bet · GZ01FiU32 · 2012-03-26 00:00:00 — Utskottet vidhåller sin tidigare mening att reglerna i lagen (2008:962) om valfrihetssystem möjliggör en ökad mångfald och flexibilitet inom bl.a. hälso- och sjukvården. I motion 2011/12:So602 yrkande 3 av i (M) anförs att regelverket om offentlig upphandling på hälso- och sjukvårdsområdet är stelbent och i slutändan missgynnas människor i behov av sjukvård. infördes en ny lag om valfrihetssystem (LOV) som är avsedd att fungera som ett frivilligt verktyg för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva verksamhet genom att överlåta valet av utförare till brukaren eller invånaren. LOV är ett alternativ till lagen om offentlig upphandling och kan tillämpas på handikapp- och äldreomsorg samt hälso- och sjukvårdstjänster. I och med LOV fortsätter utvecklingen av den gemensamt finansierade sektorn i rätt riktning men dock inte inom sjukvården. Regeringens förslag om att LOV:s valfrihetssystem ska bli obligatoriskt inom primärvården är ett steg i rätt riktning men dessvärre inkluderas inte hela sjukvården. I flera landsting finns inte en enda vårdcentral i alternativ drift. Framför allt är det lagen om offentlig upphandling som försvårar för mindre vårdbolag och motverkar mångfald. Dess utformning premierar stora vårdbolag med resurser och rutin att upphandla. Utvecklingen går därför mot koncentration till stora vårdbolag. Det behövs förnyade och verklighetsanpassade upphandlingsregler där även mindre aktörer inkluderas. Inom svensk hälso- och sjukvård finns en uppenbar brist på en fungerande marknad och därmed brist på konkurrens. Det bör göras en översyn av lagen om offentlig upphandling och då särskilt 6 kapitlet så att hälso- och sjukvården i sin helhet inte omfattas av denna lagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet behandlade motioner om upphandling av hälso- och sjukvård senast i betänkandet 2010/11:FiU29. Utskottet avstyrkte då motionerna med hänvisning till att lagen (2008:962) om valfrihetssystem hade införts och kan tillämpas vid tillhandahållande av hälsovård och socialtjänst. Utskottet vidhöll sin uppfattning att reglerna möjliggör en ökad mångfald och flexibilitet inom bl.a. hälso- och sjukvården. Utskottet ansåg inte att det i det läget fanns något behov av ytterligare initiativ från sida på detta område. Lagen (2008:962) om valfrihet (LOV) reglerar vad som ska gälla när upphandlande myndigheter konkurrensutsätter delar av sin verksamhet genom att överlåta till brukaren att välja utförare bland leverantörer i ett valfrihetssystem. Lagen gäller för kommuner och landsting när de inför valfrihetssystem för hälso- och socialtjänster. Det är frivilligt för kommunerna att införa valfrihetssystem men obligatoriskt för landstingen inom primärvården. Från ska även Arbetsförmedlingen tillämpa LOV vid tillhandahållande av valfrihetssystem med etableringslotsar för nyanlända invandrare. I årets budget (utgiftsområde 9) har aviserats en satsning på vårdvalssystemet och särskilt vad gäller öppen specialistvård. Tanken är att det bl.a. ska skapas utrymme för mer samordning mellan primär- och specialistvård samt äldrevården inom kommunerna. För detta ändamål har det anställts en nationell vårdvalssamordnare på . Dennes uppgift ska vara att föreslå hur medlen ska fördelas samt att förankra det i landstingen och stödja dem i deras verksamhet. Tre landsting har infört det utvidgade öppna specialistvårdssystemet. tillsattes en utredning, , som fokuserar på patientperspektivet. Huvuduppdraget är att lämna förslag till en patientlag där regler som har betydelse för patienters ställning införs. Ett deluppdrag för utredaren är att stärka reglerna för patienters valfrihet och föreslå att reglerna om fritt vårdval införs i hela . I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade föreslås att medlemsstaterna bör ha stor frihet att organisera valet av utförare när det gäller sociala tjänster och utbildningstjänster och tjänster inom hälso- och sjukvården med hänsyn till att dessa tjänster är av ett särskilt slag, att utförandet av dem varierar starkt mellan medlemsländerna och att de har begränsat gränsöverskridande intresse. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. Utskottet vidhåller, liksom tidigare, att reglerna i lagen (2008:962) om valfrihetssystem möjliggör en ökad mångfald och flexibilitet inom bl.a. hälso- och sjukvården. Utskottet ser därför inte något behov av ytterligare initiativ från sida på detta område. Därmed avstyrker utskottet motionen So602 yrkande 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2011/12:N389 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Fi275 av (KD) och 2011/12:Fi302 av (SD). Det borde enligt vår mening vara en självklarhet att myndigheter och kommuner vid upphandling anlitar företag som följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. Staten, kommunerna, landstingen och regionerna ställer alltför sällan krav på sina leverantörer att uppfylla olika arbetsvillkor som följer av kollektivavtal och kärnkonventioner. När det gäller möjligheten att vid offentlig upphandling kräva att leverantörer uppfyller sådana villkor menar vi att den nuvarande upphandlingslagstiftningen är bristfällig. Lagstiftningen behöver därför ändras för att motverka social dumpning och bidra till goda arbetsvillkor för anställda hos leverantörer och underleverantörer. Vid privatiseringar av offentlig verksamhet ökar också förekomsten av hot och våld. En arbetsmiljöundersökning bland dem som arbetar i spårtrafiken visar att det inom dessa verksamheter blivit en kraftig ökning av hot och våld mot personalen. En viktig orsak till detta är avregleringen och att trafiken upphandlas för korta perioder. Upphandlingsprocesserna har tvingat tågföretagen att pressa sina kostnader. Konsekvensen av detta blir en minskad personalstyrka. Ensamarbetet ökar och därmed risken för personalen att bli utsatt för hot och våld. Regeringen bör därför enligt vår mening se över upphandlingslagstiftningen vad gäller möjligheterna att ställa krav på att leverantörer uppfyller villkor som följer av kollektivavtal och kärnkonventioner. Dessutom bör regeringen se över lagstiftningen för att tydliggöra vilka sociala och miljömässiga hänsyn man kan ta vid offentlig upphandling. Vi menar också att regeringen bör utreda om det vid offentlig upphandling ska krävas en strategi för att minska riskerna för hot och våld på grund av underbemanning, ensamarbete och bristfällig utbildning. Vidare noterar vi att begreppen social ekonomi och socialt företagande börjar etableras i . Det handlar om verksamheter i olika former kooperativ, stiftelser, samfälligheter, ideella föreningar och aktiebolag som har det gemensamt att de skapar både ett privat och ett samhälleligt mervärde. Inom den sociala ekonomins företag är medlemsnytta och samhällsnytta viktigare än vinstmaximering. Antalet sociala företag som drivs av människor som ställts utanför den reguljära arbetsmarknaden blir allt större. Dessa företag möter behoven av arbete framför allt hos personer som har en historia av psykisk ohälsa, missbruk eller kriminalitet. Även handikappförbunden arbetar aktivt med sociala företag som ett sätt att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få ett jobb. I den pågående översynen av upphandlingslagstiftningen är det enligt vår mening av stor vikt att säkerställa att lagstiftningen inte tolkas på ett sätt som är ogynnsamt för små kooperativa företag, och att okunskap om socialt företagande inte utgör ett hinder för de sociala företagens möjligheter. Vår grundinställning är dock att upphandlingslagstiftningen över huvud taget inte är tillämplig på vård- och omsorgstjänster och sociala tjänster och därmed inte heller när det gäller socialt företagande. Vad som anförs ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi302 av (SD) och 2011/12:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi275 av (KD), 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2011/12:N389 av m.fl. (S) yrkande 4. Svenska myndigheter har i vissa fall upphandlat tjänster från låglöneländer. Det rör sig t.ex. om telefonitjänster. Som ett exempel kan nämnas att tidningen skriver om att färdtjänst ska dirigeras från . Förutom kvalitetsproblem innebär denna typ av upphandling en undanträngningseffekt då svenska arbetssökande inte får dessa jobb. Upphandlande myndigheter sparar pengar men inte den svenska samhällsekonomin. Det bör därför enligt min mening utredas om det ska införas en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonitjänster utanför om de bättre kan upphandlas inom landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi300 av (S) och 2011/12:Fi212 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi215 av (S), 2011/12:Fi256 av (M), 2011/12:Fi280 av (C), 2011/12:Fi281 av (M), 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 5. Enligt lagen om offentlig upphandling kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Detta innebär att t.ex. kommunerna har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. bör dock enligt vår mening vara ett föregångsland och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna något tvivel om att en kommun vid upphandlingar ska ha miljöhänsyn som ett krav. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt kan kommunerna driva på en teknisk utveckling och skapa ökad konkurrenskraft. Vi anser därför att regeringen bör verka för att upphandlingsbestämmelserna ändras i detta avseende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 5 och 2011/12:Fi212 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi215 av (S), 2011/12:Fi256 av (M), 2011/12:Fi280 av (C), 2011/12:Fi281 av (M), 2011/12:Fi300 av (S) och 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 7. Många svenskar får kött på sin tallrik från djur som slaktats med vedervärdiga metoder, ofta utan att veta om det. Vad det handlar om är importerat kött från djur som halal- och kosherslaktats, vilket innebär att djuren avlivats och avblodats helt utan bedövning. Det är djur som lidit och känt ångest i ett utdraget dödsförlopp. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder ökar. I vissa producentländer slaktas t.ex. alla får och lamm med dessa tillvägagångssätt. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU dödas utan bedövning. menar att det vid all offentlig upphandling ska krävas att kött som upphandlas garanterat kommer från djur som slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler. Regeringen bör därför föreslå lagstiftning på upphandlingsområdet om detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:Fi212 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi215 av (S), 2011/12:Fi256 av (M), 2011/12:Fi280 av (C), 2011/12:Fi281 av (M), 2011/12:Fi300 av (S) och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 5. anser att det finns en stor potential i att miljöanpassa den offentliga upphandlingen ytterligare i syfte att få fram bättre produkter som innehåller färre giftiga kemikalier. I den offentliga upphandlingen bör det ställas krav på leverantörerna att använda en substitutionsprincip, dvs. att farliga ämnen byts ut där det är möjligt. Enligt min mening bör regeringen verka för detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , närproducerat, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Fi266 av och (båda S) och 2011/12:Fi218 av (M), 2011/12:Fi220 av (M), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi232 av (M), 2011/12:Fi254 av (M), 2011/12:Fi274 av (FP), 2011/12:Fi291 av (M) och 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 6. Upphandlingslagstiftningen är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till bl.a. kommuner och landsting. Lagstiftningen kan dock enligt vår mening förbättras. Det är enligt vår mening viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat, något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får man vid upphandlingar inte ta någon hänsyn till var produkterna är producerade. Det ska enligt vår mening vara möjligt att i en offentlig upphandling ta hänsyn både till vad som är en bra affär för skattebetalarna och till de kvaliteter som närproducerade varor innebär. I många kommuner är lantbruket och förädlingen av lantbruksprodukter viktiga näringar. Näringarna bidrar också på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna i stället för från en lokal lantbrukare. Upphandlingslagstiftningen riskerar att på ett allvarligt sätt gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i kommunerna. Enligt vår mening bör regeringen därför se över upphandlingslagstiftningen utifrån de krav som kan ställas på varor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , närproducerat, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Fi266 av och (båda S) och 2011/12:Fi218 av (M), 2011/12:Fi220 av (M), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi232 av (M), 2011/12:Fi254 av (M), 2011/12:Fi274 av (FP), 2011/12:Fi291 av (M) och 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 6. Det är enligt min mening viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat, något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får man vid upphandlingar inte ta någon hänsyn till var produkterna är producerade Det ska enligt min mening vara möjligt att i en offentlig upphandling ta hänsyn både till vad som är en bra affär för skattebetalarna och till de kvaliteter som närproducerade varor innebär. I många kommuner är lantbruket och förädling av lantbruksprodukter viktiga näringar. Näringarna bidrar också på ett positivt sätt till landskapets utseende. Upphandlingslagstiftningen riskerar att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i kommunerna. Enligt min mening bör regeringen därför se över upphandlingslagstiftningen så att det blir möjligt att ställa krav vid offentliga upphandlingar på att varor ska vara närproducerade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , närproducerat, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:Fi218 av (M), 2011/12:Fi220 av (M), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi232 av (M), 2011/12:Fi254 av (M), 2011/12:Fi266 av och (båda S), 2011/12:Fi274 av (FP) och 2011/12:Fi291 av (M). Det är de små och medelstora företagen som har stått för den största ökningen av antalet anställda. En stor del av dessa anställningar har kommit till i tjänstesektorn och andra sektorer med låg miljöpåverkan. För att påverka småföretagssektorn positivt bör enligt den offentliga upphandlingen förbättras och förstärkas i en grön riktning. anser att lagen om offentlig upphandling måste förändras när det gäller de små och medelstora företagens möjligheter att delta i upphandlingar. Det offentligas behov av varor och tjänster har en stor och ibland avgörande betydelse för utvecklingen av nya marknader för varor och tjänster. Detta har också stor betydelse för utvecklingen av redan befintliga marknader. Politiska beslut och myndigheters förverkligande av dessa har stor betydelse för företags och entreprenörers innovationslust. Ett klassiskt exempel på detta är dåvarande krav på nya telefonitjänster, som var avgörande för LM expansion både tekniskt och ekonomiskt. Den offentliga sektorn upphandlar tjänster och varor och gör investeringar för stora belopp . Förutom den svenska marknaden finns även en europeisk marknad för upphandlingar, och detta innebär stora affärsmöjligheter för svenska företag. Ju fler anställda ett företag har, desto vanligare är det att det lämnar anbud i offentliga upphandlingar. En studie från och visar att av småföretagen lämnar anbud i offentliga upphandlingar. Många småföretag anser att administrationen är ett stort hinder för att delta i anbudsförfarandet vid offentlig upphandling. Det största problemet upplevs vara förfrågningsunderlaget och dess utformning. anser att det ska finnas krav på kollektivavtal vid all offentlig upphandling för att motverka s.k. svartarbete och osund konkurrens. Med tanke på komplexiteten i samband med offentlig upphandling anser också att det är nödvändigt med en särskild utbildning för de anställda inom den offentliga sektorn som sysslar med upphandling. Det är även viktigt att de villkor och krav som ställs i förfrågningsunderlaget står i proportion till kontraktets storlek. Regeringen bör därför enligt min mening verka för förändringar i dessa avseenden. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Krav på auktorisation, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi258 av och (båda S). Det uppmärksammas allt oftare i debatten att företag, främst serviceentreprenader inom städbranschen, anlitar s.k. svart arbetskraft. Det handlar om entreprenader där kunden är ett företag, en organisation eller en offentlig verksamhet. När oseriösa företag inom denna bransch anlitar svart arbetskraft leder det till att seriösa företag slås ut. Det innebär dessutom orimliga arbetsförhållanden och låg lön för de anställda i företagen och ett bortfall av skatteintäkter för staten. Serviceentreprenörerna har kartlagt förhållandena inom branschen och arbetat fram en auktorisation för seriösa städföretag. Denna auktorisation innebär att företagen måste ha F-skattsedel och vara kollektivavtalsanslutna. De förpliktar sig också att följa gällande lagar och avtal samt att ställa krav på att underentreprenörer bedriver en seriös verksamhet. Privata företag ställer allt oftare krav på att de städföretag man anlitar ska vara auktoriserade. I offentliga upphandlingar är det enligt lagstiftningen inte möjligt att ställa krav på auktorisation. Företag inom såväl städbranschen som andra områden måste enligt vår mening kunna verka på lika villkor. Vi anser därför att det i lagen om offentlig upphandling ska införas en möjlighet att ställa krav på att leverantörer ska vara auktoriserade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Databas, information, insyn, ökade kunskaper m.m., punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi285 av (S) yrkande 2 och 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Fi212 av (M) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi223 av (FP), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 2, 2011/12:Fi269 av och (båda M) och 2011/12:Fi304 av (MP). Den offentliga upphandlingen i avser stora belopp. Om upphandlingen används på rätt sätt kan den vara pådrivande för ny teknik och företagsutveckling. Tyvärr råder det en stor rättsosäkerhet vid offentliga upphandlingar, och många upphandlingar överklagas. Expertorgan som anser att det går att ställa högre krav vid offentlig upphandling och att beakta även andra faktorer än det lägsta priset. ger i en rapport inga tydliga besked vad gäller t.ex. krav på djurskydd vid offentlig upphandling. Dagens rättsosäkerhet visar enligt vår mening på ett behov av tydligare regler och ökad kunskap bland dem som arbetar med offentlig upphandling. Enligt vår mening bör regeringen utreda vad som bör ingå i uppdrag att utbilda personer som arbetar med offentlig upphandling och att sprida kunskap om regelverket och ge råd och stöd till upphandlande myndigheter. Enligt vår mening har medborgarna rätt till insyn i hur skattemedlen används. Detta måste gälla även när verksamheten utförs av entreprenörer efter offentlig upphandling, vilket är viktigt ur demokratisk synvinkel. Att kommunerna inte har möjlighet att kontrollera och utöva tillsyn över verksamheter som har lagts ut på privata företag är ett problem. Regeringen bör enligt vår mening utreda möjligheterna till insyn och tillsyn och kontroll i dessa avseenden. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Databas, information, insyn, ökade kunskaper m.m., punkt 7 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi304 av (MP) och 2011/12:Fi212 av (M) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi223 av (FP), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 2, 2011/12:Fi269 av och (båda M), 2011/12:Fi285 av (S) yrkande 2 och 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 2. Den offentliga sektorn måste bli bättre på att ställa tydliga krav på energieffektivitet i sin upphandling. Ett krav bör vara att man väljer apparater och system med en energiprestanda som är inom den bästa fjärdedelen på marknaden. På så sätt utnyttjas den ekonomiska kraften i den offentliga upphandlingen som en kraftfull hävstång för energieffektivisering som efterfrågan på energisnåla lösningar ökar. lever vi på ett sätt där möten, kontakter och informationsutbyte i både yrkes- och privatlivet till allt större del sker genom datortrafik och på internet.