bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — Det är givetvis otänkbart för att låta någon annan än det svenska folkets valda företrädare förfoga över så pass stora summor av vad som i grunden är svenska skattepengar. Till yttermera visso är förtroende för denna samling individer, som alltså är tilltänkta såsom blivande ESM-råd, tämligen begränsat givet historiken när det gäller deras förmåga att skapa tillit, stabilitet och lugn och ro på de finansiella marknaderna. Det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta, och så länge så inte är fallet nödgas vi avslå alla ändringar i linje med vad regeringen anför på området. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att EFSM ska avskaffas. Med den europeiska terminen åläggs medlemsländerna att ta hänsyn till kommissionens 2020-prioriteringar för att därefter skicka in sina åtgärder för bedömning av kommissionen. Ett urval av stats- och regeringschefer kommer sedan överens om huruvida ett lands nationella reformprogram är av rätt kaliber. Jag anser att syftet med detta är att föregripa de nationella budgetprocesserna och att det åsidosätter maktfördelningen mellan riksdag och regering. Jag anser att regeringen ska verka för att kommissionens rekommendationer ska underställas ministerråden samt för godkännande innan kommissionen utfärdar dessa, och att regeringen i en särskild skrivelse till presenterar sitt nationella reformprogram före vårpropositionen. ifrågasätter starkt det sätt på vilket 2020-strategin genomförs. anser att den har tagits till intäkt för att försöka harmonisera allt från budgetförhandlingar och miljösatsningar till beskattning på arbete. 2020-strategin är en politisk överenskommelse med alltför oöverblickbara konsekvenser för det nationella självbestämmandet. Därför bör ge regeringen till känna att den bör verka för att genomförandet av 2020-strategin görs mer flexibelt och att större hänsyn tas till den nationella utformningen av reformer för att skapa sysselsättning och smart, hållbar tillväxt för alla. För det andra anser jag att regeringen bör klargöra för kommissionen och de andra medlemsstaterna att reformer som påverkar utformningen av den svenska arbetsmarknaden, utbildningen, pensioner etc. är förbehållna den nationella kompetensen. är () övergripande behörig myndighet för tillsynen över de finansiella marknaderna i . Regeringen har genom förslaget i proposition 2011/12:40 nu brutit denna praxis och förflyttat delar av den kompetens och de befogenheter som ligger hos FI till motsvarande myndighet på federal EU-nivå. Detta handlar inte om standardisering utan om regelrätt maktförskjutning från en svensk myndighet under regeringens kontroll till motsvarande myndighet på EU-nivå bortom regeringens kontroll. Den typen av maktförskjutning vänder vi oss emot huvudsakligen av principiella skäl, då vi ser ett egenvärde i att makten och kontrollen över det offentliga ligger hos regeringen och samt inte minst ytterst hos det svenska folket. Med anledning av vad som ovan anförts menar jag att ska ge regeringen till känna att kreditvärderingsinstitut även i fortsättningen ska stå under tillsyn. Frågan om investeringsskydd är av vikt för ett exportberoende land som , även om mycket av vår export går till länder inom EU. Inte minst har vi en förhållandevis stor export till och , varför det även är rimligt att anta att svenska företags närvaro i dessa länder kommer att öka. ser positivt på att det finns samstämmiga regler för investeringsskydd för EU-länderna. skulle dock önska att frågan diskuterades inom ramen för G20, med förhoppningen att få till ett internationellt ramverk för utformningen av regler för investeringsskydd. anser därför att regeringen, på EU-nivå, bör verka för att EU tar upp frågan om samstämmiga regler för investeringsskydd på agendan för G20. är starkt skeptiska till att koordinera vissa punktskatter på EU-nivå. Punktskatter syftar huvudsakligen till att uppnå vissa mål på exempelvis miljö- eller folkhälsoområdet. Dessa mål är en nationell angelägenhet och ska formuleras av riksdag och i förlängningen av det svenska folket. Det innebär även att måste sitta på verktygen för att uppnå dem. Europeiska () byggdes upp huvudsakligen för att främja de gamla övergång från plan- till marknadsekonomi i eftervattnet av kollaps och att det i det fallet rörde det sig om europeiska folk, flera i vår omedelbara närhet, som hade en otvetydig vilja att röra sig mot och mot en demokratisk, marknadsekonomisk rättsstat i västeuropeisk tappning. motsätter sig den föreslagna ändringen av bankens geografiska verksamhetsområde till att omfatta även en rad länder i och och har följande skäl till avslagsyrkandet: ·Det är för tidigt eller felaktigt att hävda att den berörda regionen lever upp till kriterium att endast bedriva verksamhet i länder som bekänner sig till, och har börjat tillämpa, principer om demokrati med flerpartisystem, pluralism och marknadsekonom. ·Propositionens slutsatser om demokratiseringen i och har dragits för . Det är rimligt att avvakta utvecklingen, tills vi vet mer om situationen. ·Propositionens påstående att länderna i södra och östra har problem och utmaningar som liknar dem i de tidigare planekonomierna i är historielöst. Folkets vilja i till förändring, frihet, demokrati och självständighet var otvetydig. Att påstå att fallen är snarlika motbevisas inte enbart av islamisternas framfart i exempelvis de tunisiska och egyptiska valen efter den arabiska våren utan också av en kulturell skillnad i värdegrund och förhållningssätt till demokrati, pluralism och flerpartisystem. · Det är inte ansvarsfullt att utsätta vad som i grunden är svenska skattepengar för en fara i en region där inbördeskrig inte bara är en påtaglig fara, utan på sina håll också ett reellt faktum. Den ekonomiska riskbilden förstärks av att den tidigare förutsedda återföringen av en del av grundkapitalet, motsvarande eller för del , sannolikt inte kommer att äga rum till följd av utvidgningen av verksamhetsområde. ·EBRD bedriver en viktig verksamhet. Den geografiska utvidgningen avses ske inom ramen för befintligt kapital. Detta leder till att verksamheten i nuvarande geografiska verksamhetsområde att reduceras. Det nuvarande, huvudsakligen europeiska, verksamhetsområdet bör inte nedprioriteras till förmån för och . Finansiellt och ekonomiskt samarbete, punkt 8 motiveringen (V) av (V). har flera av valutaunionens länder, däribland , , , och , drabbats av betydande statsfinansiella problem. Den ekonomiska krisen inom euroområdet har blivit en politisk kris för hela EU. Den ekonomiska krisen i valutaunionen är emellertid inte ett resultat av bristande budgetdisciplin. Bortsett från , samt i viss mån , var de offentliga finanserna i eurozonen innan finanskrisen tämligen starka. De statsfinansiella problem som flera av valutaområdets länder drabbats av är ett resultat av den globala finanskrisen 20072009, den gemensamma penningpolitiken, obalanser i det privata sparandet inom valutaunionen samt inhemska fastighets- och bankkriser. Utan möjligheten till självständig valutapolitik har flera sydeuropeiska länder fått se sin konkurrenskraft urholkad till följd av skillnader i produktivitetstillväxt bland valutaunionens länder. Detta har bidragit till stora underskott i bytesbalanserna och i de offentliga finanserna. ser mycket allvarligt på den väg som stakats ut av EU:s institutioner för att möta eurokrisen. Försämrade pensionsvillkor, lönesänkningar och inskränkningar i fackliga rättigheter har påtvingats de värst drabbade ländernas löntagare. Stick i stäv med tidigare utfästelser lägger sig nu EU i lönebildning och andra avtalade villkor i medlemsländerna. delar den skarpa kritik som bl.a. riktat mot dessa inskränkningar i parternas autonomi. EU har redan ökat sitt inflytande över medlemsstaternas finanspolitik och ekonomiska politik. innebär att denna kontroll och övervakning ytterligare stadfästs. I skuggan av en kris som orsakats av en illa genomtänkt valutaunion och otyglade bank- och finansinstitut håller därmed helt väsentliga delar av själva demokratin i EU:s medlemsländer på att avskaffas. Medicinen som föreskrivs är knappast heller verksam för att avvärja krisen. När alla möjligheter att stimulera ekonomin i praktiken beskärs och det enda de värst krisdrabbade länderna tillåts göra är ytterligare besparingar blir det mycket svårare att bekämpa arbetslösheten och få fart på sysselsättningen. Risken är att krisen i själva verket fördjupas och förlängs genom den anbefallna strategin, till priset av ytterligare arbetslöshet, lägre löner och fattigdom. EU:s flerårsbudget, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U19 yrkandena 13 och avslår motion 2011/12:U18 yrkandena 7, 60 och 61. En översyn av EU:s omfattande budget har inletts. En punkt som vi ser som angelägen för regeringen att driva i det sammanhanget är klimatsäkring av EU:s budget. Regeringen måste nu mycket konsekvent ta initiativ till att EU:s budget anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras och får en ökad andel av EU:s budgetram samt att EU:s budget klimatsäkras, dvs. att budgeten inte ska gå till verksamhet som förstör klimatet. Det betyder t.ex. mindre ekonomiska resurser till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. Vi anser att det när det gäller just järnvägspolitiken finns ett mervärde för EU. Ska människor kunna ersätta flygresor med järnvägsåkande krävs också att järnvägsnäten över gränserna förbättras och att en kraftig utbyggnad av höghastighetståg inom och över nationsgränser kommer till stånd. Vi anser att regeringen bör verka för att det, som ett led i den påbörjade översynen, tillsätts en särskild arbetsgrupp på EU-nivå för att se över EU:s budget utifrån klimatfrågan för att se på hur och inom vilka områden åtgärder krävs för att EU-budgeten ska kunna klimatsäkras. Det borde ligga både i och i EU:s intresse att försöka vrida budgeten till en utveckling som inte påskyndar klimatförändringarna. EU:s revisionsrätt har återigen inte kunnat ge en ren revisionsförklaring gällande korrektheten i hur EU:s pengar används. Att man inte kan lämna en ren revisionsförklaring betyder att man inte kan intyga att allt har gått rätt till. Det pågår ett arbete med att försöka komma till rätta med problemen, såväl inom som i medlemsstaterna. Detta arbete har dock pågått , och fortfarande kan inte revisionsrätten avge något ordentligt intyg om hanteringen av EU-medel. Vi menar därför att regeringen i EU-samarbetet bör agera för att fusk med EU-medel bekämpas och för att initiativ tas till att bekämpa oegentligheter i EU. EU:s flerårsbudget, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 7, 60 och 61 samt avslår motion 2011/12:U19 yrkandena 13. välkomnar i stora drag regeringens hållning i de nu aktuella budgetförhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. Regeringen kunde dock ha varit tydligare med hur stora nedskärningar den verkar för inom sammanhållningspolitiken. anser att regeringen i de fortsatta förhandlingarna ska verka för att sammanhållningspolitiken upphör och att konkurrens om EU:s medel sker på lika villkor, utan hänsyn tagen till regionala BNP-skillnader. anser också att regeringen bör verka för att frågan om placering blir slutligt avgjord och att regeringen bör vägra att godkänna den fleråriga budgetramen till dess att EU:s budget blir kostnadsneutral för . Kommissionen konstaterar, säkerligen på goda grunder, att den största skillnaden i transportinfrastruktur föreligger mellan de västra och de östra delarna av EU. Kostnaden för att ett välfungerande transportnät inom EU anses kräva betydande resurser: . Det första man bör ifrågasätta här är om större delen av dessa satsningar över huvud taget kommer att kunna finansieras på något annat sätt än genom skattsedeln. Satsningar i huvudsakligen de östra delarna av EU, där såväl tillverkningen som köpkraften är låg, torde inte rendera köprusch. Om inte EU, genom sin budget, garanterar avkastningen. EU bör på sin höjd tillhandahålla fördelningsmodeller för kostnader, för det fall att kostnads-/intäktsfördelningen blir olika i de olika medlemsstaterna. anser att regeringen bör verka för att finansiering av dylika investeringar bärs av de berörda staterna och inte finansieras genom eller garanteras av EU-medel. ifrågasätter starkt bärkraften i den nu föreslagna Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Finansieringen och inriktningen på programmet kan skarpt ifrågasättas. Som har framförts tidigare i samråd invänder mot att svenska skattepengar ska användas till den här typen av infrastruktursatsningar. De länder som känner behov av den typen av satsningar som FSE ska finansiera bör rimligen finansiera dem själva. anser att regeringen bör neka godkännande av samtliga utgiftsposter inom EU:s budget, inom detta område, som inte är paneuropeiska. EU:s flerårsbudget, punkt 9 motiveringen (V) av (V). har presenterat sitt förslag till långtidsbudget för EU för nästa planperiod 20142020. föreslår olika ändringar som sammantaget innebär att den totala budgetramen höjs med eller ca eller, uttryckt som andel av BNI, från till . Det kan tyckas som en begränsad ökning, men det handlar alltså om mycket pengar sammanlagt. välkomnar att den borgerliga regeringen tagit ställning mot den utökning av EU:s budget och krävt en frysning. Vi anser att EU:s budget nu måste styras om från improduktiva jordbrukssubventioner till långsiktigt hållbara investeringar och grön omställning. Men som EU-kritiker ser vi också stora behov av att minska EU:s budget, så att både resurser och beslutandemakt kan återföras till medlemsstaterna. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 13 och avslår motion 2011/12:U18 yrkande 44. ska följas och asylrätten hävdas. EU måste ha en öppen dörr för människor som är i behov av skydd. Fokus i ett gemensamt europeiskt asylsystem måste ligga på EU-ländernas gemensamma ansvar att värna mänskliga rättigheter och internationella konventioner samt att möjliggöra för flyktingar att söka asyl. Asylprövningen ska vara rättvis, rättssäker och individuell och stå i överensstämmelse med internationella konventioner. För att det ska fungera krävs ett solidariskt ansvar av EU:s medlemsstater. När många europeiska länder nu driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare när det gäller kraven på ett gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck ska inte behöva mötas av stängda gränser utan av ett värdigt mottagande och en rättssäker asylprocess. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkande 44 och avslår motion 2011/12:U17 yrkande 13. Det är positivt med mellanstatliga samarbeten mellan suveräna europeiska stater i syfte att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och att minska utomeuropeiska individers möjlighet att missbruka våra asylsystem. Gemensamma lagar och regler på dessa områden kan därför införas även i , dock med den målsättningen att beslutanderätten ska återföras till nationell nivå. Tillämpningen av de gemensamma lagarna är dock inte i behov av ett europeiskt stödkontor (EASO). bör därför verka för att detta läggs ned. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 10 motiveringen (V) av (V). I och med Amsterdamfördraget gjordes flyktingpolitiken till en överstatlig angelägenhet inom EU. Eftersom det fanns en stark oro för att ett system med minimiregler skulle innebära en harmonisering nedåt i riktning mot den lägsta tillåtna nivån vad gäller rättssäkerhet och behandling av asylsökande fanns det motstånd mot en överflyttning från det mellanstatliga samarbetet till överstatlighet. Dessvärre kan vi konstatera att de farhågor som framfördes har visat sig berättigade. En rad av de antagna direktiven har på olika sätt utformats så att asylrätten satts ur spel och gjorts oanvändbar. Om medlemsstaterna delade en seriös ambition att med gemensamma ansträngningar försöka åstadkomma ett fullgott skydd för flyktingar finns andra tillvägagångssätt än att samlas kring ökad överstatlighet och att överväga ett gemensamt asylsystem. Medlemsstaterna bör gemensamt verka för att förbättra rättsskyddet i nuvarande direktiv snarare än att skapa ett gemensamt harmoniserat asylsystem. Murarna runt EU byggs allt högre, och i stort sett alla legala möjligheter att ta sig innanför gränser har stängts. som EU:s medlemsstater för långtgående samtal om hur behovet av arbetskraftsimport till ska kunna tillgodoses hålls gränserna stängda för flyktinginvandring. Den övergripande strategin för migration och partnerskap med ursprungs- och transitländerna är ytterligare ett sätt att förstärka dessa hinder. Detta s.k. samarbete har fått som oundviklig konsekvens att EU ökat pressen kraftigt på ursprungs- och transitländerna att hålla asylsökande borta från gränserna. Vidare har ett alltför stort fokus på återvändande snarare än på asylrätten präglat arbetet inom EU. De insatser, inräknat t.ex. återtagandeavtal, som gjorts tenderar att fokusera på att hålla asylsökande så långt borta från som möjligt. Detsamma gäller diskussionen om vidarebosättning inom ramen för regionala skyddsprogram. För ökad solidaritet på asylområdet finns i stället en rad andra åtgärder som kan genomföras för att stoppa militariseringen vid EU:s yttre gränser, skapa lagliga vägar till och stärka papperslösas rättigheter. Till exempel måste den enda rimliga principen för att avgöra vilket land som ska handlägga en asylansökan vara att låta den asylsökande själv fatta detta beslut. Vidare måste åtgärder vidtas mot de omfattande skillnader som finns mellan medlemsländerna när det gäller den faktiska möjligheten att söka asyl. Med största säkerhet kommer inte heller en fullt ut harmoniserad migrationspolitik att leda till mer likartade och humana och rättssäkra regler i medlemsstaterna. Snarare finns risken för en harmonisering nedåt. De insatser som görs gemensamt av medlemsländerna på asylområdet måste utgå från att det handlar om ovillkorliga rättigheter som inte är tänjbara i förhållande till konjunkturläge eller till behovet av arbetskraft. Mot den bakgrunden är det synnerligen betydelsefullt att det inte sker en sammanblandning av rätten till asyl som är en fundamental mänsklig rättighet och arbetskraftsinvandring. Skatt på finansiella transaktioner, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U17 yrkande 9 och avslår motionerna 2011/12:U18 yrkande 38 och 2011/12:U19 yrkande 7. redovisade sitt förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (FTT). krävde nio finansministrar, med och i spetsen, att arbetet med skatten ska påskyndas. Vi kan tänkas oss att pröva en väl utformad global skatt på finansiella transaktioner eftersom det är rimligt att finanssektorn, som i grunden är underbeskattad, är med och betalar för de kostnader som vältras över på det övriga samhället. Detta skulle kunna minska skadlig spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Vi anser att regeringen ska arbeta för en global skatt på finansiella transaktioner som vi bestämt värnar nationernas skattekompetens. Därför accepterar vi inte att en finansiell transaktionsskatt införs för att bygga ut EU:s egna medel och för att expandera EU:s budget. Intäkterna av en skatt på finansiella transaktioner anser vi ovillkorligen ska gå till nationerna. Skatt på finansiella transaktioner, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U19 yrkande 7 och avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 9 och 2011/12:U18 yrkande 38. Frågan om skatt på finansiella transaktioner har mot bakgrund av finanskrisen fått förnyad aktualitet. presenterade ett förslag på skatt på omsättningen av aktier, fondandelar och obligationer och beräknar att denna skulle ge årliga inkomster på och minska volatiliteten på finansmarknaden. Regeringarna i bl.a. , och driver på för att en transaktionsskatt ska träda i kraft . anser att det är djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform syftande till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulation i finansiella instrument. anser att den svenska ståndpunkten inom EU ska vara att stödja att fortsätter att utreda möjligheterna att införa en skatt på finansiella transaktioner. Däremot anser jag inte att intäkterna ska tillfalla EU i form av egna medel. I stället bör intäkterna tillfalla medlemsländerna. Skatt på finansiella transaktioner, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkande 38 och avslår motionerna 2011/12:U17 yrkande 9 och 2011/12:U19 yrkande 7. är emot den föreslagna skatten på finansiella transaktioner och anser att regeringen ska motverka införandet en sådan skatt. En finansiell transaktionsskatt är dålig ur åtminstone två perspektiv. Det ena handlar om att skattepolitiken är en nationell angelägenhet, och det andra handlar om att en sådan skatt leder till kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU. I förlängningen minskar detta hela EU:s BNP. Därför kan en sådan skatt i princip endast införas globalt eller inte alls. Mervärdesskatt för ideella föreningar, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:U17 yrkande 3 och 2011/12:U18 yrkande 40. grundinställning är att skattepolitiken är en nationell kompetens. I synnerhet gäller detta den svenska momsbefrielsen avseende mindre, ideella föreningar, som kommissionen vill avhända oss. Detta skulle innebära en kraftigt ökad administration och ökade kostnader för föreningar med ytterst marginella ekonomiska medel och, i praktiken, att vissa föreningar tvingas upplösa sig själva. Det är vår bedömning att regeringen inte driver linjen att försvara våra intressen i denna fråga tillräckligt hårt. Exempelvis bör vi vara beredda att nyttja vår vetorätt i andra sammanhang för att vinna gehör i denna fråga. Schengensamarbete, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U18 yrkandena 4143 och 45. Under punkt 20.3.5 i skrivelsen redogör regeringen för förvaltning. Under denna punkt redogör regeringen inte för de negativa effekter Schengen har medfört för . Det är negativa effekter som får anses vara så graverande att både nuvarande Schengenavtal och kommissionens arbete inte kan vara annat än ett misslyckande.