bet · GZ01MJU12 · 2012-03-06 00:00:00 — Han förklarade att det föreskrivs i 10 § skogsvårdslagen hur avverkning på skogsmark får bedrivas och att en avverkning antingen ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller ska främja skogens utveckling samt vara anpassad till de lokala förhållandena. I skogsvårdslagens 5 § föreskrivs att skogsmarkens virkesproducerande förmåga ska tas till vara på ett godtagbart sätt. Ministern framhöll vidare att eftersom skogen är en nationell tillgång och skogsbruk är en mycket långsiktig verksamhet är det beprövade metoder som ska användas och att i de fall bedömer att en planerad avverkning inte uppfyller lagens krav på tillvaratagande av markens produktionsförmåga eller en ändamålsenlig föryngring kommer myndigheten inte att medge att avverkningen utförs på det föreslagna sättet. Vidare anförde ministern att det ingår i myndighetens arbete att kontinuerligt följa aktuell forskning, att anpassa tillämpningen av skogsvårdslagstiftningen efter detta och att tillhandahålla rådgivning och uppföljning på ett sådant sätt att de jämställda skogspolitiska målen uppfylls. Han framhöll att regeringen anser att den nuvarande lagstiftningen ger stort utrymme för ett mångfaldigt brukande av skogen, med stor frihet och ansvar för den enskilda skogsägaren att själv välja hur den egna skogen ska skötas inom de ramar som uppfyllandet av de jämställda skogspolitiska målen anger. Ministern anförde vidare att en skogsägare som vill bedriva ett annat skogsbruk än det man kan kalla för traditionellt trakthyggesbruk kan fortsätta att besluta om sitt skogsbruk, men fortfarande gäller dock att avverkning inte får minska tillväxten till under en viss kravnivå som finns uttryckt i skogsvårdslagstiftningens s.k. § 10-kurva (av vad en traditionell skogsskötselmetod skulle kunna väntas ge). Ministern framhöll att det är en ganska låg siffra. Om en skogsägare vill avverka mer än så blir det en föryngringsavverkning. Då måste föryngringen utföras med en metod som är beprövad utifrån lokala förhållanden på den aktuella platsen. Ministern påpekade att skogsvårdslagstiftningen kan tyckas vara inriktad mot trakthyggesbruk, men den ger stor frihet att använda även hyggesfria metoder i brukandet. Metoden ska dock vara beprövad. Det ska finnas stöd i forskning eller erfarenhet som visar att metoden fungerar. I betänkandet framhöll utskottet vidare att den första fasen av projektet och hyggesfritt skogsbruk genomfördes . I slutrapporten (Meddelande 1/2008, ) redovisas de resultat projektet har kommit fram till, och förslag ges till fortsatta insatser. I regeringens regleringsbrev anvisades medel för att fortsätta att utveckla och analysera metoder för hyggesfritt skogsbruk utifrån ekonomiska, ekologiska, kulturella och sociala aspekter. Därmed inleddes projektfas 2 som sträckte sig över åren 20082010, med en budget på . har arbetat med att informera om de slutsatser man dragit och de kunskaper man fått genom projektet. utarbetade ett dokument med sin policy vad gäller hyggesfritt skogsbruk, där man just påpekar att detta skogsbruk är bättre än trakthyggesbruk i vissa situationer. Bland annat sägs att det hyggesfria skogsbruket bör öka i omfattning där detta är motiverat ur miljö-, kulturmiljö- eller skötselsynpunkt eller med hänsyn till rekreationsvärden och rennäringen. Exempel på områden som är lämpliga för hyggesfritt skogsbruk är skogar med naturvärden knutna till marksvampar, mossor, mollusker, hänglavar eller skogsfågelfaunan, liksom sumpskogar som är lämpliga att bruka och vissa skogar med höga sociala värden. Vidare sägs att de praktiska tillämpningarna av hyggesfritt skogsbruk i lämpliga skogar bör öka och användas för att successivt förbättra våra kunskaper. Policyn för hyggesfritt skogsbruk ska följas upp eller tätare vid behov vad gäller omfattningen av och attityderna till hyggesfritt skogsbruk. Vad gäller forskning om kontinuitetsskogsbruk har utskottet i sitt betänkande 2009/10:MJU17 framhållit att det bedrivs forskning om kontinuitetsskogar vid och och ekonomi vid SLU genom att ett antal långliggande försöksytor följs och att produktionen mäts regelbundet. Studier görs av hur produktionen i en kontinuerligt beskogad skog ser ut i relation till en skog som kalavverkas. Även ekonomiska aspekter värderas i studierna. Inom Mistras projekt beslutsstödsmodeller för skogsbruket finns möjlighet att testa hyggesfria skogsbruksmetoder. Utskottet konstaterar att ser hyggesfritt skogsbruk som en form av anpassad skötsel och som ett komplement till trakthyggesbruk på en begränsad del av skogsmarken. Hyggesfritt skogsbruk medför en mindre drastisk förändring av miljön och skogskänslan bevaras. anser att det utöver miljöskäl för en del skogar kan finnas skötselmässiga fördelar med hyggesfria metoder. Utskottet har förståelse för att Skogsägarens målsättning för sin skog är en viktig utgångspunkt vid rådgivning, så som framhålls av . Hyggesfritt skogsbruk är en mindre schablonartad metod som i regel förutsätter engagerade och kunniga skogsägare. framhåller vidare att hyggesfria metoder kan bli aktuella i t.ex. skog som gränsar mot nyckelbiotoper, naturreservat m.m. samt tätortsnära skog och rekreationsskog förutsatt att bestånden är lämpliga och det är förenligt med skogsvårdslagens bestämmelser. betonar dock att det är viktigt att hyggesfritt skogsbruk inte används för att legitimera avverkning i skogar som av naturvårdsskäl bör undantas från skogsbruksåtgärder. Utskottet konstaterar att avser att verka för fortsatt kunskapsuppbyggnad i fråga om möjligheter, begränsningar och metoder för hyggesfritt skogsbruk samt att kommunicera sina ståndpunkter såväl internt som externt. Utskottet vill även i detta sammanhang erinra om vad som sagts ovan om Miljömålsberedningens arbete. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ468 (MP) yrkandena 2, 3 och 4, MJ268 (MP) och MJ332 (V) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, V) om skogsskötsel, skogsvårdande insatser, nödvändiga åtgärder i skogsbruket och en översyn av möjligheterna att återväcka . Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (V). Enligt motion MJ376 (S) yrkande 28 bör regeringen prioritera skydd och skötsel av den svenska skogen. I samma motion anförs även att regeringen måste vidta åtgärder som ökar de skogsvårdande insatserna gallring, röjning och återplantering (yrkande 31). Även i motion MJ244 (S) framhålls att det är angeläget att regeringen genomför kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring. I motion MJ332 yrkande 9 (V) delvis framhålls att uppdrag bör ges till ansvariga myndigheter att förbättra hänsynen och utveckla alternativa skötselmetoder i skogen. Vidare framhålls att försiktighetsåtgärder vad gäller körskador bör utredas med tanke på negativa effekter på vattendrag. Enligt motion MJ286 (M) bör regeringen omgående göra en översyn av möjligheten att återväcka för att möjliggöra en samlad förvaltning av statens skogar. Utskottet välkomnar regeringens satsning Skogsriket. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg. omr. 23) är syftet att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen med anknytning till skog och därigenom bidra till utveckling och tillväxt på landsbygden och i småorter. Skogen är en av viktigaste industrigrenar. Skogsnäringens totala exportvärde uppgick till och utvecklingspotentialen är stor. Så som framhålls i budgetpropositionen finns goda förutsättningar för innovation och förädling med bas i skogen och skogsråvaran, och därmed för ökad sysselsättning på landsbygden. För att öka antalet arbetstillfällen på landbygden bör så många led som möjligt i förädlingskedjan finnas kvar nära råvaruutaget. Viktiga områden för utveckling och innovation som nämns i propositionen är t.ex. grön energi, nya material, träbaserade produkter och träbyggande samt ny teknik. Vidare nämns att det också finns stor potential att vidareutveckla upplevelsebaserade näringar inom bl.a. viltvård, jakt, sportfiske och samisk turism. En handlingsplan har tagits fram för satsningen Skogsriket. Skogsriket sätter också fokus på ett antal jobbskapande åtgärder som anknyter till skogsbrukets kärna. Inom ramarna för skogspolitikens jämställda miljö- och produktionsmål anser regeringen att skogens tillväxt bör öka och att det finns en god potential för detta. Den sammanlagda efterfrågan på virke bedöms stiga i takt med bioenergisektorns fortsatta utbyggnad, varför fortsatta insatser för ökad tillväxt är viktiga. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av stor vikt att skogsägarna får mer kunskap om vilka åtgärder som leder till den önskade ökningen av hållbar tillväxt. Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket stor frihet och stort ansvar för att nå de skogspolitiska målen. Utifrån dessa utgångspunkter anser regeringen att den statliga rådgivningen liksom dialogen med skogsbruket bör förstärkas. Förstärkningen avser rådgivning för att få effektiv och funktionell miljöhänsyn samt förbättrad skogsskötsel. Åtgärderna förväntas bidra till att skapa nya arbetstillfällen på landsbygden. Enligt uppgifter från Landbygdsdepartementet vill regeringen därför satsa . Pengarna ska användas till kompetenshöjning och stärkt innovationskraft i skogsrelaterat företagande samt till ökad rådgivning för ett hållbart brukande. satsas och läggs på . Hälften av pengarna går till att ge små och medelstora företag inom skogssektorn möjlighet att söka finansiering till projekt med inriktning på kompetensutveckling, stimulans för kreativt företagande och entreprenörskap samt innovation och förädling. Den andra hälften satsas på rådgivning om miljöhänsyn och förbättrad skogsskötsel. Enligt Landsbygdsdepartementet är bl.a. detta på gång: ska öka kunskapen om nyttan av röjning och bl.a. använda en ny metod med satellitbilder för att identifiera områden som behöver röjas. ska i sin ordinarie rådgivning inkludera både alternativa skötselmetoder och metoder som syftar till att bevara och förstärka friluftsvärdena i tätortsnära skog. Dialogen om hållbart brukande av skog som Landsbygdsdepartementet och bedriver fortsätter arbetet för att bevara den biologiska mångfalden i skogslandskapet. Skogforsk har genomfört riktade åtgärder med bl.a. webbaserade beslutsstöd för att öka uttaget av GROT (grenar och toppar) i det privata skogsbruket samt särskilda utbildningsinsatser till entreprenörer och arbetsledare som arbetar med GROT. har tagit initiativ till ytterligare en fördjupad dialog om Polytaxen inventeringen som bedömer miljöhänsyn och återväxt tillsammans med näringen, naturvården, forskarsamhället och myndigheter. Regeringen bedömer verksamheten vid Skogforsk som fortsatt viktig. Utskottet noterar också att enligt Skogstyrelsens statistik har röjningstakten ökat inom skogsbruket. När det gäller försiktighetsåtgärder inom skogsbruket vad gäller körskador och markberedning med tanke på vattenskador noterar utskottet att det av och och miljöpolitiska mål brister, orsaker och förslag på åtgärder framgår att ett rådgivningsprojekt startat genom landsbygdsprogrammet som syftar till att bevara och utveckla miljövärden i och i anslutning till skogslandskapets vattensystem. Målet med rådgivningen är att skogsbruksåtgärder ska utföras på ett ändamålsenligt sätt med så liten påverkan på vattenekosystemen som möjligt i syfte att förhindra t.ex. läckage av tungmetaller och näringsämnen, erosion och brist på död ved. Projektet ska också, enligt rapporten, bidra till att skogsmarkens långsiktiga produktionsförmåga bibehålls och att dikesrensning på marker med triviala naturvärden utförs i ökad omfattning. Rådgivningsinsatserna inom projektet och vatten är riktade till skogsägare och yrkesverksamma inom särskilt utvalda avrinningsområden. I rapporten anges vidare att det bedrivs en mängd olika aktiviteter inom skogsbruket som syftar till en förbättrad miljöhänsyn, bl.a. i förhållande till vatten. Skogsbrukets aktörer har t.ex. inom ramen för skogsbrukets nationella vattenråd enats om en gemensam strategi för ökad vattenhänsyn. /2011 tog en arbetsgrupp med representanter för hela skogsbruket inklusive och Skogforsk fram ett förslag till policy i syfte att motverka uppkomsten av körskador på skogsmark (se t.ex. 2010). Fokus ligger främst på att minimera körskador genom bättre planering och med hjälp av tekniska hjälpmedel. Utskottet noterar att detta gemensamma arbete har förts fram i många sammanhang av både skogsbruket och som ett bra arbetssätt och att skogsbruket satsar på olika åtgärder utifrån denna strategi, bl.a. utbildningsinsatser och utveckling av traktdirektiv. Mot bakgrund av det som anförts ovan föreslår utskottet att motionerna MJ376 (S) yrkande 28 och 31, MJ244 (S) och MJ332 (V) yrkande 9 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller vill utskottet erinra om det som utskottet anförde i betänkande 2010/11:MJU13. Utskottet påminde då om att rapporterade uppdraget Skyddsvärda statliga skogar och urskogsartade skogar. Utredningen var ett regeringsuppdrag att bedöma vilka statliga skogsmarker som bör ges formellt skydd främst i form av naturreservat. Genom inventeringen identifierades 1 078 skogsområden med höga skyddsvärden på statens mark som inte tidigare var skyddade. Utskottet erinrade även om att två överenskommelser slutits med efter inventeringen. Utskottet konstaterade vidare att regeringen i propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9) anförde att staten på sin egen mark bör säkerställa ett långsiktigt skydd av områden med höga naturvärden för att bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen. Utskottet noterade även att regeringen i samma proposition nämner att de inventerade skogsområden på Statens fastighetsverks markinnehav som har höga skyddsvärden (ca produktiv skogsmark) och de inventerade skogsområden på marker som har höga skyddsvärden (ca produktiv skogsmark) långsiktigt bör undantas från skogsbruk. Utskottet betonade vikten av att staten har en helhetssyn på den skogsmark man förvaltar och själv försöker bidra till att säkerställa ett långsiktigt skydd av skogsområden med höga naturvärden. Utskottet redogjorde även för information från Landsbygdsdepartementet av vilken det framgick att av historiska skäl är ägandet uppdelat på flera olika statliga aktörer och att det inte har funnits skäl till att ändra detta förhållande. Dessa aktörer har olika syften med sitt ägande. Att skydda och vårda naturen är exempelvis det främsta syftet för ägande av naturreservat och nationalparker. Även kulturvård ingår som ett syfte för staten. Utskottet konstaterade vidare att det i bolagsordning slås fast att bolaget i sin verksamhet ska beakta naturvårdshänsyn och vilt- och faunavård. Så som framhålls i betänkande 2009/10:NU22 har detta konkretiserats i ett ambitiöst naturvårdsarbete med flera olika instrument, bl.a. Naturhänsyn i produktionsskogar, Ekoparker och Naturvårdsskogar. Miljö- och jordbruksutskottet anförde vidare att det delade regeringens syn på vikten av statens ansvar att bidra till och säkerställa ett långsiktigt skydd av skogsområden med höga naturvärden i de statligt ägda skogarna, som staten också har ett uppdrag att bedriva ett hållbart skogsbruk. Utskottet lyfte också särskilt fram den positiva överenskommelse som slutits mellan regeringen och och som innebar att skulle kunna användas som utbytesskog vid avsättningar av skyddsvärda skogar. Mot bakgrund av de förändringar som skett med avseende på statlig skog anser inte regeringen att det finns behov av att ta upp utredningen, enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion MJ286 (M). Motionen avstyrks därför. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, M, MP, V) om skogspolitik som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:MJU13 Skogspolitik och 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Reglering av skogsavverkning, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ332 yrkande 3. Skogsavverkningar bör, som all annan miljöfarlig verksamhet, hanteras under . utgör det storskaliga skogsbruket en av de mest miljöskadliga verksamheterna. Ändå är det friskrivet från miljökonsekvensbeskrivning och miljöprövning. I ett inslag i radioprogrammet () uppdagades stora brister i miljöhänsyn i det svenska skogsbruket. Skogsföretagen i , där Skog är mest verksamt, har visat sig vara sämst i landet på att ta hänsyn till miljön vid avverkningar, enligt inventeringar. av de granskade avverkningarna uppfyller inte lagens krav. Vi anser därför att skogsavverkningar bör regleras i . Detta bör ges regeringen till känna. Praxis för bedömning enligt skogsvårdslagen, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkande 7. har bristen på praxis enligt skogsvårdslagen uppmärksammats. Också myndigheterna har medgett att det behövs mer praxis. Ett särskilt tydligt exempel är 18 § skogsvårdslagen om avverkningar av fjällnära skog med höga naturvärden. Paragrafen har inte använts en enda gång sedan lagen trädde i kraft . Vi anser att det skulle vara bättre om tillämpade lagen på ett mer aktivt sätt. Chansen är t.ex. större att en markägare som nekats rätt att avverka överklagar än att en granne gör det. Regeringen bör ge i uppdrag att agera mer aktivt för att skapa en praxis, t.ex. genom ett uppdrag i regleringsbrevet. Detta bör ges regeringen till känna. Talerätt vid avverkningsbeslut, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkande 9. har påpekat i en skrivelse till regeringen att fortfarande inte har implementerat Århuskonventionen på ett godtagbart sätt. Föreningen anser t.ex. att miljöorganisationer bör ha talerätt vid myndigheters beslut i samband med avverkningsanmälningar. Många har påtalat den stora skillnaden i rätt till deltagande vid beslut under skogsvårdslagen jämfört med t.ex. . Ett av grundproblemen är att skogsvårdslagstiftningen etablerar ett slutet system. Det stora flertalet avverkningar sker utan prövning, och någon möjlighet för miljöorganisationer eller allmänhet att överklaga existerar i princip inte alls. En möjlighet för miljöorganisationer att driva viktiga ärenden till prövning skulle kunna innebära en bra praxisutveckling, förbättrad tillsyn och en tillförsel av lokalkännedom i myndighetsutövningen. En talerätt för miljöorganisationer vid avverkningsanmälningar, i linje med Århuskonventionens intentioner, skulle ge ett bättre beslutsunderlag. Talerätten bör också omfatta anmälningar där myndigheter inte väljer att agera. Regeringen bör pröva om talerätten bör omfatta även andra beslut, som beslut att inte agera, enligt skogsvårdslagen. Ett första steg skulle kunna vara att införa talerätt för tillståndsärenden, vilket juridiskt sett är okomplicerat. Möjligheten att införa ett särskilt rättsligt att föra talan när det gäller icke tillståndspliktiga avverkningar och andra skogsbruksåtgärder bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Fältbesök vid avverkningsanmälan, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkande 6. har påpekat att en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper fordrar flera fältbesök vid anmälningar om förestående avverkning. Enligt (som i sin tur hänvisar till uppgifter från ) har endast uppskattningsvis av nyckelbiotoperna i identifierats. I vissa typer av skogar kan också gallring förstöra viktiga miljövärden. Därför bör krav på anmälan och utökade fältbesök övervägas vid gallring i vissa områden. I andra sammanhang har det påpekats att ett skäl till att så många avverkningar inte uppfyller skogsvårdslagens minimikrav på miljöhänsyn och att myndigheterna inte reagerar mot detta är att det krävs fältbesök inför avverkningar för att vid behov kunna utfärda föreskrifter för miljöhänsyn. Detta bör ges regeringen till känna. Avgiftsfinansiering av fältbesök, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkande 8. I många sammanhang är det regel att tillsyn finansieras genom avgifter som betalas av verksamhetsutövare. I regeringens skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn gör t.ex. regeringen bedömningen att tillsyn i normalfallet bör finansieras genom avgifter. Vi anser att det bör utredas om det kan vara lämpligt att fältbesök vid avverkningsanmälningar bör finansieras helt eller delvis genom avgifter. Fältbesök och avgiftsfinansiering kan vara särskilt motiverat vid större s.k. föryngringsavverkningar. Utredningen bör bl.a. undersöka i vilka sammanhang och i vilken utsträckning avgiftsfinansiering kan vara motiverat. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av nyckelbiotoper vid avverkning m.m., punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ468 yrkande 5 och avslår motionerna 2011/12:MJ332 yrkandena 7 och 9 i denna del och 2011/12:MJ379. Nyckelbiotoper är enligt skogsområden med mycket höga naturvärden. Dessa områden har egenskaper som gör att de är viktiga för att hotade eller missgynnade arter i skogen ska ha möjlighet att överleva. I det perspektivet är det oacceptabelt att skogar med särskilt höga naturvärden fortfarande avverkas. Ändå sker det . Skogscertifieringssystemet PEFC (Programme for the Endorsement of ) medger t.ex. uttryckligen att nyckelbiotoper avverkas. Vi föreslår att en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper antas. En konsekvens av detta är att behöver mer medel för ersättningar till skogsägare. Styrelsen behöver också mer medel för fältbesök vid avverkningsanmälningar, bl.a. i syfte att kunna dokumentera nyckelbiotoper som av olika skäl har missats i tidigare inventeringar. I vår budgetmotion har vi avsatt ökade medel till dessa ändamål. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av nyckelbiotoper vid avverkning m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ332 yrkandena 7 och 9 i denna del och avslår motionerna 2011/12:MJ379 och 2011/12:MJ468 yrkande 5. En skog som inte är registrerad som nyckelbiotop klassas inte som nyckelbiotop, även om det är en gammal urskog av högsta klass.