bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Det tar för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Särskilt tar det för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med utrikes födda män. Utskottet välkomnar att regeringen gav en särskild utredare (dir 2011:88) i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Av slutbetänkandet, som överlämnades till regeringen , framgår att utrikes födda kvinnors lägre sysselsättning främst kan förklaras av ett senare och sämre stöd för etableringen och att den inte kan förklaras av en bristande vilja att arbeta eller stora familjer (2012:69). Utredningen föreslår därför ett antal åtgärder för att fler nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare ska få förutsättningar att delta i arbets- och samhällslivet. Utskottet ser fram emot att ta del av de förslag som regeringen kommer att gå fram med. Utskottet vill avslutningsvis betona att en förbättrad etablering är nödvändig för att ta vara på den resurs på den svenska arbetsmarknaden som nyanlända utgör, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . Av i olika delar av scenarier (2012) framgår att skillnaden i försörjningsbördan mellan regionerna riskerar att växa under de kommande decennierna. Med en åldrande befolkning blir det relativt sett färre människor i arbetsför ålder som ska försörja allt fler. Enligt arbetskraftsundersökningar () för uppgår antalet sysselsatta utrikes födda i till ca 700 000. Utan dessa människor skulle vi inte klara vår välfärd. Utskottet vill betona vikten av att sänka trösklarna för inträde på arbetsmarknaden så att möjligheten att lämna utanförskapet blir större. Detta kräver inte förändring enbart på individnivå utan främst på systemnivå. När det gäller anslagen på området politik mot diskriminering vill utskottet inledningsvis anföra att det ställer sig bakom regeringens förslag till anslagsanvisning. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor fria och lika i värde och rättigheter. Utskottet välkomnar regeringens satsning på att stärka skyddet mot diskriminering. Genom diskrimineringslagen, som omfattar fler samhällsområden än tidigare, och genom inrättandet av myndigheten har det skapats förutsättningar för att bekämpa diskrimineringen i samhället mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts, och den nya påföljden, diskrimineringsersättningen, innebär att det numera kostar att diskriminera. Genom den ändring i diskrimineringslagen som träder i kraft och som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden stärks skyddet mot diskriminering ytterligare. Genom att förbudet mot åldersdiskriminering utvidgas blir diskrimineringslagen också mer enhetligt utformad och sammanhållen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det även finns andra frågor som behöver övervägas i det fortsatta arbetet mot diskriminering, t.ex. hur man kan utforma tydliga krav på aktiva åtgärder. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:88) som ska föreslå hur krav på aktiva åtgärder, exempelvis jämställdhetsplaner, ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet för att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter. Syftet med utredningen är att ge förslag på hur det fortsatta arbetet med aktiva åtgärder kan bedrivas på det mest ändamålsenliga sättet. För att kravet på aktiva åtgärder ska bli effektivt är det också viktigt att tillsynen fungerar. Utredaren ska därför också föreslå hur tillsynen av att regler om aktiva åtgärder följs ska bedrivas och också undersöka om sanktionssystemet behöver förändras. Uppdraget ska redovisas . I fråga om anslaget på området jämställdhet ställer sig utskottet bakom regeringens ambitioner och satsningar. Regeringens satsning under den förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken, och en rad viktiga reformer genomfördes för att skapa bättre förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet noterar att regeringen överlämnade skrivelsen Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010 (skr. 2011/12:174) till . I skrivelsen redovisas resultat och effekter av den särskilda jämställdhetssatsning som genomfördes 20072010. Utskottet avser att behandla denna slutredovisning i ett betänkande . Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet vill dock påpeka att det fortfarande finns stora brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Mycket återstår när det exempelvis gäller kvinnors och mäns möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Kvinnors löner är lägre än mäns, och lönegapet är i stort sett lika stort som . Kvinnor har en sysselsättningsgrad som är lägre än mäns, och de arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män, både frivilligt och ofrivilligt. Av SCB:s publikation På tal om kvinnor och män Lathund om jämställdhet 2012 framgår att kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket sett över veckans . Män får i större utsträckning betalt för sitt arbete än kvinnor, som lägger mer tid på det obetalda hemarbetet. Kvinnor har minskat sitt obetalda arbete i hemmet med drygt per vardagsdygn. har männen ökat sitt obetalda arbete . Av statistiken framgår också att en tredjedel av de sysselsatta kvinnorna arbetar deltid, jämfört med en tiondel av de sysselsatta männen. Kvinnornas arbetstid påverkas av antalet barn och av det yngsta barnets ålder, medan männens arbetstid inte påverkas av detta. Vidare framgår av statistiken att männens uttag av föräldrapenningen sakta ökar, men är det kvinnor som tar ut den största delen av föräldrapenningen. tog kvinnorna ut av dagarna och männen . Utskottet välkomnar att regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Delegationen ska lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet välkomnar också att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera frågor som rör män och jämställdhet (dir. 2012:97). Utredaren ska bl.a. beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvinnors i dagens och hur den har förändrats , beskriva och analysera hur män förhåller sig till jämställdhet och hur mäns livsvillkor kan påverkas av bristande jämställdhet samt redovisa verksamheter som arbetar med män och jämställdhet och som bedrivs av organisationer, myndigheter m.fl. som hanterar frågor om pojkar och män. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av det ovan anförda välkomnar utskottet den fortsatt ambitiösa satsning som regeringen gör på jämställdhetsområdet. Den kraftsamling som initierades under den förra mandatperioden en strategisk ansats som inte har prövats i svensk jämställdhetspolitik och som möjliggjorde ett särskilt anslag kan nu fullföljas, och hållbarheten i de åtgärder som genomförts kan säkerställas. Oppositionspartiernas förslag till anslag När det gäller oppositionspartiernas alternativa förslag kan utskottet konstatera att det framgår av budgetmotionerna att det saknas ett gemensamt alternativ. Mot en tydlig allianspolitik står fyra alternativa förslag med föga gemensamt. Även om flera av oppositionspartierna exempelvis vill avskaffa sfi-bonusen har de inte förmått att gå samman i ett gemensamt alternativ. Såväl motiven för avskaffande av sfi-bonusen som hur medlen för integrationspolitiken ska användas skiljer sig avsevärt. Likaså går oppositionspartiernas åsikter isär i fråga om etableringslotsar och i vilken utsträckning man vill satsa på en politik mot diskriminering. Socialdemokraterna anför i motion 2012/13:A367 yrkandena 1 och 10 att sfi-bonusen är ineffektiv och orättvis, och föreslår att de som regeringen avsatt för sfi-bonusen liksom för lotsverksamheten ska överföras till ett nytt anslag för insatser som syftar till ökad samverkan mellan kommunerna för att åstadkomma en högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. Utskottet vill för sin del betona att kunskaper i det svenska språket är en viktig nyckel till att få ett arbete och bli delaktig i samhället. För dem som invandrar till i vuxen ålder är kunskaper i svenska en avgörande faktor för en framgångsrik integration. Utskottet välkomnar därför de ambitioner som regeringen har uttalat i frågan om att arbeta för kvalitetsförbättringar i sfi-undervisningen i form av bl.a. utökad undervisningstid för nyanlända elever, höjd kvalitet på utbildningen och kompetensutveckling för lärare och rektorer. Utskottet noterar att antalet personer som deltar i sfi-undervisningen har ökat kraftigt . deltog drygt 102 400 personer i sfi, och drygt 38 600 personer var nybörjare. Antalet elever har ökat jämfört med , och antalet har fördubblats jämfört med . Enligt beviljades totalt ca 3 900 ansökningar om sfi-bonus, varav ca 2 000 på hel nivå, 720 på halv nivå och 1 160 på två tredjedels nivå. Av om försöksverksamheten med sfi-bonus, som ägde rum mellan och utgången av 2011, framgår att det beviljades totalt 1 000 bonusbelopp , varav 620 på hel nivå, 270 på halv nivå och 110 på två tredjedels nivå. Utskottet hänvisar också till att utvärdering (IFAU) fått i uppdrag att utvärdera sfi-bonusens effekter. Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening inte rätt tidpunkt att nu dra några slutsatser om reformens effekter. Utskottet vill också betona betydelsen av att regeringen använder sig av effektutvärdering när detta är möjligt och befogat och att berörda myndigheter använder sig av utvecklade och tillförlitliga arbetsmetoder. I ljuset av detta vore det förhastat att avveckla sfi-bonusen utan att ha djupare kunskap om dess effekter. I fråga om etableringslotsar är utskottets inställning, som framgått ovan, att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . För att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden krävs ofta förutom lämplig utbildning och erfarenhet ett personligt nätverk, språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället och arbetslivet. I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. I lotsens uppdrag ingår bl.a. att hjälpa den nyanlände att genomföra etableringsplanen, stärka den nyanländes nätverk, ha kontakter med potentiella arbetsgivare, ge råd och stöd vid studie- och yrkesval, coachning, matchning och jobbsökaraktiviteter, att ge stöd i sociala frågor och återrapportera till Arbetsförmedlingen om den nyanländes deltagande och aktiviteter. Lotsen fungerar därmed både som ett stöd till den nyanlände och som en bro in i det svenska samhällslivet och till arbetsmarknaden. Aktiviteterna utformas och anpassas tillsammans med den nyanlände utifrån hans eller hennes individuella behov och förutsättningar. Ersättningen till lotsen är resultatbaserad, vilket innebär att lotsen också har ett intresse av att den nyanlände så snabbt som möjligt kommer i arbete och kan försörja sig själv. Utskottet framhåller att 200 lotsföretag med verksamhet på 870 verksamhetsadresser etablerats sedan etableringsreformen trädde i kraft. Det är en ökning med 49 lotsföretag jämfört med . Lotsföretagens storlek, bolagsform och branschinriktning varierar. Antalet nyanlända med etableringslots ökar, och fram hade av de nyanlända med en etableringsplan valt en lots, jämfört . Av Statskontorets rapport av nyanlända En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen (2012:22) framgår att arbetsmarknadsperspektivet i nyanländas etablering har stärkts genom reformen. Utbudet av insatser för nyanlända har blivit mer likvärdigt genom det statliga ansvaret. Utskottet delar regeringens bedömning att en avgörande förutsättning för genomförandet av etableringsreformen är ett väl fungerande samarbete mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Utskottet instämmer även med regeringen i att det är nödvändigt att aktörerna stärker samordningen av insatserna i etableringsreformen för att genomförandet ska bli framgångsrikt. Att som Socialdemokraterna föreslår omfördela medel från lotsarna tillbaka till en mer traditionell hantering med begränsat utrymme för individuell anpassning skulle enligt utskottets mening inte gynna de nyanländas arbetsmarknadsetablering. När det gäller förslaget på en förbättrad arbetsmiljö för kvinnor, som framförs i yrkande 8, kan utskottet konstatera att även om den fysiska arbetsmiljön stadigt förbättrats, kvarstår ändå avsevärda problem. Det gäller bl.a. inom vissa kvinnodominerade yrken och branscher. Problem i form av tunga lyft, besvärliga arbetsställningar och ensidiga arbetsmoment är alltför vanligt förekommande. Fler kvinnor än män anmäler att de har drabbats av arbetssjukdom och uppger att de har besvär med värk i skuldror och axlar. Det är också fler kvinnor som uppger sin sjukfrånvaro som arbetsrelaterad (, Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2012:2, s. 9). Utskottet ser positivt på att regeringen gett i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (A2011/2209/ARM). Uppdraget syftar bl.a. till att ge ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. Vidare har fått i uppdrag av regeringen att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (IJ2010/2268/JÄM). Utskottet utgår från att regeringen följer arbetet nogsamt och ser fram emot att regeringen återkommer till i frågan. föreslår i sin motion 2012/13:A387 yrkandena 1 och 3 ökade satsningar på kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet för att motverka intolerans och att de medel som regeringen avsatt för en prestationsbaserad ersättning till kommuner i stället används till förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena. Partiet vill även öka anslaget till () liksom resurserna till antidiskrimineringsbyråerna. I de övriga budgetpåverkande motionerna 2012/13:A388 yrkande 4 och 2012/13:A393 yrkandena 13, 17, 25 och 26 skjuter partiet framför allt in sig på att avskaffa sfi-bonusen, ge ett förtydligat uppdrag till DO och förbättrade villkor för antidiskrimineringsbyråerna, göra en särskild satsning på att motverka diskriminering samt stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. Utskottet vill inledningsvis anföra att motion ger uttryck för lovvärda ambitioner. I fråga om motionsyrkandena om ett ökat anslag och ett förtydligat uppdrag till DO vill utskottet peka på att myndighetens uppdrag är brett. DO har i uppgift att inom sitt verksamhetsområde förebygga diskriminering, bl.a. genom att informera, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter och företag. Myndigheten kan företräda enskilda i diskrimineringsärenden och ska genom tillsyn och andra åtgärder verka för att förebygga diskriminering i samhället. DO:s roll i bekämpandet av diskriminering är central. Myndigheten ska bidra till att skapa ett samhälle där människors mänskliga rättigheter och individens möjligheter inte begränsas eller hindras på någon av de diskrimineringsgrunder som lagen omfattar. Myndigheten ska fungera både som en pådrivande kraft och som en kunskapsbas för andras arbete med dessa frågor. Arbetet handlar också om att synliggöra strukturer som kan vara ett hinder för lika rättigheter och möjligheter. Utskottet anser att det är viktigt att DO arbetar strategiskt i syfte att nå resultat inom hela sitt verksamhetsområde. Utskottet utvecklar sitt ställningstagande i avsnittet om DO:s arbete mot diskriminering i detta betänkande. När det gäller förslagen om ökade satsningar på antidiskrimineringsbyråerna vill utskottet framhålla att regeringen i budgetpropositionen föreslår att stödet till organisationer som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, permanentas. Regeringen föreslår även att den totala stödsumman höjs från till . Utskottet ser positivt på att antidiskrimineringsbyråerna nu ges ett fast anslag och får möjlighet att utvecklas och bli bättre. Organisationer som arbetar med att bekämpa diskriminering är viktiga lokala komplement till DO. De är dessutom värdefulla för den enskilda individen genom att de ger rådgivning och stöd och driver processer för enskilda individer. I fråga om satsningar för att motverka intolerans välkomnar utskottet att regeringen vidtagit en rad åtgärder. Regeringen gör exempelvis en treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans . Särskilda medel avsätts också för att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten. Regeringen har även gett Forum för levande historia i uppdrag att med utgångspunkt i förintelsen arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. På uppdrag av regeringen har Forum för levande historia genomfört en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Kartläggningen visar att internet och andra sociala medier är stora källor till spridning av antisemitism och islamofobi. Regeringen har även gett Diskrimineringsbyrån ett särskilt bidrag som syftar till att förebygga och motverka främlingsfientlighet som bl.a. framförs på internet, och ett nytt avsnitt har lanserats på webbplatsen där några av de vanligaste myterna om invandrare och minoriteter som sprids på nätet bemöts med fakta. Vidare har fördelat i stöd till Exit för insatser mot rasism och liknande former av intolerans som avser avhopparverksamhet. Utskottet delar regeringens åsikt om att det är angeläget att ta ett samlat grepp om arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras. Av utredningens betänkande (SOU 2012:74 Främlingsfienden inom oss) som överlämnades till regeringen framgår att det största hotet mot utsatta i inte är de extrema grupperna utan den vardagsrasism som många människor gör sig skyldiga till. Det framgår också att det pågår ett omfattande arbete mot främlingsfientlighet i statliga myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer, men insatserna är splittrade och en överblick saknas. Det saknas också motkrafter mot de främlingsfientliga budskapen som sprids i de nya medierna. Utredningen föreslår ett antal åtgärder som syftar till att effektivisera arbetet mot främlingsfientlighet. Utredningens förslag bereds i . Mot bakgrund av det ovan sagda kan utskottet konstatera att ett omfattande arbete pågår med att såväl motverka främlingsfientlighet och andra former av intolerans som att effektivisera detta arbete. När det gäller motionsyrkanden om att avskaffa sfi-bonusen vill utskottet hänvisa till vad som anförts tidigare i betänkandet. föreslår i sin motion 2012/13:A332 att flera anslag skärs ned och att anslagen för integrationsåtgärder, ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare samt hemutrustningslån tas bort i sin helhet. I motionerna 2012/13:A204, 2012/13:A353 och 2012/13:A354 framförs krav på bl.a. avskaffad sfi-bonus, avskaffade hemutrustningslån respektive avskaffade statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Som utskottet tidigare framhållit (senast i yttr. 2012/13:AU1y) delar utskottet inte den negativa syn på människor som kommit till på flykt undan krig och förtryck eller för att förverkliga sina drömmar som präglar motioner. Enligt utskottets mening bör alla erfarenheter och kunskaper som bidrar såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid välkomnas. Partiets förslag om att begränsa arbetskraftsinvandringen till ett konjunkturstyrt system med gästarbetare som ges tillfälligt uppehållstillstånd skulle om det realiserades kunna leda till att värdefull arbetskraft går förlorad och medföra osäkerhet och otrygghet för dem som kommit hit. Spänningarna i ett samhälle minskar knappast av att vissa människor inte känner sig välkomna och delaktiga. Utskottet vill starkt ifrågasätta påstående om att kraftigt minskade anslag till integrationsåtgärder och en hård assimileringspolitik leder till minskade spänningar i det svenska samhället. Den sverigedemokratiska retoriken om att begränsa invandringen för att bättre kunna ta hand om dem som redan kommit till kan knappast betraktas som trovärdig när partiet i sitt budgetförslag yrkar på halverade utgifter på integrationsområdet och i stort sett vill avveckla området helt till 2015. Utskottet gör också bedömningen att sådana kraftiga besparingar förutom att inte vara eftersträvansvärda i sak framstår som helt orealistiska att genomföra i den takt som föreslås. Enligt utskottets mening kan hela det sverigedemokratiska budgetalternativet ifrågasättas, eftersom det i stor utsträckning baseras på dessa orealistiska besparingar. De integrationsproblem som finns i samhället generellt och på arbetsmarknaden specifikt och som varken ska förminskas eller förenklas löses enligt utskottets mening framför allt genom att man underlättar för invandrare att få sin egen försörjning och genom att de ges förutsättningar att lära sig svenska. Etableringsreformen, nystarts- och instegsjobb, validering av utländska examina och sfi-bonus utgör exempel på hur regeringen arbetar för att förbättra integrationen. Utskottet ställer sig bakom dessa insatser. Enligt utskottets mening är ökad sysselsättning en avgörande faktor för att förbättra integrationen. Ett som håller samman och ett samhälle fritt från diskriminering och förtryck är viktiga nycklar för att uppnå detta. Att dessutom i motion 2012/13:A394 yrkande 21 vill omfördela medel från den generella jämställdhetssatsningen till ett riktat arbete för att stoppa hedersförtryck kan, i ljuset av att partiet i motion 2012/13:A332 vill avskaffa jämställdhetsanslaget i sin helhet, ses som ytterligare ett exempel på partiets ogenomtänkta budgetalternativ. skiljer sig från övriga oppositionspartier såtillvida att det i motion 2012/13:A330 föreslår en budgetram som överstiger regeringens ram. Framför allt föreslås ett förstärkt anslag för kommunersättningar vid flyktingmottagning och ett utökat anslag till DO och till riksorganisationer bildade på etnisk grund. Regeringens modell med etableringslotsar och sfi-bonus avvisas däremot, liksom medlen för urbant utvecklingsarbete. Utskottet konstaterar att anslagsbehovet i fråga om kommunersättningar vid flyktingmottagande beräknas till ca , vilket är en ökning med jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är att utgifterna för mottagandet i kommunerna beräknas öka till följd av ökad anhöriginvandring efter ändringarna i rättspraxis och den föreslagna ändringen om en utvidgad målgrupp för etableringslagen. Antalet kommunmottagna beräknas också att öka på grund av fler asylsökande från bl.a. och fler ensamkommande barn och ungdomar . Utskottet delar regeringens bedömning att det tar allt för nyanlända flyktingar att bli mottagna i en kommun.