bet · GZ01JuU21 · 2012-04-20 00:00:00 — 2011/12:JuU21 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:73 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism. I betänkandet behandlas också två följdmotioner samt fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen en nationell strategi för att förebygga uppkomsten av terrorism, förhindra terroristattentat och förbereda för det fall ett terroristattentat ändå inträffar. har lämnat yttrande till justitieutskottet. föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns elva reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 1 (MP, V) 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 2 (MP, V) Arbete i syfte att skapa starka rättssäkerhetsgarantier 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 4. Reservation 3 (MP, V) Förebyggande strategi mot terrorism 2011/12:Ju10 av (SD). Reservation 4 (SD) 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3. Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Reservation 6 (S, V) Insynen i Säkerhetspolisen och rättssäkerheten 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 7 (S, MP, V) Nationell samordnare i det brottsförebyggande arbetet 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 8 (S, V) Utredning av konstnaderna för terrorbekämpningsarbete 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 9 (MP, V) befogenhet att kontrollera identitet 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 10 (S, V) befogenhet att göra kontroller 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 11 (S, MP, V) lägger skrivelse 2011/12:73 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), i (M), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (KD), (SD), (M), (FP), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). Skrivelsen är en uppdatering av den tidigare strategin som regeringen presenterade 2008 i skrivelsen Nationellt ansvar och internationellt engagemang En nationell strategi för att möta hotet från terrorism (skr. 2007/08:64). behandlade den tidigare strategin i betänkande 2007/08:JuU30. I detta betänkande behandlar utskottet även en följdmotion (2011/12:Ju10) och åtta yrkanden från en annan följdmotion (2011/12:Ju11). Tre yrkanden från den sistnämnda följdmotionen kommer att behandlas i samband med beredningen av propositionen Vissa åtgärder mot illegala vapen (prop. 2011/12:109). Utskottet behandlar även fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Skrivelsen berör flera politikområden. De åtgärder som regeringen presenterar faller i huvudsak under justitieutskottets beredningsområde men berör också andra utskotts beredningsområden. Utskottet har berett skatteutskottet och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig. har avgett yttrande i de delar som berör utskottets beredningsområde. yttrande finns i bilaga 2. har beslutat att inte yttra sig. Regeringen har tidigare lämnat skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande terrorism (skr. 2011/12:44). Nämnda skrivelse har beretts av i betänkande 2011/12:KU18. har även lämnat ett yttrande (2011/12:JuU5y) till angående skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen en nationell strategi för att förebygga uppkomsten av terrorism, förhindra terroristattentat och förbereda för det fall ett terroristattentat ändå inträffar. I strategin för regeringen fram sin syn på utgångspunkterna, målsättningarna och inriktningen för svensk bekämpning av terrorism. Regeringen ger här en samlad beskrivning av de åtgärder som redan har genomförts, påbörjats eller planerats för att möta de framtida utmaningarna. Regeringens arbete mot terrorism I skrivelsen redogör regeringen för sin syn på utgångspunkterna och målsättningarna för svensk bekämpning av terrorism. Regeringen anför att nationella strategi mot terrorism har en bred ansats och omfattar alla former av terrorism oavsett bakgrund eller motiv till terroristhotet. Strategin är uppdelad i tre huvudsakliga delar: hotbilden mot , utgångspunkter i kampen mot terrorism och målsättningar och åtgärder. Skrivelsen är en uppdatering av regeringens skrivelse Nationellt ansvar och internationellt engagemang En nationell strategi för att möta hotet från terrorism (skr. 2007/08:64). Utskottet har behandlat den tidigare skrivelsen i betänkande 2007/08:JuU30. Regeringen har gjort en uppdatering av den tidigare strategin för att kunna reagera på förändringar i vår omvärld och för att presentera genomförda och kommande åtgärder. Regeringen anför i skrivelsen att hotet från terrorism är föränderligt . Utförda attentat och avbrutna attentatsplaner har visat att det finns en verklig risk för terroristattentat i eller mot svenska intressen. En utgångspunkt för regeringens arbete mot terrorism är att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkerhet samhälle. Internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter, ska respekteras nationellt och internationellt. Demokratin ska skyddas utan att skada de värden som ska försvaras. Regeringen beskriver hur ska möta hotet från terrorism under tre områden: förebygga, förhindra och förbereda. Regeringen anför att med denna helhetssyn på terrorism strävar regeringen efter att effektivt möta hotet från terrorism med osviklig respekt för våra grundläggande värderingar. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska arbeta för en förändring av EU:s definition av terrorism samt ett yrkande om att ge Säkerhetspolisen i uppdrag att utreda vilket hot den antimuslimska miljön utgör. Jämför reservationerna 1 (MP, V) och 2 (MP, V). I motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 5 begärs att bör arbeta för en förändring av EU:s gemensamma definition av terrorism. Den nu gällande definitionen är för bred och obestämd och innebär att statsterrorism inte klassas som terrorism. I samma motion (yrkande 7) begärs att Säkerhetspolisen ska ges i uppdrag att utreda vilket hot den våldsbejakande antimuslimska miljön utgör. EU har fastställt en definition av terroristhandling i rådets rambeslut /475/RIF av om bekämpande av terrorism och rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/GUSP av om tillämpningen av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism. Denna definition av terrorism återfinns i svensk lagstiftning i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Av 2 § nämnda lag framgår att den som gör sig skyldig till vissa i 3 § i lagen angivna brott kan dömas för terroristbrott, om gärningen allvarligt kan skada en stat eller en mellanstatlig organisation och avsikten med gärningen är att 1. injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp, 2. otillbörligen tvinga offentliga organ eller en mellanstatlig organisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, eller 3. allvarligt destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer i en stat eller i en mellanstatlig organisation. Utskottet behandlade regeringens proposition 2008/09:25 antagande av rambeslut om ändring av rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism. I propositionen föreslogs att skulle godkänna ett inom Europeiska unionen framförhandlat rambeslut om ändring av rambeslut /475/RIF. Utkastet till rambeslut innebar i huvudsak att definitioner av offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering för terroristsyften respektive utbildning för terroristsyften infördes rambeslut tillsammans med en förpliktelse för medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att dessa handlingar skulle betraktas som brott med anknytning till terroristverksamhet. Utskottet föreslog att skulle godkänna utkastet till rambeslut. Kammaren följde utskottets förslag (rskr. 2008/09:40). I detta sammanhang avstyrkte utskottet bifall till en motion som bl.a. anförde att den definition av terrorism som införts i lagen om straff för terroristbrott inte uppfyller rimliga krav på rättssäkerhet och legalitet (bet. 2008/09:JuU5 s. 910). Motionärerna ansåg att en analys som visar hur effektivt beslutet har varit och vilka negativa konsekvenser det har haft borde ha föregått den nu aktuella förslaget om utvidgning av rambeslut. Utskottet uttalade i samband därmed att genom att lagen om straff för terroristbrott antagits har ställt sig bakom de bedömningar som regeringen redovisade när det gäller lagens tillämpningsområde. Utskottet delade regeringens bedömning att det inte fanns skäl att ompröva det ställningstagandet inom ramen för frågan om bör rösta för ett antagande av utkastet till det nu aktuella rambeslutet. Av regeringens skrivelse Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) framgår att regeringen samlat in underlag för att skapa en helhetsbild av den våldsbejakande extremismen. fick Säkerhetspolisen och i uppdrag att beskriva hur den våldsamma politiska extremismen ser ut i när det gäller den vänsterautonoma miljön och vitmaktmiljön (Våldsam politisk extremism, Brå 2009:15). Denna rapport, som redovisades , visar att ett flertal nynazistiska grupper som förespråkar våld utifrån en antidemokratisk och rasistisk världsbild är aktiva inom vitmaktmiljön i . På den motsatta sidan av det ideologiska spektret engagerar den vänsterautonoma miljön individer som betraktar rättsstaten och marknadsekonomin som fientliga och som anser att våld är ett legitimt medel för att förändra samhället. Av ovannämnda skrivelse framgår även att Säkerhetspolisen fick i uppdrag av regeringen att beskriva den våldsbejakande islamistiska extremismen i (Våldsbejakande islamistisk extremism i , Säkerhetspolisen 2010). Enligt denna rapport, som redovisades , deltar och stöttar ett antal personer aktivt våldsbejakande islamistisk extremism i . Ett antal individer har radikaliserats i och några har deltagit i våldshandlingar i andra länder. Dessutom framgår av skrivelsen att Forum för levande historia på regeringens uppdrag har tagit fram en kartläggning av antisemitismen och islamofobi. Mot bakgrund av denna kartläggning kommer regeringen att initiera särskilda kunskapshöjande insatser om antisemitism och islamofobi bland barn och ungdomar. Regeringen anför i skrivelsen att flertalet terroristattentat fortfarande utförs i konfliktområden utanför . Den gränsöverskridande och globala terrorismen har haft stort genomslag . Det nätverk som varit det mest framträdande är . Även andra terrornätverk har visat avsikt och förmåga att genomföra attentat i och mot . Sedan de storskaliga attentaten i har ett antal attentat ägt rum i som medvetet slagit mot civilbefolkningen. De mest framträdande attentaten med civila offer genomfördes i och av gärningsmän som kan betecknas som våldsbejakande islamister. Terrorism inspirerad av fortsätter generellt att sträva efter attentat med ett stort antal civila dödsoffer. Förmågan att utföra attentat, dvs. att planera, förvärva kunskap, skaffa vapen och vidta andra liknande åtgärder, har dock minskat något , bl.a. som resultat av ökat globalt samarbete och effektivare bekämpning av terrorism. De flesta attentaten i är planerade och genomförs av europeiska aktörer som drivs av andra politiska ideologier än de inspirerade av . Dessa verkar i första hand lokalt i de länder eller områden som de politiska målen fokuserar på. De mest aktiva grupperna är i första hand separatistiskt motiverade, men även aktörer inom anarkism och vänsterextremism begår regelbundet attentat. De grupperna attackerar främst symboler för myndighetsutövning, t.ex. polis, militär eller politiskt engagerade. I utfördes två omfattande attentat med i första hand antiislamska förtecken. Hotet från terrorism har förändrats med en ökad risk för attentat utförda av personer som agerar i huvudsak ensamma, vilket gör hotbilden mer komplex och svårbedömd. Den våldsbejakande extremismen i delas ofta in i tre olika typer av miljöer: vitmakt, vänsterautonom samt våldsbejakande islamistisk extremism. Ingen av de tre miljöerna utgör något allvarligt hot mot det demokratiska styrelseskicket. Däremot utsätts enskilda individer för hot eller svåra brott från individer som verkar i dessa miljöer. I skrivelsen anför regeringen att den nationella strategin mot terrorism har en bred ansats och att den omfattar alla former av terrorism och våldsam extremism oavsett motiv eller bakgrund. Utskottet vidhåller sin ovan redovisade inställning vad gäller EU:s gemensamma definition av terrorism och ser inte heller nu skäl för att arbeta för en förändring av definitionen. Utskottet avstyrker därmed bifall till motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 5. När det gäller yrkande 7 i samma motion konstaterar utskottet att handlingsplanen omfattar alla former av terrorism och våldsam extremism oavsett motiv eller bakgrund. Regeringen har vidare successivt ökat de ekonomiska resurserna för Säkerhetspolisen och övriga polisen. Satsningen har skett i syfte att öka slagkraften i brottsbekämpningen generellt, men också specifikt för att förbättra förmågan att förhindra terroristattentat. Säkerhetspolisen har dessutom genomgått en organisatorisk förändring för att på ett mer effektivt sätt kunna fullfölja sitt uppdrag att skydda demokratin. Utskottet har mot denna bakgrund inte skäl att ställa sig bakom ett sådant initiativ som efterfrågas i motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 7 och avstyrker därför yrkandet. Utgångspunkter i kampen mot terrorism Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillkännagivanden om att arbeta för att motverka lagförslag som ökar integritetskränkning och om att utvärdera den befintliga lagstiftningen om terroristbekämpning. Jämför reservation 3 (MP, V) I motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 1 anförs att lagförslag som ökar integritetskränkning bör motverkas och att arbetet i stället bör inriktas på att skapa effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier. Motionärerna anför att befinner sig i ett paradigmskifte där flertalet av våra rättssäkerhetsgarantier frångås i arbetet för att motverka terrorism. I samma motion (yrkande 4) anförs att en utvärdering av all lagstiftning vars syfte är att bekämpa terrorism bör göras med utgångspunkt i integritet, proportionalitet och kostnadseffektivitet. Den lagstiftning som har införts innebär, anför motionärerna, stora inskränkningar av medborgerliga rättigheter samt medför omfattande övervakning och stora kostnader. Terrorism hotar våra grundläggande fri- och rättigheter. Respekt för och försvar av dessa fri- och rättigheter, inklusive de mänskliga rättigheterna som kommer till uttryck i flera internationella åtaganden, är en förutsättning för effektiv terrorismbekämpning, en skyldighet för staten och en uttalad vilja i vårt land. Bekämpning av terroristbrottslighet innebär ibland svåra avvägningar mellan olika intressen och målsättningar. Regeringen har identifierat utgångspunkter och principer som ska vara styrande för svenskt arbete och samverkan mot terrorism, såväl nationellt som internationellt. Några av dessa är följande: Respekt för de mänskliga rättigheterna och våra grundlagsfästa fri- och rättigheter. Respekten för rättsstatsprincipen och våra grundläggande rättigheter och friheter är en av grundvalarna för arbetet med terrorismbekämpning. Åtgärder i kampen mot terrorism måste vidtas med full respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna så att åtgärderna inte kan ifrågasättas. Dessutom bör alla berörda undvika att brännmärka någon särskild grupp människor och i stället utveckla en dialog för att främja ömsesidig medvetenhet och förståelse. Upprätthållande av rättssäkerheten. En grundbult i vårt samhälle är att rättsreglerna utgör en garanti mot övergrepp från statsmakten. En del av våra fri- och rättigheter är okränkbara och några av dem får under vissa angivna förutsättningar begränsas genom lag. En förutsättning är att begränsningen görs för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Ändamålen får aldrig sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot demokratins grundvalar, t.ex. den fria åsiktsbildningen. Det måste också finnas ett angeläget behov i samhället av den aktuella lagstiftningen. Behovet ska prövas mot de argument som talar i motsatt riktning. Lagarna ska också vara tydliga, tillgängliga för allmänheten och utformas med precision så att inskränkningar i rättigheter är förutsägbara. Enskilda personer, företag och andra ska vara skyddade från brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Varje enskild åtgärd ska stå i proportion till syftet med åtgärden, vare sig det handlar om en ny generell författning eller tillämpning av regelverken vid en specifik insats. Utskottet har tidigare framhållit att kampen mot terrorism bara får föras på ett sådant sätt som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle och att de åtgärder som vidtas måste respektera mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen (justitieutskottets sammanträde, prot. 2007/08:12). Vid beredningen av den tidigare strategin för att möta hotet från terrorism (skr. 2007/08:64) underströk utskottet vikten av att fortsätter att slå vakt om folkrätt och ökad rättssäkerhet i arbetet mot terrorismen. Terrorism kan aldrig rättfärdigas, och det är viktigt att aldrig kompromissa om de grundläggande värdena i kampen mot terrorismen. De mänskliga rättigheterna och lagarna måste alltid respekteras (bet. 2007/08:JuU30 s. 31). Utskottet har senast i ett utlåtande Ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism (bet. 2011/12:JuU6) uttryckt att vid införandet av ett sådant system är det angeläget att verka för att en väl avvägd balans mellan behovet av ett sådant system för att kunna bekämpa terrorism på ett effektivt sätt och respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt den personliga integriteten, upprätthålls. Utskottet underströk även, inför den fortsatta behandlingen av frågan huruvida ett sådant system bör införas på EU-nivå, vikten av att noga överväga om de åtgärder som kan komma att föreslås är nödvändiga och proportionerliga. Utskottet framhöll även betydelsen av att det i det fortsatta arbetet sker en noggrann granskning av om kostnaderna står i proportion till nyttan. Respekten för rättsstatsprincipen och våra grundläggande rättigheter och friheter är således en av grundvalarna för arbetet med terrorismbekämpning. Åtgärder i kampen mot terrorism måste vidtas med full respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna så att åtgärderna inte kan ifrågasättas. Detta är, som framgår av regeringens skrivelse, en utgångspunkt för arbetet med att bekämpa terrorismen. Utskottets anser att motion 2011/12:Ju333 (MP) yrkande 1 är tillgodosett, då arbetet vad gäller lagstiftning för att motverka terrorism redan enligt utskottets uppfattning är inriktat på att skapa effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier. Något initiativ med den av motionären efterfrågade innebörden behövs inte och utskottet avstyrker därför yrkandet. Utskottet anser att den lagstiftning som tillkommit i syfte att bekämpa terrorism har utarbetats för att ta hänsyn till integriteten, proportionaliteten och kostnadseffektiviteten. Utskottet ser därför inte skäl att ställa sig bakom ett riksdagsinitiativ med innebörden att den aktuella lagstiftningen ska utvärderas enligt vad som anges i yrkande 4 i samma motion. Motionsyrkandet avstyrks därför. Målsättningar och åtgärder Förebygga uppkomsten av terrorism Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsförslag om tillkännagivande om den förebyggande strategin i fråga om terrorism, analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism och vad gäller att arbeta mot den ökade polariseringen i samhället. Jämför reservation 4 (SD) och 5 (S, MP, V). I motion 2011/12:Ju10 (SD) begär motionären att regeringen i sin förebyggande strategi mot terrorism redovisar en klar koppling mellan översiktliga riskanalyser över olika former av terrorism och olika riskgrupper, åtgärder anpassade efter dessa olika beskaffenheter, vetenskapligt underlag som ger stöd för att åtgärder ger avsedd preventiv effekt samt att nya obeprövade åtgärder följs upp vetenskapligt. Motionären anför att trots att regeringen i skrivelsen påpekar vikten av att det förebyggande arbetet baseras på vetenskapliga undersökningar och beprövade metoder, så innehåller den förebyggande delen av skrivelsen riktlinjer och exempel på hur det förebyggande arbetet bedrivs och ska bedrivas som inte har någon klar koppling till vetenskapligt stöd. I motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 1 anförs att det behövs en mer heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism. Motionärerna anför att Säkerhetspolisen i en rapport har pekat på att den ökade polariseringen i samhället utgör ett hot när det gäller extremism. I yrkande 3 i motionen begärs att regeringen agerar kraftfullt mot de ökande klyftorna i samhället. Motionärerna anför att för att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste det förebyggande arbetet i form av att skapa ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position. Regeringen har, som framgått ovan, arbetat fram en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). I handlingsplanen redovisas åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Utskottet har i yttrande till angående skrivelsen (yttr. 2011/12:JuU5y) bl.a. framhållit att arbetsmarknadsinsatser och arbetet för att bekämpa utanförskap är en viktig del i att motverka grogrunder för extremism och för att skapa förutsättningar för ett samhälle präglat av sammanhållning. Vidare konstaterar utskottet att handlingsplanen inte är inriktad mot det traditionellt brottsförebyggande arbetet utan har en bredare ansats för att engagera större delar av samhället, vilket utskottet anser är positivt. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett stort antal åtgärder på det aktuella området. I detta sammanhang avstyrkte utskottet även bifall till en motion med krav på ytterligare åtgärder från regeringens sida för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och som bl.a. framförde att handlingsplanen, i stället för att syfta till att lindra verkningarna av våldsbejakande extremism när den väl uppstått, borde fokusera på hur man ska komma åt orsakerna till problemen med våldsbejakande extremism. framförde vid beredningen av regeringens skrivelse Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (bet. 2011/12:KU18) att regeringen, utöver de åtgärder som redovisas i handlingsplanen, även gjort andra insatser inom olika politikområden som direkt eller indirekt har betydelse för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. ansåg sammantaget att regeringen vid sidan av den redovisade handlingsplanen vidtagit eller avsåg att vidta en rad åtgärder inom skilda politikområden för att värna demokratin och förebygga våldsbejakande extremism och ansåg att det därför inte förelåg skäl för att ta initiativ till ytterligare åtgärder inom det aktuella området. Bland de åtgärder som nämner i det angivna betänkandet finns bl.a. följande. Frågor om barnfattigdom har behandlats i socialutskottet (bet. 2011/12:SoU8). I nämnda betänkande finns bl.a. en redovisning över åtgärder som regeringen har vidtagit för att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. I nämnda betänkande lyfts även satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken fram. Vidare påtalas att flera stora reformer och satsningar har genomförts på utbildningsområdet.