bet · GZ01MJU11 · 2012-03-01 00:00:00 — Utskottet vill därför lyfta fram att regeringen beslutade om en förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter som innebär att flertalet statliga myndigheter har en skyldighet att ha ett miljöledningssystem. Av förordningen framgår bl.a. att myndigheterna ska miljöanpassa sina verksamheter och utifrån detta även utarbeta en mötes- och resepolicy. Miljöledningssystemet ska följas upp . Av redovisningen ska det bl.a. framgå på vilket sätt myndigheten har använt informationsteknik, exempelvis videomöten, i syfte att minska antalet tjänsteresor. har i uppdrag att vägleda myndigheterna i miljöledningsarbetet och att sammanställa en årlig rapport med en analys av hur myndigheternas arbete har gått. Utskottet vill vidare nämna att uppföljning av miljöledningsarbetet i staten 2010 var den första enligt den nya förordningen om miljöledning i statliga myndigheter. Det innebar bl.a. ett nytt sätt att redovisa miljöpåverkan, mål och åtgärder, nya frågor om grön it och redovisning av resor, energianvändning och upphandling. Resor och transporter är ett obligatoriskt uppföljningsområde. Av alla myndigheter har angett att de använder it för att bl.a. minska antalet tjänsteresor. De främsta åtgärderna är tele- och videokonferenser. Sammantaget uppgår den totala miljöpåverkan från resor och transporter till koldioxid. Den största delen av koldioxidutsläppen kommer från maskiner och övriga fordon, långa flygresor och bilresor. Koldioxidutsläppen har ökat något sedan förra årets rapportering. Ökningen kan delvis förklaras med en mer noggrann uppföljning jämfört med tidigare (Rapport 6422, Miljöledning i staten 2010). har även fått i uppdrag av regeringen att utvärdera miljöledningsarbetet i staten då en mer djupgående analys av miljöledningsarbetet kommer att genomföras. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion T419 (V) yrkande 3 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om åtgärder mot buller (MP och FP). Jämför reservation 6 (MP, V). Enligt motion MJ254 (FP) har forskningsresultat presenterats som visar att omgivningsbullret är allvarligare för hälsan än man trott. Det ökar risken för hjärt-kärlsjukdom, förhöjt blodtryck, hjärtinfarkt, stroke och förtida död. Därför behövs ett aktivt arbete på såväl det nationella som det internationella planet för att sänka bulleremissionen från alla slag av produkter. Även i motion MJ456 (MP) framhålls att bullerbekämpning måste engagera hela samhället, och alla nivåer måste delta om arbetet ska bli framgångsrikt. Det behövs därför ökade satsningar på att motverka buller. I motion T471 (MP) yrkande 11 diskuteras behoven av att minska flygbullret. Flygbuller påverkar människors hälsa och trivsel. Därför är det viktigt att undvika flygtrafik då människor behöver slippa bli störda av buller. Som tidigare redovisats beslutade om inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. Beslutet grundades på regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete m.m. (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). I propositionen behandlar regeringen gällande delmål om buller som ingår i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Delmålet innebär att antalet människor som utsätts för trafikbuller som överstiger de fastställda riktvärden för buller i bostäder som har fastställt ska minska till 2010 jämfört med . Av redovisningen framgår att delmålet inte är möjligt att nå. Exponeringen för vägtrafikbuller, som är den dominerande källan till trafikbuller, har ökat i takt med att vägtrafiken och urbaniseringen har ökat. Bullret från fordon och vägbeläggningar har inte minskat. pekar regeringen på att bedriver ett kontinuerligt arbete med att åtgärda buller från den befintliga infrastruktur som verket förvaltar och dessutom ger särskilda bidrag till kommunerna för att de ska åtgärda buller. har vidare på regeringens uppdrag kartlagt bullersituationen för boende i småhus och flerbostadshus. I propositionen uppger regeringen att den anser att delmålet bör ses över och att en större tyngdpunkt bör läggas på hälsoeffekter och antalet människor som är störda av buller från olika slags källor. Vidare framgår bl.a. att har kartlagt bullersituationen i bebyggelsen och att även har uppmärksammat hälsoeffekter av buller. I det svenska arbetet med EU:s direktiv om omgivningsbuller har bullersituationen från alla trafikslag m.m. kartlagts i de tre största kommunerna. Miljömålsberedningen har inom ramen för sitt arbete föreslagit att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram strategier för bl.a. områdena God bebyggd miljö och Storslagen fjällmiljö. Förslagen innebär också att regeringen inom ramen för dessa uppdrag bör ge myndigheterna möjlighet att vid behov föreslå etappmål (SOU 2011:34 Etappmål i miljömålssystemet Delbetänkande av miljömålsberedningen, och SOU 2010:101 Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet). Enligt bereds sådana uppdrag om buller. Enligt utskottets mening är det positivt att regeringen bereder frågorna enligt med vad som framgått ovan. Utskottet utgår från att detta innefattar både överväganden om etappmål och åtgärder för att komma till rätta med de negativa effekter på hälsan som såväl som motionärerna har uppmärksammat. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motionerna MJ254 (FP) och MJ456 (MP) kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller att minska flygbullret vill utskottet inledningsvis nämna att ställde sig bakom vissa riktvärden för trafikbuller som regeringen redovisade i propositionen Infrastruktur för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). För flygbuller angavs bl.a. ett riktvärde med innebörden att utomhusnivån FBN (A) vid byggnadens fasader normalt inte bör överskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. fick 2008 regeringens uppdrag att utarbeta ett fördjupat underlag till vägledning för tillämpning av de riktvärden inom flygbullerutsatta områden som behandlat. Som ett resultat av detta regeringsuppdrag har utarbetat (, ) som även innehåller allmänna råd 2009:1 om lokalisering av bostäder i områden utsatta för flygbuller. Utskottet vill också uppmärksamma att det anges i instruktion att verket särskilt ska samordna myndigheternas arbete avseende omgivningsbuller. har inlett ett samverkansprojekt, med bl.a. , , och . Syftet är att åstadkomma en bättre samordning av dessa frågor. Ytterligare forskning inom flygbullerområdet har också initierats av för att studera hälsoeffekterna av maximinivåerna för flygbuller vid uteplatser. Avslutningsvis konstateras att beredning av uppdrag som rör buller pågår inom på grundval av regeringens ställningstaganden i miljömålspropositionen och Miljömålsberedningens förslag. pågår arbete i frågan vid ansvariga myndigheter. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion T471 (MP) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en svensk ståndpunkt inom EU-samarbetet när det gäller odling av GMO-grödor. Jämför reservation 7 (S, MP, V). Enligt motion MJ376 (S) yrkande 19 bör regeringen inom EU framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. Sådana lokala aspekter kan exempelvis vara situationen för den biologiska mångfalden i enskilda länder och hur det ekologiska jordbruket bedrivs i landet. Frågan om har tidigare behandlats av utskottet vid en överläggning med regeringen . Från svenskt håll gällde generellt att man ville åstadkomma lösningar som säkrar miljön och hälsan och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och för WTO. Kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av GMO, skulle även i fortsättningen vara grunden för godkännande av GMO inom EU. Vid överläggningen redovisade regeringen att EU har reformerat i striktare riktning . Reformerna har inte bidragit till att överbrygga motsättningarna mellan medlemsstaterna. Meningsskiljaktigheterna i GMO-frågan var så stora att det enligt regeringen kunde diskuteras om kommissionens förslag skulle kunna lösa dem. Även om det nuvarande i EU är föremål för oenighet fungerar det i den meningen att riskbedömningar görs och att ärenden handläggs av kommissionen även om det inte går att fatta beslut vare sig på kommitté- eller rådsnivå. Utgångspunkten för regeringens ståndpunkt var att förslag på GMO-området borde syfta till ett närmande mellan medlemsstaterna och innebära en förbättrad tillämpning av regelverket. Oförmågan att ta gemensamma beslut om tillstånd för GMO-användning och den utdragna beslutsprocessen är ohållbar. Det är även oacceptabelt att en pågående handelstvist med inte avslutas. Regeringen välkomnade kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men man såg också svårigheter med det förslag som hade presenterats. För regeringen var det viktigt att kommissionens förslag utvecklas till att vara i överrensstämmelse med fördragen och . har därför framfört att det finns behov av att klarlägga frågor om den inre marknaden och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning innan låser sig vid en slutgiltig ståndpunkt. För det fortsatta arbetet med att säkra miljön och hälsan var ett för regeringen centralt uppdrag i rådets slutsatser en uppdatering av vägledningen för riskbedömningar. har klargjort vikten av att kommissionen återkommer med resultaten från uppdragen från rådets slutsatser för att kunna bedöma helheten av förslaget (prot. 2010/11:41, ). Enligt uppgift från pågår fortfarande förhandlingar i frågan inom rådsarbetsgruppen. Det danska ordförandeskapets ambition är att nå en politisk överenskommelse på miljörådets möte . Utskottet avstyrker därmed motion MJ376 (S) yrkande 19. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om naturgrus, kommunalt inflytande vid vindkraftsetablering, buller från vindkraftverk och terrängkörningslagen. Jämför särskilda yttrandena 3 (S) och 4 (MP). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:MJU10 Övergripande miljöfrågor och 2010/11:MJU23 Miljöledning, miljörevision och prövning av vindkraft. avslog då i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Miljöpolitik och miljöprövningar, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ251 och 2011/12:MJ382 yrkande 4 och avslår motionerna 2011/12:C268 yrkande 2, 2011/12:MJ348 och 2011/12:MJ402. Vi anser att det behövs en övergripande utredning om vilken politisk samstämmighet som råder inom miljöområdet. Vi har högre ambitioner för och för svensk miljöpolitik än regeringen. Vi socialdemokrater vill nå längre och få bättre effekt av de medel vi satsar och de styrmedel vi inför. I detta sammanhang nämns nu allt oftare begreppet politisk koherens, eller politisk samstämmighet. Det innebär att vi måste se till att alla de beslut vi fattar i olika sammanhang inte motverkar varandra. I miljöpolitiken är detta extra intressant. För att vi ska kunna uppnå så goda effekter som möjligt av våra miljöinsatser måste vi se till att inte andra politiska beslut eller annan myndighetsutövning motverkar dem. Det är också rimligt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att våra resurser utnyttjas optimalt. Ett sådant exempel är miljöskadliga subventioner vars syfte är att stimulera t.ex. näringsliv och sysselsättning men som också motverkar miljöpolitikens syfte och mål. presenterade en sammanställning över potentiellt miljöskadliga subventioner och även har presenterat en rapport där nivån på de svenska miljöskadliga subventionerna bestäms. Vi vill också uppmärksamma att systemet med miljöprövning kan leda till onödiga och utdragna processer. De svenska miljölagarna är i grunden bra utifrån miljöhänsyn och kraven på hållbar utveckling. Men deras tillämpning har i många fall drivits in absurdum, vilket ger företag som vill investera betydande problem och orimligt höga kostnader. Tillämpningen av gällande lagar leder ofta till överprövningar bl.a. av procedurskäl. En bedömning av övergripande samhällsekonomiska effekter saknas. Även extremt långa handläggningstider hos myndigheter är inte alltför ovanliga. Prövningar av gruvtillstånd i stora delar av norra är ett exempel som begränsar tillväxten och hindrar tillkomsten av nya jobb. Detta bör ges regeringen till känna. Översyn av , punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ473. Vi anser att det är hög tid att genomföra en översyn av genomslag och uppfyllelsen av miljöambitionerna. Det har gått trädde i kraft, och frågan är om de miljöpolitiska intentionerna har uppfyllts. Det finns indikationer på att så inte är fallet. Införlivandet av visar på särskilt tydliga exempel. Där följer också kommissionen upp genomförandet på ett sätt som inte sker med de nationella reglerna. Kommissionens uppföljningar och överträdelseärenden mot tyder på att det finns problem med genomförandet av miljöpolitiken. En central del av är att industrier och annan miljöfarlig verksamhet som normalt sett har stor miljöpåverkan ska tillståndsprövas. En viktig princip är att prövningen ska vara samlad och integrerad samt att alla delar och miljöeffekter av verksamheten prövas i ett sammanhang. Detta är också tanken bakom EU:s direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (det s.k. IPPC-direktivet). tillståndsprocess bygger på att verksamhetsutövaren har ett stort ansvar för att ta fram underlaget. Det gäller också för att få äldre tillstånd omprövade och förnyade. Tar inte verksamhetsutövaren initiativ till omprövning av föråldrade tillstånd bör myndigheter göra det. För att processen ska fungera krävs det att det finns en tydlig och kompetent motpart med tillräckliga resurser att företräda det allmänna intresset. förarbeten ger uttryck för att det bl.a. behövs en samlad prövning, fler tidsbegränsade tillstånd och en minskad användning av prövotider. Av förarbeten framgår också att tillstånden ska vara utformade på ett sådant sätt att det är möjligt att utkräva ansvar när de inte följs. Överträdelser ska anmälas till åtal och leda till straff. En rad konkreta fall väcker frågor om eventuella brister inom ramen för tillståndsprövning. Det gäller t.ex.: roll vid tillståndsprövning. Hanteringen av biologisk mångfald. Uppmärksammade mål som kalkbrottet i Bunge på och i sägs vara fall där svenska rättsinstanser har haft problem med att tillämpa generella hänsynsregler och EU:s art- och habitatdirektiv om hänsyn till biologisk mångfald. Också vid prövning av vattenkraftverk finns exempel där domstolar sägs ha haft svårt att värdera de biologiska effekterna av en verksamhet. Utformningen av tillstånd och villkor. kom medierapporter om att gruvor många gångar hade haft för stora utsläpp. Ett problem i sammanhanget uppgavs vara att tillståndsvillkoren var så otydligt skrivna att det inte gick att lagföra verksamhetsutövaren. Uppdatering av föråldrade tillstånd, bl.a. ifall myndigheterna har tolkat regelverken för när ett tillstånd behöver omprövas på rätt sätt. Enligt uppgift från finns flera exempel på att myndigheter accepterat ändringar som egentligen borde ha lett till omprövningar av hela tillståndet. Ett konkret fall som uppmärksammats är gruva vid . Det är uppenbart att det behövs en genomgång av tillämpning och genomslag utifrån den generella frågeställningen om de miljöpolitiska ambitionerna har uppfyllts. Utredningen bör också granska de olika offentliga aktörerna i systemet (domstolar, åklagare, och andra centrala myndigheter samt regionala och lokala myndigheter) för att se ifall de spelar de roller som förväntas av dem. Några aspekter som kan granskas är instruktioner från regeringen samt resurser, kompetens och prioriteringar inom respektive aktör. Utredningen bör vid behov komma med förslag till förbättringar i syfte att förbättra måluppfyllelsen. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa tillståndsfrågor, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C261 yrkande 2 och avslår motionerna 2011/12:MJ411 och 2011/12:MJ449. Regler som rör Försvarsmaktens riksintresse finns i 3 kap. 9 § samt i plan- och bygglagstiftningen. Försvarsmakten uppger att av yta berörs av dess riksintresse och därmed inte kan användas för bl.a. vindkraft. Enligt 3 kap. 9 § ska mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan motverka totalförsvarets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Det är uppenbart att anspråk som ställs från totalförsvaret i och för sig alltid kan sägas beröra nationella intressen, eftersom försvaret är en nationell angelägenhet. Staten bör därför ha möjlighet att påverka markanvändningen i anslutning till anläggningar m.m. för totalförsvaret. Enligt 22 kap. 4 § , som rör förfarandet vid miljödomstolar i ansökningsmål, ska ett exemplar av ansökningshandlingarna och av kungörelsen sändas till , Kammarkollegiet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och den eller de berörda kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Jag anser därför att det behövs lagändringar så att det föreskrivs att ansökningshandlingarna och kungörelsen ska sändas till Försvarsmakten när det gäller ansökningar om vindkraftverk. Därigenom skulle Försvarsmakten ges tillfälle att delta i processen från början och kunna överklaga enligt givna fullföljdshänvisningar. Detta bör ges regeringen till känna. Ersättning vid vindkraftsetablering, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ447 yrkandena 1 och 2. har beslutat om en planeringsram som innebär en kraftig utbyggnad av vindkraften i . Att bygga vindkraftverk för med sig betydande lokala konsekvenser, som fördärvade natur- och kulturvärden samt estetiska och landskapsbildsmässiga värden. Ofta annekterar man också mark vilket kan medföra konflikter i fråga om framtida markanvändningsintressen. Många av dem som har oturen att ha bostadsfastigheter på fel ställe när vindkraftverken byggs kan dessutom drabbas av oljud och solreflexer. En negativ konsekvens av vindkraftsetablering är ofta att fastighetsägare kring vindkraftverk drabbas av minskade värden på fastigheterna. Det behövs därför en lagstiftning som stipulerar att de som etablerar vindkraftverk ersätter kringboende för det eventuellt sänkta fastighetsvärdet. Jag anser också att man behöver utreda de ekonomiska konsekvenser som uppstår för närboende i samband med vindkraftsetablering. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöanpassade transporter, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:T419 yrkande 3. Jag anser att staten har en viktig roll när det gäller att ställa om till ett hållbart samhälle och minska transportberoendet. De statliga verksamheterna ska föregå med gott exempel genom att ha effektiva och miljöanpassade transporter. Det goda exemplet blir normgivande och skapar efterföljare inom andra sektorer i samhället. Därför bör alla myndigheter anta en trafiksnål resepolicy. Detta bör ges regeringen till känna. Buller, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:T471 yrkande 11 och avslår motionerna 2011/12:MJ254 och 2011/12:MJ456. Flygbuller påverkar människors hälsa och trivsel negativt. framhåller att det finns forskning som tyder på att en maximal ljudnivå som överstiger (A) inomhus inte är godtagbar från hälsosynpunkt under någon del av dygnet. I allmänna råd (SOFS 2005:6) om buller inomhus anges (A) som riktvärde för den maximala ljudnivån inomhus vid bedömningen av om det föreligger olägenheter för människors hälsa. I en studie uppskattades det att minst 13 000 människor drabbades av flygbuller . har flygtrafiken ökat ytterligare. Vi vill poängtera att det är viktigt att hänsyn till miljö och hälsa väger tyngre än flygbolagens intressen. Flygtrafik måste undvikas då människor behöver slippa bli störda av buller. På tillåts flygningar under en större del av dygnet än på . Därmed utsätts många som bor i närheten av för mer buller då flygtrafiken ökat där. Sådan konkurrens över gränserna sker på bekostnad av människors hälsa och trivsel och bör inte få förekomma. Detta bör ges regeringen till känna. GMO, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ376 yrkande 19. Vi anser att regeringen måste framhålla i EU-samarbetet att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. Dessa lokala aspekter kan vara situationen för den biologiska mångfalden i enskilda länder och hur det ekologiska jordbruket bedrivs i landet. Det kan handla om vilken utvecklad resistens som finns i ett enskilt medlemsland mot t.ex. ogräsmedlet Round-up, om områden i landet där skador på den biologiska mångfalden lett till ekologisk obalans eller om hälsoaspekter kopplade till bekämpningsmedel. görs vetenskapliga bedömningar inom EU för att säkerställa miljö- och hälsoaspekter av GMO-grödor, men det räcker inte. Ett EU-land ska kunna bestämma självt om det ska vara tillåtet av miljö- och hälsoskäl att odla enskilda GMO-grödor. Detta bör ges regeringen till känna. Markanvändning, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i motioner framfört att det är väsentligt att miljöpolitiken inte motverkas av politik som bedrivs inom andra områden. Vi kallar resonemanget för samstämmighet eller politisk koherens. En fråga som tangerar detta är hur marken i ska användas. Vi anser att frågan om hur kommuner hanterar exploatering av jordbruksmark behöver följas upp. Vi tänker därför driva denna fråga i Miljömålsberedningen så att diskussionen om markanvändningen kan bli mer ingående än vad den har varit. Vissa tillståndsfrågor, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi anser att det är viktigt med politisk koherens inom alla området och därför är det viktigt att hantera de konflikter som kan uppstå mellan miljöintressen och politiska mål inom andra områden. Vi noterar att Försvarsmaktens intressen ofta kolliderar med intresset att utöka förnybar elproduktionen i .