bet · H001SfU1 · 2012-12-06 00:00:00 — En förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn har fram till barnets ettårsdag rätt till SGI-skydd. Skyddet kan fortsätta även efter barnets ettårsdag om föräldern i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden tar ut föräldrapenning. Om förälderns SGI sänkts när barnet fyllt , ska föräldrapenning ändå beräknas på grundval av tidigare SGI fram till barnets tvåårsdag. Fortsatt beräkning efter samma grund ska ske om kvinnan blivit gravid innan barnet uppnått och . Detta gäller båda föräldrarna fram tills det nya barnet fyller . Utskottet noterar att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att bl.a. utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen (dir. 2010:48). Utgångspunkten är att inkomstunderlaget ska baseras på historiska (faktiska) inkomster. I uppdraget ingår även att särskilt beakta de skyddsvärda situationer som kan finnas, t.ex. för dem som är föräldralediga eller studerande. Utredningen beräknas slutföra sitt uppdrag och dess förslag bör avvaktas. Utskottet kan därmed inte ställa sig bakom förslag om utökat SGI-skydd och avstyrker därför motionerna 2012/13:Sf284 (M) och 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 2. Fördelning av föräldrapenning m.m. När det gäller frågan om en ökad reglerad individualisering av föräldrapenningen anser utskottet att familjepolitiken bl.a. bör syfta till att stärka familjens makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Utskottet kan därför inte tillstyrka förslag om en föräldrapenning som, utöver de 60 reserverade dagarna, ytterligare begränsar föräldrarnas rätt att välja hur föräldrapenningdagarna ska fördelas mellan dem. En fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning är dock önskvärd. De 60 reserverade dagarna bidrar till detta och bör bibehållas. Även andra åtgärder har vidtagits som verkar i denna riktning, nämligen ett högt tak i föräldrapenningen och införandet av en jämställdhetsbonus. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 3, 2012/13:Sf369 (S), 2012/13:Sf262 (S), 2012/13:A395 (MP) yrkande 5, 2012/13:So595 (MP) yrkande 18, 2012/13:Sf386 (MP) yrkande 1, 2012/13:Sf297 (V) yrkande 1, 2012/13:Sf236 (M), 2012/13:Sf255 (M), 2012/13:Sf286 (M), 2012/13:Sf335 (M), 2012/13:Sf292 (FP) yrkande 1, 2012/13:Sf380 (C) i denna del och 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 4. Avsikten med föräldrapenningen är att den ska vara ett stöd för föräldrar när barnets kontakt- och omvårdnadsbehov är som störst. Enligt regeringen bör dock möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt att utreda möjligheterna för föräldrar som har ensam vårdnad om ett barn att kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon annan person som inte är förälder. Frågan om viss rätt att överlåta föräldrapenning till annan person bereds således av regeringen. Utskottet är inte berett att föreslå en ytterligare utvidgning av denna rätt. Motionerna 2012/13:Sf302 (C) och 2012/13:Sf380 (C) i denna del avstyrks därmed. Som angivits ovan är avsikten med föräldrapenningen att den är till för föräldrarna när barnets kontakt- och omvårdnadsbehov är som störst. För många familjer är behovet att få vara hemma som störst . Två föräldrar kan i princip inte vara lediga med föräldrapenning för samma barn. gäller dock att ett barns föräldrar kan få föräldrapenning under barnets första levnadsår. Vidare gäller undantag bl.a. vid föräldrautbildning och besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg samt vid de vid ett barns födelse. Ett uttag av föräldrapenning innebär dock ett avsteg från principen om att två föräldrar normalt inte ska kunna uppbära föräldrapenning för att vårda ett barn. Motivet till detta är att barnets tid med föräldrarna i annat fall förkortas. Med hänsyn till detta anser utskottet att ytterligare avsteg från denna princip inte bör göras. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Sf330 (S) och 2012/13:Sf238 (MP). Regeringen har aviserat att höja den övre åldersgränsen för att ta ut föräldrapenning från åtta till . Regeringens beredning av frågan bör avvaktas. Motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkande 4 och 2012/13:Sf339 (S) är att anse som i vart fall delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet avser inte att föreslå några förändringar vad gäller möjligheterna att uppbära tillfällig föräldrapenning för vård av barn . Motionerna 2012/13:Sf226 (S) och 2012/13:Sf291 (M) avstyrks därmed. Både arbetstagare och egenföretagare kan få graviditetspenning på grund av fysiskt påfrestande arbete. Däremot kan endast arbetstagare få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön utifrån föreskrifter om gravida och ammande arbetstagare. Av propositionen framgår att bereder frågan om egenföretagares möjligheter att få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön och att regeringen avser att återkomma med förslag i denna fråga. Mot denna bakgrund och då det inte finns skäl att föregripa resultatet av regeringens beredningsarbete avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 20, 2012/13:Sf383 (S) yrkande 5, 2012/13:Sf219 (S), 2012/13:Sf283 (S), 2012/13:Fi303 yrkande 25 (MP) och 2012/13:Sf234 (FP). Generell rätt till graviditetspenning (SOU 2009:89) har föreslagit att för gravida kvinnor ska en graviditetspenning kunna betalas ut under och påbörjas tidigast före beräknad förlossning. I samband med behandlingen av budgetpropositionen föreslog utskottet i betänkande 2010/11:SfU1 att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om en särskild översyn av regelverket och tillämpningen av de olika socialförsäkringsförmåner som kan komma i fråga vid graviditet samt överväga om det behövs förändringar eller förtydliganden i socialförsäkringsbalken. Detta blev också beslut (rskr. 2010/11:121). Regeringen har , som en följd av tillkännagivandet, gett Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att analysera tillämpningen av lagstiftningen inom graviditetspenning och sjukpenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. ISF beskriver i sitt svar på regeringsuppdraget att det finns tillämpningsproblem främst avseende graviditetspenningen. I svar på ISF:s rapport framkommer att myndighetens syn på tillämpningen och lagstiftningens möjligheter skiljer sig från ISF:s bedömning. Inspektionens rapport och svar bereds inom . Regeringens beredning bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Sf285 (M) och 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 7. Utskottet är som angivits ovan inte berett att ställa sig bakom förslag om en höjning av inkomsttaket för tillfällig föräldrapenning eller graviditetspenning. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf383 (S) yrkande 7. Utskottet finner det inte motiverat att införa en ordning som innebär att tillfällig föräldrapenning i vissa fall ska kunna betalas ut såväl till båda föräldrarna som till en tredje person. Motion 2012/13:Sf278 (M) avstyrks därmed. Inom ramen för den tillfälliga föräldrapenningen finns det möjligheter för föräldrar att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning till någon annan försäkrad som avstår från sitt förvärvsarbete för att vårda barnet om det är sjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Utskottet är inte berett att utvidga denna rätt till att avse betalning till ett företag som i stället för föräldern vårdar ett sjukt barn. Motion 2012/13:Sf270 (FP) avstyrks därmed. Som angivits ovan avser regeringen att föreslå förändringar av föräldrapenningen i syfte att underlätta för nyanlända utrikes födda kvinnor att komma närmare arbetsmarknaden och förkorta etableringstiden. Regeringens beredning av frågan bör inte föregripas. Motion 2012/13:Sf217 (SD) kan därmed anses som tillgodosedd och avstyrks. Även motion 2012/13:Sf329 (S) avstyrks. Föräldrapenning kan betalas ut till försäkrade föräldrar. För att en pappa ska kunna få rätt till föräldrapenning krävs att faderskapet är fastställt. Utskottet ser inte något skäl att föreslå en ändring av detta förhållande. Motion 2012/13:Sf260 (M) avstyrks därmed. Genom ändringar i trygghetssystemen för företagare har likabehandlingen av företagare och anställda ökat. För egenföretagare räknas SGI med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. Den tidigare regeln om att SGI högst kunde beräknas motsvara en s.k. jämförelseinkomst, dvs. skälig lön för liknande arbete för annans räkning, slopades . Vidare har det införts regler om ett generellt uppbyggnadsskede då SGI ska motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Även i den tillfälliga föräldrapenningen har det införts regler som mer liknar dem som gäller för anställda. Det innebär att delningstalet vid en beräkning av denna förmån för egenföretagare har ändrats från 365 och att den betalas ut i högst . Vidare pågår som redan nämnts inom en beredning av frågan om egenföretagares möjligheter att få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Utskottet anser därför att det saknas skäl att göra en översyn med avseende på egenföretagare och deras rätt till föräldraförsäkringsförmåner. Utskottet anser inte heller att det behövs en mer generell översyn av föräldraförsäkringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf249 (M) och 2012/13:Sf311 (C). Utskottet har, enligt vad som anförts ovan, ställt sig bakom regeringens förslag om en höjning av grundnivån till och är således inte berett att förorda en ytterligare höjning. Utskottet är inte heller berett att föreslå en höjning av taket i föräldrapenningen eller en utökning av antalet dagar med föräldrapenning. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Sf201 (KD) yrkandena 1 och 5 samt 2012/13:Sf292 (FP) yrkande 2. tillhandahåller internettjänsten Mina sidor där den försäkrade kan få information bl.a. om inkomstuppgift från arbetsgivare har lämnats, om ansökan om föräldrapenning är mottagen och när utbetalning kommer att ske. Utskottet ser positivt på att tjänsten utvecklas i linje med vad som anförs i motion 2012/13:Sf267 (KD) yrkande 1. Utskottet anser dock att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om detta. Motionsyrkandet avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:3 Underhållsstöd. Därmed avslår motionsyrkanden om en annan medelsanvisning. Genom underhållsstödet garanterar samhället att barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Stödet utbetalas av till den förälder som barnet bor och är folkbokfört hos. Ett barn som varaktigt bor hos båda föräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hos en av dem kan också ha rätt till underhållsstöd. När barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna kan stödet delas och betalas ut till båda föräldrarna. Om barnet har fyllt betalas stödet ut direkt till barnet. Underhållsstödet utbetalas med högst per barn och månad. Regelverket ändrades då bl.a. underhållsstödet höjdes med och den bidragsskyldiges grundavdrag ökade från till . Vidare vidgades rätten till umgängesavdrag. När underhållsstöd lämnas till ett barn och det finns en bidragsskyldig förälder, ska föräldern i förskott för betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Hur stort belopp som ska återbetalas beror på den bidragsskyldiges inkomst och totala antal barn. har antalet barn med underhållsstöd minskat, trots att antalet barn i befolkningen har ökat . beräknas det genomsnittliga antalet barn med underhållsstöd uppgå till ca 231 000. översteg utgifterna för underhållsstödet de anvisade medlen med . beräknas utgifterna till , vilket är ca mer än tilldelade medel. Det innebär att anslagskrediten behöver utnyttjas. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna ska återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har dock minskat, vilket minskar utgifterna för anslaget. Ytterligare en orsak till att färre barn är i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken beror detta ofta på att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Kostnaden för underhållsstödet beräknas öka och därefter minska något 20142016. Detta beror främst på att antalet barn inom underhållsstödssystemet förväntas stabiliseras och att inbetalningarna från bidragsskyldiga föräldrar inte förväntas öka så som tidigare antagits. Eftersom anslagskrediten måste användas ökas anslagsnivån med vilket motsvarar det prognostiserade kreditutnyttjandet. Därmed behöver inte anslagsutrymmet belastas av att anslagskrediten utnyttjades . Till följd av detta överstiger anslagsnivån utgiftsprognosen . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:3 Underhållsstöd . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 15 i denna del att till anslaget 1:3 anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att underhållsstödet bör höjas med . I samma motion yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om en sådan höjning av underhållsstödet. Motionärerna framhåller att underhållsstödet inte har höjts och att det är hög tid att de ensamstående föräldrarna får del av ekonomiska satsningar. I kommittémotion 2012/13:Sf388 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 i denna del att till anslaget 1:3 anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att underhållsstödet, vars värde har urholkats, bör höjas med . I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 28 ett tillkännagivande om att höja underhållsstödet med för att förstärka ekonomin för de ensamföräldrar som har de svåraste ekonomiska villkoren. I kommittémotion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:3 anvisar ca mer än regeringen. Den ekonomiska situationen för ensamstående småbarnsföräldrar bör förbättras genom att underhållsstödet höjs med . Förslaget medför en utgiftsökning med . politik om minskad invandring beräknas medföra minskade kostnader inom anslaget med . I partimotion 2012/13:Sf308 av m.fl. (V) i denna del begärs att till anslaget 1:3 anvisar mer än regeringen. För att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar anser motionärerna att underhållsstödet, vars värde har urholkats, bör höjas med och värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Vidare bör underhållsstödet höjas med ytterligare från det år barnet fyller eftersom kostnaderna för äldre barn är större. Även i kommittémotion 2012/13:Sf305 av m.fl. (V) begärs i yrkandena 1 och 2 beslut om sådana höjningar av underhållsstödet. Utgångspunkten för bestämmelserna om underhållsstöd är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sina barn. Ett reformerat underhållsstödssystem infördes , och i samband med detta höjdes underhållsstödet med per barn och månad. Utskottet konstaterar att i betänkande SOU 2011:51 anser att den nuvarande utformningen av underhållsstödet bör förändras och i stället ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Utredningen anser därför att regeringen i särskild ordning bör utreda hur ett sådant system bör utformas. Utredningen har i avvaktan på en större översyn av underhållsregleringen föreslagit några justeringar för att komma till rätta med vissa brister inom underhållsstödet. Bland annat föreslås att underhållsstödet ska tidsbegränsas för en period på högst , att umgängesavdraget ska avskaffas och att underhållsstödet ska åldersdifferentieras för att bättre svara mot de kostnader som finns för att tillgodose barns varierande behov. Betänkandet är föremål för beredning inom och utskottet anser att resultatet av detta beredningsarbete bör avvaktas. Utskottet kan inte ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf383 (S) yrkandena 11 och 15 i denna del, 2012/13:Sf388 (MP) yrkande 2 i denna del, 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 28, 2012/13:Sf314 (SD) i denna del, 2012/13:Sf308 (V) i denna del och 2012/13:Sf305 (V) yrkandena 1 och 2. Utskottet noterar att i utskottets justerade betänkande 2012/13:SfU3 behandlas proposition 2012/13:16 Vissa frågor om underhållsstöd samt motioner om underhållsstöd. I propositionen föreslås förtydliganden när det gäller betalningsskyldigheten efter anstånd med betalning av underhållsstöd. 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Vidare avslår en motion om högre adoptionskostnadsbidrag. Adoptionskostnadsbidrag kan lämnas till försäkrade föräldrar för kostnader vid adoption av barn som inte är svenska medborgare, inte har fyllt och som inte är bosatta här i landet när föräldrarna får dem i sin vård. Bidrag lämnas med för varje barn och administreras av . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget avser att bidra till de extra kostnader för resor och andra omkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Bidraget är lika stort oavsett från vilket land adoptionen sker och oavsett vilka kostnader som adoptivföräldrarna faktiskt har haft. Även en ensamstående person kan få adoptionskostnadsbidrag. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom de auktoriserade sammanslutningarna har varierat mellan ca 540 och 1 000 . Regeringen bedömer att det totala antalet adoptioner av utländska barn under 20122015 kan komma att uppgå till ca 600800 . Utgifterna förväntas vara stabila. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner . Motion utan anslagseffekt 2013. I motion 2012/13:Sf319 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att höja och indexera adoptionskostnadsbidraget. Motionärerna anför att genom att höja bidraget till 2 prisbasbelopp skulle bidraget åter uppgå till av adoptionskostnaderna och genom att knyta bidraget till prisbasbeloppet kan en rimlig indexering ske. Utifrån ett barnperspektiv finns det anledning att uppmuntra till adoption. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Adoptionskostnadsbidraget täcker en allt mindre del av kostnaderna för en adoption. Senast i betänkande 2010/11:SfU1 framhöll utskottet att utskottet inte har något att invända mot att adoptionskostnadsbidraget höjs när det statsfinansiella läget ger utrymme för det. Utskottet var dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om detta. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motion 2012/13:Sf319 (KD) får anses vara i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. 1:5 Barnpension och efterlevandestöd Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn. Därmed avslår motionsyrkande om en annan medelsanvisning. Inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn ges till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. För barn i , gymnasieskolan eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidna förälderns intjänade och beräknade framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, läggs till grund för beräkningen av barnpensionen. Grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Grundskyddets utformning syftar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det har förlorat en eller båda sina föräldrar. Utgiftsutvecklingen är stabil. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att sakta minska. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension är . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd . Motion med anslagseffekt 2013 I motion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:5 anvisar mindre än regeringen. Kostnaderna inom anslaget minskar på grund av politik om minskad invandring. Utskottet kan inte ställa sig bakom den besparing som anvisas i motion 2012/13:Sf314 (SD) i denna del utan tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd. Motionen avstyrks därmed. 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Därmed avslår motionsyrkande om en annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden bl.a. om översyn och delning av vårdbidraget. Jämför reservationerna 35 (S) och 36 (MP). Vårdbidrag betalas ut till föräldrar med hemmavarande barn som på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård . Förmånen kan betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Vid bedömning av rätten till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Bidraget kan också betalas ut med beaktande av enbart merkostnader. Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn betalas bidraget ut till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Begär båda föräldrarna det ska i stället halva bidraget betalas ut till var och en av dem. En förutsättning för det är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. En begäran om delning kan återkallas av en av föräldrarna. Vårdbidrag betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet (2013). Utöver detta belopp kan ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet (2013) betalas ut. Detta förutsätter att vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätten till helt vårdbidrag. Vårdbidrag för enbart merkostnader kan betalas ut om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet (2013). Vårdbidraget, utom den del som motsvarar merkostnader, är skattepliktigt och pensionsgrundande. har antalet barn med vårdbidrag ökat . Prognosen är att antalet vårdbidrag kommer att fortsätta att öka . Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva respektive en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Utgiftsprognosen för anslaget är högre än de tilldelade medlen och anslagskrediten behöver användas . Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf314 av m.fl. (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:6 anvisar ca mindre än regeringen. Minskningen avser minskade kostnader inom anslaget på grund av politik om minskad invandring. Motioner utan anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:Sf383 av m.fl. (S) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om barn med behov av särskilt stöd och om vårdbidraget. Motionärerna framhåller att bedömningarna av rätten till vårdbidrag har skiftat bl.a. beroende på var sökanden bor. En översyn av vårdbidraget krävs för att förbättra och utveckla stödet. De principer som gäller för delat barnbidrag bör också gälla för vårdbidraget.