterfrågan på arbetskraft samt förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Detta ska bl.a. ske genom åtgär- BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE der som motverkar att människor står utan arbete , minskar ungdomsarbetslösheten, förbättrar utrikes föddas ställning på arbetsmarknaden och stärker övriga grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Den makroekonomiska utvecklingen och utgiftsutvecklingen I spåren av de statsfinansiella problemen i flera europeiska länder bromsade svensk ekonomi in kraftigt . Tillväxten bedöms bli låg 2012, med stigande arbetslöshet som följd. Osäkerheten kring statsskuldskrisen i har minskat och de finansiella marknaderna har börjat stabiliseras. börjar förtroendet successivt återvända bland hushåll och företag. I stora delar av omvärlden är dock tillväxten svag bl.a. till följd av en åtstramande finanspolitik. Det bidrar till att lågkonjunkturen blir utdragen i . Den svaga efterfrågan leder till att sysselsättningen väntas bli oförändrad 2012 och öka svagt 2013. Därefter sker en förbättring på arbetsmarknaden och arbetslösheten minskar till 2016. Det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen har riskbilden förskjutits i positiv riktning. Sammantaget bedöms dock fortfarande riskerna för en svagare utveckling dominera. Utgifterna inom utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligen anvisade medel i statens budget. Förklaringen till den lägre prognosen är framför allt att utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen reviderats ned till följd av färre ersättningstagare och att aktivitetsstödet reviderats ned på grund av lägre styckkostnader. Även lägre volymer och styckkostnader för det särskilda anställningsstödet bidrar till lägre utgifter. De sänkta utgifterna motverkas delvis av högre utgifter på anslaget Bidrag till lönegarantiersättning till följd av ökade utgifter i samband med att försattes i konkurs . Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Hållbarhetsberäkningarna för offentliga finanser visar att den långsiktiga finansiella hållbarheten är god och i allt väsentligt oförändrad sedan föregående års beräkningar. Hållbarheten skapar en marginal för finanspolitiken att möta både den rådande lågkonjunkturen och de ökade utgifter som följer av de demografiska förändringarna på lång sikt. Åren 20202040 karakteriseras av ett betydande demografiskt utgiftstryck. Ett försämrat finansiellt utgångsläge när det demografiska utgiftstrycket börjar öka kan medföra att finanspolitiken drabbas av påtagliga hållbarhetsproblem. De offentliga finanserna står inför ett antal utmaningar som tillsammans utgör påtagliga risker för finansernas långsiktiga hållbarhet. Utgifterna ökar bl.a. på grund av en åldrande befolkning och ökade behov.