bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — behandlar i detta betänkande ca 180 motionsyrkanden om övergripande frågor rörande skolväsendet samt och fritidshemmet från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. kommunernas resurstilldelning, fristående skolor, kvalitet, inflytande, elevhälsa, samverkan mellan skola och arbetsliv, demokrati, jämställdhet, mobbning, it i skolan, tillgång till skolbibliotek, skolledare, lärare, avgifter, modersmål, teckenspråk, punktskrift, vissa ämnen såsom matematik och moderna språk samt fritidshem. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt till i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten. I betänkandet finns 61 reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Ub357 av (MP), 2011/12:Ub389 av (S), 2011/12:Ub394 av Shadiye Heydari m.fl. (S), 2011/12:Ub403 av m.fl. (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7, 18 och 20 samt 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2011/12:Ub346 av och (båda MP), 2011/12:Ub413 av och (båda S), 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:Ub473 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 4 (S, V) Reservation 5 (MP) Godkännande som enskild huvudman 2011/12:Ub208 av (S), 2011/12:Ub249 av m.fl. (S), 2011/12:Ub263 av (M), 2011/12:Ub442 av (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 19, 2011/12:Ub478 av (M), 2011/12:Ub493 av och (båda SD) och 2011/12:Ub512 av och (båda SD). Reservation 6 (S) Reservation 7 (SD) Resurser till enskilda huvudmän 2011/12:Ub455 av (C), 2011/12:Ub511 av och (båda SD) och 2011/12:Ub520 av och (båda MP). Reservation 8 (MP) Reservation 9 (SD) Särskilda utbildnings- och undervisningsformer 2011/12:Ub232 av (M), 2011/12:Ub262 av (M) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Ub337 av (M), 2011/12:Ub446 av (KD) och 2011/12:Ub477 av (M). Skolplikt och rätt till utbildning 2011/12:Ub329 av (M), 2011/12:Ub364 av (KD) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Ub382 av Amineh Kakabaveh (V), 2011/12:Ub423 av (KD), 2011/12:Ub502 av (SD) och 2011/12:Ub510 av och (båda SD). Reservation 10 (SD) 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 26. Reservation 11 (S, MP, V) Forskning om skolan i skolan 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 12 (S, MP) 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 13 (S, MP) 2011/12:Ub276 av (MP). Reservation 14 (MP) 2011/12:Ub371 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 15 (S) Uppföljning, utvärdering och information 2011/12:Ub265 av (M), 2011/12:Ub360 av (KD), 2011/12:Ub436 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 21. Reservation 16 (S) 2011/12:C244 av (MP) yrkande 3, 2011/12:Ub255 av och (båda KD), 2011/12:Ub356 av (MP), 2011/12:Ub362 av (KD), 2011/12:Ub415 av (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 17 (S) Reservation 18 (MP) Reservation 19 (SD) 2011/12:Ub257 av (M), 2011/12:Ub291 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub404 av (S), 2011/12:Ub468 av m.fl. (S), 2011/12:Ub470 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub498 av och (båda SD). Reservation 20 (S) Reservation 21 (MP) Reservation 22 (SD) 2011/12:Ub454 av (C) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 23 (S, MP, V) 2011/12:Ub259 av (MP) och 2011/12:Ub350 av (M) yrkande 1. Reservation 24 (MP) 2011/12:Ub221 av (S) och 2011/12:Ub298 av m.fl. (S). Reservation 25 (S) 2011/12:Ub281 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub340 av (S), 2011/12:Ub358 av (MP), 2011/12:Ub417 av (KD), 2011/12:Ub492 av och (båda SD) och 2011/12:A384 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 26 (MP, V) Reservation 27 (SD) 2011/12:Ub206 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:Ub336 av m.fl. (S), 2011/12:Ub435 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub452 av (S). 2011/12:Ub284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Ub347 av (C) yrkande 2, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 27, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 28 (S, MP) Reservation 29 (SD) Reservation 30 (V) 2011/12:So216 av (FP) yrkande 2, 2011/12:Ub260 av (C), 2011/12:Ub290 av (M), 2011/12:Ub319 av (M), 2011/12:Ub342 av och (båda M), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 25 samt 2011/12:Ub516 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 31 (S, MP) Reservation 32 (SD) 2011/12:Ub243 av (M), 2011/12:Ub262 av (M) yrkande 4 och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 33 (S, V) Vissa ämnen i skolan 2011/12:K300 av (KD) yrkande 4, 2011/12:C329 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:Ub202 av (FP), 2011/12:Ub233 av och (båda S), 2011/12:Ub241 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 5, 2011/12:Ub248 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:Ub258 av (M), 2011/12:Ub271 av (M), 2011/12:Ub307 av (S), 2011/12:Ub365 av och (båda KD), 2011/12:Ub392 av och (båda S), 2011/12:Ub399 av (S), 2011/12:Ub448 av (M), 2011/12:N201 av och (båda FP) yrkande 2 och 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 34 (MP) Reservation 35 (V) 2011/12:Ub387 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 36 (S, MP) 2011/12:Ub345 av m.fl. (MP). Reservation 37 (MP) 2011/12:Ub440 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub451 av m.fl. (S). Reservation 38 (S, V) 2011/12:Ub254 av (KD), 2011/12:Ub363 av och (båda KD) och 2011/12:Ub426 av (KD). 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 4, 2011/12:Ub314 av och (båda S), 2011/12:Ub320 av och (båda FP), 2011/12:Ub407 av (S), 2011/12:Ub424 av (KD), 2011/12:Ub482 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:T362 av (S) yrkande 1. 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 6, 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 13, 2011/12:Ub301 av (S), 2011/12:Ub334 av (KD), 2011/12:Ub355 av (MP) och 2011/12:Ub375 av (S). Reservation 39 (V) 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 40 (MP, V) 2011/12:Ub327 av och (båda S), 2011/12:Ub378 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub469 av m.fl. (S). 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 41 (S) 2011/12:Kr285 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 2, 2011/12:Ub309 av (KD), 2011/12:Ub406 av (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Ub482 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 42 (S) 2011/12:Ub292 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena och 16, 2011/12:Ub472 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 43 (S) Reservation 44 (MP) Reservation 45 (SD) 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 46 (S, MP) 2011/12:Ub322 av (FP), 2011/12:Ub504 av och (båda SD) och 2011/12:Ub519 av m.fl. (MP). Reservation 47 (MP) Reservation 48 (SD) 2011/12:Ub227 av och (båda S) och 2011/12:Ub261 av (FP). Reservation 49 (S, V) Villkor för undervisning i teckenspråk i 2011/12:Ub231 av och (båda S). Reservation 50 (V) 2011/12:Ub391 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 51 (V) 2011/12:Ub267 av (M), 2011/12:Ub328 av (M), 2011/12:Ub364 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:Ub487 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 52 (SD) 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 53 (S) Reservation 54 (MP) Reservation 55 (V) 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 21. Reservation 56 (MP) Reservation 57 (V) 2011/12:Ub507 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 58 (SD) 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2011/12:Ub397 av och (båda S). Reservation 59 (MP) Kvalitet och elevgruppernas storlek 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkandena , 2011/12:Ub213 av (S), 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2011/12:Ub513 av (KD). Reservation 60 (S) Reservation 61 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (M), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas ca 180 motionsyrkanden om skolväsendet, och fritidshemmet från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. kommunernas resurstilldelning, fristående skolor, kvalitet, inflytande, elevhälsa, samverkan mellan skola och arbetsliv, demokrati, jämställdhet, mobbning, it i skolan, tillgång till skolbibliotek, skolledare, lärare, avgifter, modersmål, teckenspråk, punktskrift, vissa ämnen såsom matematik och moderna språk samt fritidshem. Betänkandet disponeras så att yrkanden som rör övergripande skolfrågor tas upp i ett första avsnitt om skolväsendet. Därefter behandlas i varsitt avsnitt yrkanden som avser respektive fritidshemmet. Yrkanden som avser förskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen behandlas i egna betänkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolpolitik och skolreformer. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 1 att en kunskapsbaserad ekonomi kräver investeringar i skolan. Ett modernt land som investerar för framtiden måste investera i . I yrkande 2 i samma motion anförs att det behövs en långsiktig skolpolitik och att Socialdemokraterna är beredda att komma överens med regeringen om viktiga skolfrågor så att skolan kan få arbetsro och tid att utvecklas. I yrkande 7 i samma motion kräver Socialdemokraterna en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola. Målet är en sammanhållen skola där elever med olika bakgrund lär av varandra och där alla elever ges samma chans att lyckas i skolan. I skollagen ska införas att skolhuvudmannen ska arbeta för att sammansättningen av elever i varje skola ska vara heterogen vad gäller kön samt social och etnisk bakgrund. Det ska också finnas ett organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning. I yrkande 18 i samma motion anförs att det måste vara lika villkor för kommunala och fristående skolor och att det finns ett stort behov av att modernisera regelverket kring de fristående skolorna. I yrkande 20 i samma motion anförs att skattemedel som är avsedda för skolan ska gå till skolan. Socialdemokraterna vill utreda behovet av ökad granskning av skolors ekonomi och behovet av att föreslå nya åtgärder som kan vara nödvändiga för att ingripa i de fall där ekonomin använts på ett felaktigt sätt. Om fristående skolor gör en vinst ska den återinvesteras i verksamheten. En lag om investeringsskydd ska införas som ska förhindra att gemensamma medel slösas bort vid avknoppning eller utförsäljning av skolor och förskolor. När ägare och skolledningar missköter sina uppdrag bör kraftfulla ekonomiska och juridiska påföljder kunna utdömas. Om en fristående skola går i konkurs ska kostnaden för det inte kunna vältras över på kommunen. begär i kommittémotion 2011/12:Ub285 yrkande 1 ett tilläggsdirektiv till den parlamentariska kommitté som ska se över vinster i fristående skolor om att inkludera förskolan i utredningen samt att analysera och lämna förslag på hur de offentliga bidragen till privata förskolor ska komma barnen till godo och inte t.ex. utbetalas som vinst till skolans ägare, föras över till dotterbolag, användas för uppköp eller nyetablering av fler skolor varken i eller utomlands. Det bör vidare utredas vilka icke vinstdrivande driftsformer som är lämpliga för privata förskolor och om det behövs begränsningar av antalet förskolor som en huvudman kan driva. I den enskilda motionen 2011/12:Ub389 (S) begärs att regeringen ska utreda möjligheten att införa ett skolpolitiskt råd med uppgift att utvärdera regeringens reformer inom skolpolitiken gentemot vetenskapen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub394 (S) anförs att det är angeläget med en översyn av friskolereformen, bl.a. mot bakgrund av diskussionen om vinster och vinstintressen i de fristående skolorna och kommunernas möjlighet till inflytande över hur och var fristående skolor etablerar sig. I den enskilda motionen 2011/12:Ub403 (S) anförs att kommunernas roll och insyn bör stärkas vad gäller elever som går i skolor med annan huvudman. I den enskilda motionen 2011/12:Ub467 (S) anförs i yrkande 1 att kommande reformer i skolan tydligt bör prioritera förbättrade kunskaper för alla barn genom att utveckla undervisningskvaliteten i skolan samt underlätta för kommunerna att anpassa resurserna efter behoven och samverka med andra professioner. Förändrat huvudmannaskap och omotiverade organisationsförändringar bör inte prioriteras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub357 (MP) anförs att det vore intressant att utreda införandet av ett belåningstak för riskkapitalbolag som är huvudmän för fristående skolor. Utskottet ansåg i betänkande 2010/11:UbU7 att en utredning borde tillsättas med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer kommunaliseringen, det fria skolvalet och fristående skolors etablering. gav regeringen detta till känna (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Ärendet bereds i (skr. 2011/12:75 s. 85). Utskottet kan konstatera att regeringen redan i budgetpropositionen aviserade att den förändring av huvudmannaskapet för skolan som skedde 1991 ska utvärderas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 59). Regeringen uttalade att den dock inte avser att vidta någon förändring av huvudmannaskapet . I budgetpropositionen har regeringen aviserat sin avsikt att tillsätta en utredning som ska analysera kommunaliseringens effekter för elevernas resultat, läraryrkets status och likvärdigheten i skolväsendet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 46). Utskottet kan vidare konstatera att regeringen sammankallade en parlamentariskt sammansatt kommitté, (U 2011:04), som enligt kommittédirektivet ska utreda vissa regler och villkor för fristående skolor (dir. 2011:68). Enligt regeringen har hela regelverket för de fristående skolorna moderniserats sedan friskolereformen infördes; därför finns det inte något behov av någon omfattande översyn av det regelverket. Eftersom principerna för lagregleringen ligger fast är kommitténs uppdrag avgränsat enligt direktivet. ska enligt sitt direktiv utreda om det i de fall då Skolinspektionen riktar allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsentligen har bidragit till bristerna finns behov av att Skolinspektionen tar hänsyn till detta. Kommittén ska även överväga om Skolinspektionen ska ges en utökad möjlighet att granska huruvida förutsättningarna för godkännandet som huvudman även fortsättningsvis är uppfyllda i det fall en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i en fristående skola som inspektionen godkänt. Vidare ska kommittén utifrån en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet bl.a. överväga om och Skolinspektionen kan publicera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet. Kommittén ska också redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av verksamhet på skolområdet och om det bedöms nödvändigt tydliggöra och förenkla regleringen. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen menar regeringen att en utvärderingsfunktion för utbildningsområdet bör inrättas och att det mest ändamålsenliga alternativet är att utvidga uppdraget till () (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 50). Regeringen meddelade föreskrifter om att institutet ska främja, stödja och genom forskning genomföra utvärdering av effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet. Myndigheten ska särskilt fokusera på de samlade effekterna av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och de utbildningspolitiska reformerna samt de särskilda uppdrag som regeringen fattar beslut om inom dessa områden. Av föreskrifterna framgår också att myndigheten ska heta utvärdering. För att finansiera utvärdering inom utbildningsområdet överförs 2012 från anslag 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. inom utgiftsområde 16 till anslag 1:7 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsmiljö (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). har sammanlagt beslutat om en ökning av IFAU:s förvaltningsanslag med 2012. Anslaget beräknas öka med 2013. beräknas anslaget öka med . Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub285 yrkande 1, 2011/12:Ub357, 2011/12:Ub389, 2011/12:Ub394, 2011/12:Ub403, 2011/12:Ub457 yrkandena 1, 2, 7, 18 och 20 samt 2011/12:Ub467 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurser efter behov. Jämför reservationerna 4 (S, V) och 5 (MP). Socialdemokraterna anför i kommittémotionerna 2011/12:Ub456 yrkande 3, 2011/12:Ub457 yrkande 8 och 2011/12:Ub473 yrkande 3 att det bör framgå av skollagen att kommunerna ska fördela resurser till förskolor och skolor efter deras behov. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet, vilket enligt bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub413 (S) anför motionärerna om fördelningen av resurser till skolor att resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Vidare anser motionärerna att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. I den enskilda motionen 2011/12:Ub346 (MP) anförs att regeringen bör låta utreda möjligheten att lagstifta om en obligatorisk viktning av skolpengen med en social faktor i landets alla kommuner. har i flera större undersökningar studerat hur resurser fördelas till skolorna. Den första undersökningen genomfördes , efter kommunaliseringen. Den visade att resursfördelningen framför allt byggde på justeringar i olika grad av tidigare års resursramar (Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? rapport 330, 2009, s. 54). genomförde en omfattande undersökning av resursfördelningen i kommuner med stora skillnader mellan elevernas socioekonomiska bakgrund, med olika modeller för resursfördelning och med geografisk spridning. Undersökningen bestod dels av en enkät till kommunerna, dels av intervjuer med förvaltningstjänstemän, rektorer och lärare i dessa kommuner. Det framkom att många, oftast mindre, kommuner inte hade någon uttalad modell för resursfördelning. Modeller med en volymbaserad del och en tilläggsdel var den vanligaste fördelningsmodellen (Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? rapport 330, 2009, s. 9). Den andel som tilldelas efter behov utifrån generella kriterier eller efter individuell bedömning var oftast relativt liten. Att ta hänsyn till barnens socioekonomiska bakgrund i resursfördelningen för förekom i kommuner som var mer segregerade. Inga av kommunerna som enligt tillgänglig statistik tillhör gruppen minst segregerade kommuner hade ett resursfördelningssystem som tog socioekonomiska hänsyn. I nästan hälften av de mest segregerade kommunerna fanns det inget socioekonomiskt tillägg (s. 10). konstaterade att helhetsintrycket var att kommunerna är försiktiga med att differentiera resurserna mellan skolor som utifrån socioekonomisk struktur har väldigt olika utgångsläge (s. 11). På uppdrag av regeringen genomförde en ny undersökning av resursfördelningen . Studien innebar en uppdatering och fördjupning av föregående undersökning. De 50 mest segregerade kommunerna studerades. Undersökningen bestod dels i en genomgång av kommunernas budgetdokumentation, dels i en enkät till grundskolerektorerna i kommunerna i fråga (Resursfördelning till rektorers perspektiv, rapport 365, 2011, s. 13). Undersökningen visar att tre fjärdedelar av dessa kommuner tog hänsyn till socioekonomiska skillnader mellan skolorna i sin resursfördelning. Undersökningen 2011 visar alltså enligt på en viss förbättring i kommuner med stor boendesegregation. konstaterar att det fortfarande finns stora skillnader i resultat mellan skolor och att föräldrars utbildningsbakgrund är den faktor utanför skolan som har starkast samband med resultaten. En slutsats i rapporten är att kommunerna därför har all anledning att fortsätta att följa upp och utvärdera resursfördelningsmodeller så att kommunens resurser används på bästa sätt och alla skolor får ekonomiska förutsättningar att klara sitt uppdrag (Resursfördelning till rektorers perspektiv, rapport 365, 2011, s. 27). Regeringen gav i uppdrag att genomföra en satsning på grundskolor i stadsdelar som präglas av utbrett utanförskap (U2011/6863/S). I uppdraget framhålls att enligt den internationella är skillnaderna i elevresultat mellan olika skolor i landet låg i internationell jämförelse, men den har ökat . Skillnader i elevresultat förklaras främst av variation inom skolor. Kunskapsresultaten är ofta bristfälliga i skolor som ligger i stadsdelar med brett utanförskap, trots stora ansträngningar. Regeringen refererar till kunskapsöversikt Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? där forskarna konstaterar att såväl svensk som internationell forskning visar att det generellt finns ett samband mellan bakgrundsfaktorer, såsom föräldrarnas utbildning, sysselsättning och försörjningsmöjligheter, och resultat i skolan. Elevens tid i landet har också visat sig ha ett tydligt samband med resultaten i skolan i de fall när eleven har anlänt till efter skolstartsåldern (Vad påverkar resultaten i svensk grundskola?, 2009). Regeringen framhåller att när elever med såväl skiftande kunskaper i svenska som med en mångfald sociala, etniska och kulturella bakgrunder samlas i ett och samma klassrum krävs specifika insatser för att möjliggöra en kunskapsutveckling som är anpassad efter elevernas behov och förutsättningar. Skolor i utanförskapsområden har ofta jämförelsevis stora utmaningar när det gäller att kompensera för elevens bakgrund. får, för att genomföra uppdraget, använda (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 anslag 1:5, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98) och beräknas få 20 miljoner . Satsningen ska genomföras i ett mindre antal grundskolor i stadsdelar som ingår i regeringens arbete med urban utveckling. Skolorna ska uppvisa låga kunskapsresultat och ha en negativ kunskapsutveckling. Tyngdpunkten i satsningen ska ligga på handledning i undervisningssituationer i syfte att stödja lärarna att utveckla sin undervisning, på metoder och verksamheter för att stödja eleverna att uppnå målen samt på verksamheter utöver den ordinarie skoldagen med fokus på utökad undervisningstid och hjälp med läxläsning. ska slutredovisa uppdraget . Dessutom avser regeringen att låta utvärdera insatsernas effekter för elevernas kunskapsresultat. I syfte att underlätta en kommande utvärdering ska samråda med utvärdering när det gäller val av skolor, utformning av insatser och insamling av uppgifter från de deltagande skolorna. Utskottet har i yttrande 2011/12:UbU1y om barnfattigdom (s. 6) uttalat att det välkomnar denna satsning och kommer att följa utvecklingen med intresse. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub346, 2011/12:Ub413, 2011/12:Ub456 yrkande 3, 2011/12:Ub457 yrkande 8 och 2011/12:Ub473 yrkande 3. Godkännande som enskild huvudman Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om godkännande som enskild huvudman. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (SD). Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 19 att kommunernas roll vid etablering av fristående skolor behöver stärkas, och de vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. framhåller i sin kommittémotion 2011/12:Ub512 att ett kommunalt veto mot friskoleetableringar bör införas i lagen, t.ex. om det är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. I den enskilda motionen 2011/12:Ub208 (S) understryks vikten av att förstärka kommunernas inflytande vid etablering av friskolor, särskilt när det gäller religiösa friskolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub249 (S) anförs att kommunerna behöver ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor.