bet · GZ01SoU12 · 2012-02-21 00:00:00 — För att åstadkomma en utveckling inom de uppsatta målen har dessa brutits ned i sju insatsområden. Ett av dessa är att minska utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistens genom en kombination av lokala och globala insatser. Regeringen avser även att fortsätta med det internationella engagemanget i frågan. WHO-strategin, som antogs , innebär att resurserna samlas och fokuseras på särskilda insatser (jfr prop. 2011/12:1 utg.omr. WHO-strategin täcker perioden 20112015, och den kommer att vägleda samarbete med WHO på såväl global som regional nivå (S2010/3711/EIS). Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Målet för insatserna i fråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Utskottet konstaterar att insatser inom området genomförs av och . överlämnade rapporten till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. pågår arbete med en handlingsplan i syfte att åstadkomma ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet noterar vidare att landstingens arbete för att uppnå en rationell och återhållen antibiotikaförskrivning kommer att premieras genom stimulansbidrag även 2012. Arbetet för att nå det nationella målet om max 250 antibiotikarecept per 1 000 invånare och år intensifieras, både genom landstingens insatser och bl.a. och åtgärder. Också inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin prioriteras insatser för att minska utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistens. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att fortsätta med det internationella engagemanget i frågan. WHO-strategin, som antogs , innebär att resurserna samlas och fokuseras på särskilda insatser. Inom EU kommer det danska EU-ordförandeskapet att prioritera bl.a. frågan om antibiotikaresistens . Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motion So521 (S) yrkande 27. Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hbt-personers hälsa och hbt-certifiering. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V) och 5 (S, MP, V). Hbt-personers hälsa och hbt-certifiering I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 22 (delvis) begärs ett tillkännagivande om insatser för hbt-personers hälsa. Motionärerna föreslår bl.a. att hbt-personers hälsa kontinuerligt följs upp och belyses när folkhälsoundersökningar görs. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om hbt-certifiering för landets samtliga ungdomsmottagningar. Enligt motionärerna ska unga hbt-personer som besöker mottagningarna kunna vara säkra på ett gott och kompetent bemötande. bör därför ges i uppdrag att ta fram ett system för hbt-certifiering för landets samtliga ungdomsmottagningar I motion So522 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att se över olika verksamheters arbete med hbt-frågor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att verksamheter i hela landet kan använda sig av hbt-certifiering. Motionären anför att hbt-certifiering innebär att en organisation arbetar strategiskt i syfte att erbjuda en god arbetsmiljö för anställda och ett respektfullt bemötande av kunder, klienter eller patienter utifrån ett hbt-perspektiv. Sådan certifiering kan enligt motionären med fördel användas av landets olika verksamheter inom skola, vård och omsorg. Bakgrund och pågående arbete Hbt-personers hälsa och hbt-certifiering erbjuder , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) hbt-certifiering, som innebär ett synliggörande av att en organisation arbetar strategiskt i syfte att erbjuda en god arbetsmiljö för anställda och ett respektfullt bemötande av kunder, klienter och patienter utifrån ett hbt-perspektiv (). Certifieringsarbetet innebär ett åtagande där en överenskommen genomförandeplan, som innefattar utbildningsinsatser och annat internt utvecklingsarbete, ska följas. Bland de organisationer som blivit hbt-certifierade finns olika ungdomsmottagningar, barnavårdscentraler, vårdcentraler och folktandvårdsmottagningar. redovisades den andra folkhälsopolitiska rapporten: Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa allas ansvar. Av rapporten framgår bl.a. att personer med hbt-identitet rapporterar en sämre hälsa än den övriga befolkningen (s. 40 och 45). Institutet anför bl.a. att det behövs fortsatta satsningar på att förändra värderingar, attityder och beteenden, tillgänglighet till stödjande miljöer samt tillgänglighet till hälso- och sjukvård. Den folkhälsopolitiska rapporten bereds inom . Inom finns en hbt-samordnare. Utgångspunkten för myndigheten är att hbt-frågor ska bevakas och beaktas i det arbete som sker i myndigheten, t.ex. vid normering och tillsyn. redovisade rapporten Hon hen han En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2). Av rapporten framgår att många unga hbt-ungdomar upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot och våld. har därför fått i fortsatt uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att stärka kompetensen att skapa öppna och fördomsfria miljöer för unga hbt-personer. Utbildningsinsatserna kommer att genomföras . Utskottet delar bedömningen i motion So521 (S) yrkande 22 i denna del. Utskottet anser att det är viktigt att hälsosituationen för såväl homo- och bisexuella som transpersoner noga följs. Mot bakgrund av pågående arbete inom bl.a. och är något initiativ från sida inte nödvändigt. Utskottet delar också bedömningen att hbt-certifiering är viktig. erbjuder RFSL hjälp med sådan certifiering. Bland dem som blivit certifierade finns bl.a. ungdomsmottagningar. bör inte ta något initiativ. Motionerna So521 (S) yrkande 23 och So522 (FP) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Sexualitet och reproduktiv hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ungdomsmottagningar, Umo och om reproduktiv hälsa. Jämför reservation 7 (MP) och särskilt yttrande 1 (S, MP, V). I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 43 begärs ett tillkännagivande om en kartläggning av ungdomsmottagningarnas öppettider och kompetens. Motionärerna anför bl.a. att tillgängligheten till ungdomsmottagningarna varierar i olika delar av landet. Därför föreslår motionärerna en kartläggning av ungdomsmottagningarnas öppettider och kompetens så att det blir möjligt att göra jämförelser och se om det behövs ytterligare åtgärder, t.ex. en norm för tillgänglighet. I motion So658 av m.fl. (MP) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om Umo, ungdomsmottagningen på nätet. Motionärerna anför att Umo bedriver en liten men väl så viktig verksamhet, och de anser därför att verksamheten bör ha öppet dygnet runt året om. I motion So415 av och (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att öka de främjande insatserna inom folkhälsopolitikens målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa för att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Bakgrund och pågående arbete Ungdomsmottagningar är ett frivilligt åtagande för kommuner och landsting. Tillgången till mottagningar i landet är därför varierande, liksom organisation, bemanning och innehåll. Det finns ingen övergripande organisations- eller ledningsstruktur på nationell nivå för ungdomsmottagningarna, och nationella rekommendationer och kvalitetsindikatorer saknas. Mottagningarnas uppdrag kan se olika ut. Det kan finnas lokala riktlinjer för verksamheten men mottagningar kan också sakna formellt uppdrag från huvudmannen (jfr Ungdomsmottagningarnas metoder för att förebygga psykisk ohälsa en nationell inventering, , 2009). skickade ut en enkät om öppettider till landets ungdomsmottagningar (UM). 219 mottagningar fick enkäten, och den besvarades av 133 stycken (). I medeltal hade de UM som besvarade enkäten öppet omkring . Ungefär hälften av mottagningarna stängde under hela eller delar av sommarmånaderna. (Källa: .) /09 påbörjade på eget initiativ en kartläggning av ungdomsmottagningarnas öppettider, personalens kompetens m.m. Enligt uppgift från FHI avbröts kartläggningen, bl.a. på grund av resursbrist. I Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa allas ansvar anförs följande vad gäller ungdomsmottagningarnas verksamhet (s. 108). Ungdomsmottagningarna är en viktig aktör för att främja hälsa och förebygga ohälsa relaterad till sexualitet och reproduktiv hälsa. De är också kompetenta när det gäller salutogena arbetssätt, det vill säga arbetssätt där man tar hänsyn till helheten: kroppsliga, sociala och själsliga faktorer. Men ungdomsmottagningarnas verksamhet är inte utvärderad på nationell nivå. Ungdomsmottagningarna når heller inte ut på lika villkor till unga i befolkningen. Vidare är även skolhälsovården en viktig aktör när det gäller tidiga insatser, eftersom skolhälsovården når ut till alla skolelever. Både ungdomsmottagningarnas och skolhälsovårdens potential att främja och förebygga ohälsa relaterad till sexualitet och reproduktiv hälsa behöver därför tas till vara genom bättre nationell styrning och samordning (Ideström, 2008; Arbetsgruppen för förebyggande av oönskade graviditeter, 2009; , 2004; , 2005a). Ett sådant uppdrag bör återkopplas till de tidigare regeringsuppdragen på området, som bland annat handlar om bemötande av och tillgänglighet för ungdomar med hbt-identitet, ungdomar med funktionsnedsättning, ungdomar med utländsk bakgrund och unga som utsätts för sexuella övergrepp eller annat våld och tvång. Ungdomsmottagningarna och skolhälsovården bör också stärka yrkeskompetensen när det gäller att kunna förstå dessa gruppers situation och att möta deras behov. föreslår att får i uppdrag att arbeta fram förslag till en tydligare nationell styrning av ungdomsmottagningarna och skolhälsovården när det gäller SRHR-frågor. Arbetet bör ske i samråd med , Nationellt centrum för kvinnofrid samt andra berörda myndigheter och organisationer. Förslaget är avstämt med berörda aktörer. Den folkhälsopolitiska rapporten bereds inom . är en nationell webbaserad ungdomsmottagning för unga mellan . Syftet med Umo är att göra det lättare för unga att hitta relevant, aktuell och kvalitetssäkrad information om sex, hälsa och relationer. Förutom detta erbjuder även en frågetjänst där barn och unga kan ställa frågor anonymt och få personliga svar från ungdomsmottagningarnas yrkesgrupper. Umo drivs och har utvecklats av Inera (f.d. ) som ägs av alla svenska landsting och regioner. Utvecklingen av Umo har finansierats av på uppdrag av regeringen. Sajten lanserades (). svarade Umo på drygt 9 000 frågor. Sidan har ca 300 000 besök . av besökarna är killar. På Umo finns det även information om 273 fysiska ungdomsmottagningar (t.ex. kontaktuppgifter, öppettider och vilka yrkesgrupper som arbetar där). planerar Umo att bl.a. utveckla en applikation om psykisk hälsa, göra en översyn av tillgänglighet samt ha sommaröppet på Fråga Umo. I den folkhälsopolitiska rapporten (S2010/8163/FS, se ovan) rekommenderar FHI bl.a. att det upprättas en nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR-strategi) och att det genomförs befolkningsstudier inom SRHR-området (s. 106 f.). FHI anför att det behövs ett övergripande strategidokument för hela SRHR-området i syfte att samordna och skapa synergieffekter mellan de olika förebyggande insatserna. Strategin bör även ta upp kompetenshöjande insatser om patientcentrerade metoder, subventionering av preventivmedel och systematisk uppföljning av det regionala och lokala förebyggande arbetet på SRHR-området. FHI föreslår att får i uppdrag att utarbeta en nationell SRHR-strategi. Arbetet bör, enligt FHI, ske i samverkan med berörda myndigheter och i samråd med berörda organisationer. FHI föreslår vidare att institutet får i uppdrag att genomföra en uppföljningsstudie till de två studierna Sex i . Arbetet bör ske i samråd med berörda myndigheter, lärosäten och ideella organisationer. Rapporten bereds inom . Inom målområdet som rör sexuell och reproduktiv hälsa bedrivs det inom FHI ett arbete för att utveckla och sprida kunskap om evidensbaserade metoder och insatser för att arbeta för en trygg och säker sexualitet och god reproduktiv hälsa. I arbetet med målområde 8 ingår också att analysera, vidareutveckla och sammanställa vetenskaplig litteratur om bestämningsfaktorer för sexuell och reproduktiv hälsa. Sexuell hälsa bland ungdomar bör främjas liksom deras förmåga att hantera relationer till andra människor. Ungdomar bör ha tillgång till information och individuell rådgivning via bl.a. ungdomsmottagningar. Till ungdomsmottagningen kan man vända sig med frågor och funderingar kring sex och samlevnad, sexuell läggning, preventivmedel, oönskade graviditeter, könssjukdomar, relationsproblem, mobbning, droger, nedstämdhet och oro eller bara för att ha någon att prata med. Utskottet noterar att tillgängligheten varierar över landet. Utskottet har fått veta att regeringen bereder ett uppdrag till om att utföra en kartläggning av ungdomsmottagningarna. Datainsamlingen och analysarbetet kommer att påbörjas . Kartläggningen ska innefatta antal besök, tillgänglighet för pojkar och flickor, geografisk spridning, tillgänglig kompetens m.m. Vidare kommer att redovisa en analysrapport på området barn och unga. Rapporten kommer att innehålla en beskrivning av utvecklingen inom och delar av hälso- och sjukvården utifrån de öppna jämförelser som finns på området. Motion So521 (S) yrkande 43 får med det anförda anses tillgodosedd. Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar för att utveckla en ungdomsmottagning på internet (). Syftet med Umo har varit att stödja utvecklingen av ungdomars hälsa genom en nationell webbplats för unga med kvalitetssäkrad information och rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, relationer och psykisk hälsa. Umo fyller en viktig funktion. Utskottet noterar att det finns utvecklingsplaner . bör inte ta något initiativ med anledning av motion So658 (MP) yrkande 17. När det gäller främjande insatser inom folkhälsopolitikens målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa pågår det arbete inom bl.a. och . bör inte föregripa resultatet av detta arbete. Motion So415 (MP) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fysisk aktivitet för äldre samt om åtgärder för att komma till rätta med övervikt och fetma hos barn. Jämför reservation 8 (SD). I motion So624 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om fysisk aktivitet för äldre. Motionärerna anför att äldre ska erbjudas fysisk aktivitet som är anpassad efter varje individs behov och förmåga. I motion So364 av (M) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att komma till rätta med övervikt och fetma hos barn. Det är svårt att behandla barnfetma, och därför är det enligt motionären angeläget att satsa på förebyggande åtgärder för att förhindra att barn utvecklar fetma. Bakgrund och pågående arbete Målet för de samlade insatserna inom området fysisk aktivitet är att samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet hos hela befolkningen. () har arbetat och arbetar med flera olika regeringsuppdrag där fysisk aktivitet spelar en betydande roll. hade FHI i uppdrag att ta fram förslag på fysiska aktivitetsprogram anpassade för äldres behov samt att kartlägga goda exempel på hur man skapar mötesplatser, inom närområdet, som främjar äldre personers fysiska aktivitet och goda matvanor (S2008/4089/FH). hade FHI i uppdrag att sprida kunskaper och erfarenheter om stödjande miljöer och metoder för goda matvanor och fysisk aktivitet bland äldre. fick FHI i uppdrag att i samarbete med utarbeta en vägledning till kommuner och landsting för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande (S2010/2056/ST). Vägledningen ska syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspiration om hur de tillsammans med den ideella sektorn kan bidra till att äldre personer ska kunna känna välbefinnande, gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Inom ramen för uppdraget ska FHI även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till yngre pensionärer. är utsett till Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationer (Äldreåret). Den och myndigheter t.ex. kommer att genomföra insatser under temaåret. För att stimulera myndighetssamverkan gavs FHI i uppdrag att tillsammans med starta ett samverkansprojekt med fokus på överviktsproblematiken (S2008/4090/FH). Av myndighetens slutrapport framgår bl.a. att samverkansprojektet bidragit till att skapa effektiva samarbetsformer och ett ökat erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna. För att få till stånd ett brett engagemang i frågor som rör fysisk aktivitet och goda matvanor genomförde FHI, på uppdrag av regeringen, och uppmärksamhetsveckor kring matvanor och fysisk aktivitet Ett friskare . beslutade regeringen att ge FHI i uppdrag att samordna , Ett friskare , kring bra matvanor och fysisk aktivitet (S2011/8070/FS). FHI ska även låta genomföra en oberoende utvärdering av arbetet med uppmärksamhetsveckorna 2010, 2011 och 2012. Utvärderingen ska belysa effektiviteten och ändamålsenligheten i uppdraget och utförandet av uppdraget i förhållande till dess syfte. Av redovisningen ska utformningen och resultaten för de särskilt utpekade målgrupperna barn och unga, äldre och personer med intellektuella funktionsnedsättningar framgå. Utvärderingen ska överlämnas till () . FHI har vidare regeringens uppdrag att starta ett långsiktigt utvecklingsarbete om den byggda miljöns betydelse för vår fysiska aktivitet. För att underlätta arbetet på lokal nivå har en manual tagits fram (dnr VERK 2008/475). Den innehåller vägledning om metoder som främjar fysisk aktivitet genom samhällsplanering och utformning av byggda miljöer. Dessutom har en checklista för hälsofrämjande bostadsområden utvecklats. FHI:s främsta roll i arbetet med att främja hälsosamma levnadsvanor för unga är att ta fram evidensbaserad kunskap om metoder och strategier och att göra detta tillgängligt för beslutsfattare. Samlad kunskap om barns och ungas hälsa finns i barn och unga på institutets webbplats. Till de områden som står i fokus hör förebyggande åtgärder mot fetma, tillsammans med metoder för ökad fysisk aktivitet bland barn och ungdomar. Detta inkluderar en systematisk kunskapssammanställning om metoder för att främja goda matvanor hos barn och unga (med fokus på föräldrarnas betydelse och metoder för att påverka matvanorna i positiv riktning). presenterade FHI rapporten 10 Matvanor och livsmedel Kunskapsunderlag för Folkhälsopolitisk rapport (R 2011:23). I rapporten konstateras bl.a. att andelen barn och vuxna med övervikt och fetma verkar ha avstannat , men att den historiskt sett är hög. Övervikt förekommer hos nästan varannan man och var tredje kvinna. De sociala skillnaderna mellan olika grupper i befolkningen när det gäller goda matvanor, övervikt och fetma består, och det leder till skillnader i hälsa. Människor som lever i en utsatt ekonomisk eller social situation kan ha svårare att göra hälsosamma matval. Åtgärder för att förbättra och främja matvanorna i socialt och ekonomiskt utsatta grupper kan därför ha potential att minska skillnader i hälsa. Rapporten rekommenderar följande framtida åtgärder: Upprätta en nationell strategi för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet och motverka övervikt och fetma. Utreda möjligheten att använda ekonomiska styrmedel för att främja hälsosamma matvanor. Utveckla och utvärdera metoder för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet, med särskilt fokus på barn och deras familjer. Utreda hur hälso- och sjukvården kan arbeta med rådgivning om mat och måltider. Rapporten bereds inom . Av regleringsbrev för (S2011/11229/VS) framgår att styrelsen ska sammanställa och sprida kunskap som skapar förutsättningar för och stöder ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan när det gäller goda matvanor och fysisk aktivitet. ska i arbetet samverka med och och samråda med , och andra berörda aktörer. ska redovisa det genomförda arbetet till () . presenterades Europeiska kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 20142020 (KOM(2011) 709). Ett av målen i programmet är att kartlägga, sprida och främja bästa praxis för kostnadseffektiva förebyggande åtgärder. Det ska riktas mot de främsta riskfaktorerna bl.a. fetma och syfta till att förebygga sjukdom och främja god hälsa. Programmet kommer att tas upp vid . En central målsättning för den nationella folkhälsopolitiken är att ge människor förutsättningar att leva ett gott liv . Det är väl belagt att förebyggande och hälsofrämjande insatser har god potential att bidra till detta. Utskottet noterar att har fått i uppdrag att i samarbete med utarbeta en vägledning till kommuner och landsting hur de som huvudmän för vård och omsorg kan främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. har även i uppdrag att driva en försöksverksamhet med hälsocoacher, riktad främst till gruppen yngre pensionärer. Utskottet välkomnar satsningen Ett friskare och ser positivt på att satsningen nu ska utvärderas. Mot bakgrund av det pågående arbetet avstyrks motion So624 (SD). Utskottet noterar att det pågår ett arbete för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet bland barn. Utskottet välkomnar detta. Något initiativ från sida är därför inte nödvändigt. Motion So364 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om självmordsprevention. Jämför reservation 9 (SD). I motion So648 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om ökade insatser för att motverka självmord i allmänhet och bland ungdomar i synnerhet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om insatser och stöd till efterlevande. Motionärerna anför att en utredning bör tillsättas för att se över vilka insatser som behövs för att kunna möta de efterlevandes behov, för att stödja och vägleda dem tillbaka till vardagens liv. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att klargöra och analysera förutsättningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord (S 2009:06). Utredningen presenterade delbetänkandet Första hjälpen i psykisk hälsa (SOU 2010:31). överlämnades slutbetänkandet Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45). Utredningen föreslår att dagens skyldighet för hälso- och sjukvården att göra en händelseanalys vid självmord utmönstras från lex Maria-systemet och att en motsvarande skyldighet införs i en ny lag. Skyldigheten att göra en händelseanalys föreslås gälla även . Därutöver föreslår utredningen att får rätt att genomföra en egen samlad händelseanalys i det fall den avlidne haft kontakt med både hälso- och sjukvården och eller flera verksamheter inom samma sektor och verksamheterna därför gjort var sin händelseanalys av ett och samma självmord. Rapporteringsskyldigheten för respektive verksamhets personal m.fl. ska kompletteras med en underrättelseskyldighet för och polismyndigheterna. Alla självmord som inträffat efter kontakt med hälso- och sjukvården eller föreslås bli föremål för en händelseanalys. Slutbetänkandet har remitterats. Svar skulle ha lämnas till departementet . gav regeringen , Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (Nasp), i uppdrag att genomföra en pilotstudie som ska bygga dels på det australiska självmordsförebyggande programmet The Mental Health First Aid Training and Research Program (MHFA), dels på det kanadensiska självmordsförebyggande programmet Applied Suicide Intervention Skills Training (Asist).