bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Utskottet ansåg att skrivelsen var ett bra komplement till regeringens årliga redovisning i budgetpropositionen. Enligt utskottets mening är redovisningen också ett bra underlag för den fortsatta dialogen mellan och regeringen.9[ Skr. 2011/12:124, bet. 2011/12:MJU24.] Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. Gruppen menar att en tydlig och klar resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Utskottet har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning, och att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. Utskottet framförde att det för att öka resultatredovisningens relevans som underlag för budgetbeslut är viktigt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen. Gruppen kan konstatera att regeringen inte har utvecklat sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet i enlighet med de önskemål som utskottet framförde . Enligt gruppens bedömning är det dock positivt att utvecklingsarbetet fortsätter eftersom det fortfarande finns behov av förbättringar i resultatredovisningens struktur och utformning. Gruppen vill i detta sammanhang betona att den ser mycket positivt på den dialog som har utvecklats mellan regeringen och utskottet och understryker att dialogen är mycket värdefull. lyfte utskottet fram att det vore värdefullt om regeringen övervägde vilka indikatorer som är relevanta för att kunna redovisa resultat för det nya målet om att de gröna näringarna ska bidra till en globalt hållbar utveckling. Gruppen kan konstatera att någon sådan redovisning inte har gjorts i årets budgetproposition, och att regeringen inte heller har kommenterat utskottets synpunkt från . Gruppen ser fram emot att få ta del av en sådan redovisning. Regeringens resultatredovisning utgår även på ett tydligt sätt från de mål för utgiftsområdet som har beslutat om, vilket är positivt. innebär detta dock att det är svårt att få en samlad överblick över insatsernas resultat för de olika underområdena, t.ex. jordbruk, fiske och livsmedel. Regeringen uttalade att regeringen och bör utveckla verksamhetsanpassade former för hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut. Utskottet framhöll behovet av en dialog om detta, och enligt gruppens bedömning är det fortfarande viktigt att inleda en dialog om detta. Gruppen vill även lyfta fram att redovisningen och analysen av det faktiskt uppnådda resultatet av statliga insatser inom utgiftsområde 23 är knapphändiga. Det är viktigt att relevanta resultatindikatorer utvecklas som speglar utvecklingen av resultatet för alla delar av regeringens resultatredovisning. Exempelvis redovisas inga resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion, fiskeriprogrammet eller vattenbruket. Utskottet underströk vikten av att resultatindikatorer tas fram för t.ex. småskalig livsmedelsproduktion. Gruppen betonar att indikatorerna i första hand bör vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Exempelvis är det otydligt på vilket sätt som indikatorer för prisutvecklingen, strukturutvecklingen och företagandet inom jordbruksområdet kan knytas till uppnådda resultat av statliga insatser. Det saknas en bedömning av vilken rådighet som staten har för de valda indikatorerna. Faktorer som utformningen av EU-stödet och världsmarknadspriser har en betydande påverkan på utvecklingen inom t.ex. jordbruksområdet. De tydligaste kopplingarna mellan indikatorer och resultat av statliga insatser finns när det gäller området administration. Gruppen menar att det är viktigt att regeringen analyserar frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är så begränsad. Det är önskvärt att redovisa tidsserier för alla relevanta indikatorer. Det är därvid även önskvärt att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma för alla indikatorer. Det är vidare önskvärt att samma indikatorer används . Denna synpunkt gäller i första hand livsmedelsområdet, där det har skett ett byte av indikatorer . Gruppen menar att det finns ett fortsatt behov av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Exempelvis är det otydligt hur de föreslagna anslagsförändringarna kan knytas till uppnådda resultat. Enligt gruppens bedömning finns det anledning att tydligare skilja på regeringens beskrivningar av dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels statens insatser, dels det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser. Exempelvis är det otydligt om strukturutvecklingen inom jordbruket ska ses som ett resultat av genomförda statliga insatser eller om den ska ses som en beskrivning av tillståndet och utvecklingen inom jordbruksområdet. Resultatredovisningen bör koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser. 3 Redovisade resultat inom utgiftsområde 23 3.1 Mål och anslag har beslutat att målen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ska vara följande: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling.10[ Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU2 och prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:MJU2.] Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. I årets budgetproposition föreslår regeringen bl.a. följande förändringar i dessa anslag : Anslag 1:8 tillförs för arbetet med att förbereda och införa nya system för nya stöd. Dessutom föreslås att anslaget ska användas för statistik och djursjukdatasystem. Anslag 1:15 tillförs för arbetet med att minska matsvinnet och utveckla omhändertagandet av matavfall. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Äldre 2011 1:17 Fiskevård 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Äldre 2012 1:17 Livsmedelsstatistik Äldre 2012 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Källa: Prop. 2012/13:1 utg.omr. 3.2 Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet ska vara ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk, fiske och livsmedel . Dessutom redovisas de resultat som regeringen redovisade i förra årets budgetproposition. Tabell 2 Resultatindikatorer för målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) - Avräkningspriser för vegetabilier och animalier +19 % (februari 2010februari 2011). +38 % för vegetabilier och +7 % för animalier. för vegetabilier och ±0 % för animalier. - Priser för jordbrukets insatsvaror +7 % (februari 2010februari 2011). +1,(februari 2011februari 2012). - Priser på jordbruksmark - Jordbrukets investeringar i maskiner och redskap (2009), vilket är +19 % , men . (2009), vilket är +19 % , men . - Antalet sysselsatta inom jordbruket 177 400 personer. Perioden 19972007: 20 000 eller . 177 400 personer. Perioden 19972007: 20 000 eller . +25 % jämfört med . förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . 348 100, vilket innebär . - Genomsnittlig besättningsstorlek för mjölkföretag Ökning från 52 till 62 mjölkkor . Ökning från 52 till 65 mjölkkor . 936 900, vilket innebär . 34 100 djur . 427 000, vilket innebär . - Genomsnittlig besättningsstorlek för företag med slaktsvin Ökning från 157 till 664 slaktsvin . Ökning från 157 till 694 slaktsvin . , vilket innebär . , vilket är jämfört med . , vilket är +9 % jämfört med . , vilket är jämfört med . , vilket är jämfört med . 71 000, vilket är en minskning under . 71 000, vilket är en minskning under . - Export av jordbruksvaror , vilket är +8 % . Livsmedelsexport +1,. - Andelen utbetalda stöd och ersättningar inom innevarande stödår - Minskning av administrativa kostnader för jordbruks-, skogsbruks-, fiske- och livsmedelsområdet. Administrativa kostnader uppskattas ha minskat . Administrativa kostnader uppskattas ha minskat . Ingen mätning 2011. Dessutom redovisar regeringen bl.a. de insatser som har gjorts inom visionen det nya matlandet samt inom fiskeprogrammet och för vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande. När det gäller minskningen av de administrativa kostnaderna visar indikatorn i tabell 2 ovan genomsnittet för hela utgiftsområdet. Av regeringens redovisning framgår att minskningen fördelar sig mycket olika mellan de delområden som ingår i utgiftsområde 23: Regeringens analys och slutsatser Jordbruket agerar på en internationell konkurrensutsatt marknad. I sin analys drar regeringen bl.a. slutsatsen att både avräkningspriser och kostnader för insatsvaror uppvisar stora variationer. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har jordbrukets omfattning minskat. Regeringen menar att de stimulansåtgärder för företag som har genomförts , bl.a. sänkta egenavgifter, borttagande av handelsgödselskatten och sänkta slakeriavgifter, har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har även fortsättningsvis stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Enligt regeringens analys antas den låga måluppfyllnaden för fiskeriprogrammet bero på att flera mål är högt satta men också på att inte alla åtgärder som har slutförts är kopplade till en resultatindikator. Generellt har det också varit svårt för stödmottagarna att ordna med medfinansiering. För vattenbruket gör regeringen bedömningen att det finns en fortsatt potential. Regeringen konstaterar att målet om en minskning av företagens administrativa kostnader har uppnåtts med marginal. Därför har regeringen höjt målet till 50 procents minskning på Landsbygdsdepartementets område. Dessutom har målet utvecklats till att även omfatta hur företagarna upplever reglerna. Regeringen konstaterar att man inte har nått målet för jordbrukslagstiftningen () och fiskelagstiftningen (). Regeringen menar att det därför är angeläget med ytterligare satsningar, främst inom EU-området. måste man inom fiskeområdet ta stor hänsyn till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, något som kräver effektiva kontrollåtgärder. Enligt regeringens analys har livsmedelsbranschen klarat sig relativt bra trots lågkonjunkturen. Livsmedelsföretagen blir mer effektiva och innovativa och har färre anställda. ökar antalet småskaliga företag. Efterfrågan på ekologiska och lokala produkter ökar. När det gäller det nya matlandet redovisar regeringen att en effektmätning av målen för visionen kommer att göras . Regeringens bedömning är att arbetet med det nya matlandet bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och att det ger förutsättningar för ökad turism och sysselsättning. Sammantaget bedömer regeringen att insatserna har bidragit till att målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald har uppnåtts. 3.3 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet ska vara att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Regeringen lämnade en fördjupad redogörelse till för miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket under perioden 20072011.11[ Skr. 2011/12:124, bet. 2011/12:MJU24.] I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk och fiske. Dessutom anges de resultat som regeringen redovisade i förra årets budgetproposition. Tabell 3 Resultatindikatorer för målet om att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) Utsläpp av växthusgaser från jordbruksmark (2009) jämfört med och jämfört med . (2010) jämfört med . Kunskapsstatus för värdefulla fiskbestånd bedömdes och utvärderades 82 bestånd. Fortsatt positiv beståndsutveckling för torsk i men kritiskt för torsken i . Oroande för lax i . Förädlingsvärde (fiske) Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Antal kvoterade bestånd: 42. Antal förvaltningsplaner för kvoterade bestånd: 14. Antal återhämtningsplaner för kvoterade bestånd: 3. Procentuell andel: . Antal kvoterade bestånd: 42. Antal förvaltningsplaner för kvoterade bestånd: 14. Antal återhämtningsplaner för kvoterade bestånd: 3. Procentuell andel: . Kvotutnyttjande (fiske) Dessutom redovisar regeringen bl.a. de gröna näringarnas betydelse för energiproduktion samt jordbrukets del i miljömålssystemet. Vidare redovisas bl.a. insatser mot utkast av fisk. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på en fortsatt lägre användning av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel och minskad åkerareal. Den nya myndighetsstrukturen förväntas ha positiva effekter för uppfyllelsen av de fiskeripolitiska målen. Regeringen anger att den fortsätter att verka för att uppnå ett hållbart fiske och långsiktig lönsamhet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. 3.4 De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet ska vara att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för livsmedelsområdet. Dessutom anges de resultat som regeringen redovisade i förra årets budgetproposition. Tabell 4 Resultatindikatorer för målet om att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) Andelen allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll (enligt uppdaterade uppgifter i årets budgetproposition). Konsumenternas uppfattning om matens säkerhet anser att maten är mycket eller ganska säker i . anser att risken för matförgiftning är liten eller obefintlig i . (Detta anges inte längre som indikator.) I endast ett fåtal fall överskrids fastställda gränsvärden för främmande ämnen i animaliska livsmedel, medan gränsvärdena för bekämpningsrester överskrids betydligt oftare. (Detta anges inte längre som indikator.) Dessutom redovisar regeringen bl.a. att det varierar mellan kommunerna i vilken utsträckning det görs riskbaserade livsmedelskontroller. Antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger det faktiska behovet, men underskottet har minskat . har påtalat brister i samordningen mellan kontrollmyndigheterna och av kontrollpersonalens utbildning och kompetens samt hur myndigheterna vidtar åtgärder och sanktioner. Vidare redovisar regeringen bl.a. problem med olika livsmedel och utvecklingen av kostvanorna. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att livsmedelskontrollen i är tillfredsställande men att det finns vissa brister. Bristerna är vanligast på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Regeringen menar att arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor är en stor riskfaktor, varför det är viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att insatserna har bidragit till god måluppfyllelse vad gäller att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. 3.5 De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet ska vara att de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringen anger inga resultatindikatorer för målet. Regeringen redovisar bl.a. vilka insatser som har gjorts inom bl.a. FN, WTO och det nordiska samarbetet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse när det gäller att de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. 3.6 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det har fortgått en kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket. Utskottet konstaterade bl.a. att jordbruket i allmänhet har minskat i omfattning, och att avräkningspriser och kostnader för insatsvaror uppvisar stora variationer. Utskottet uppmärksammade att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och om resultatet av statens insatser. Utskottet noterade att informationen i budgetproposition var begränsad. Utskottet såg fram emot en aviserad proposition om ekologisk produktion och utgick från att regeringen skulle beakta vad utskottet hade anfört i sin uppföljning om ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Mot den bakgrunden ville utskottet särskilt lyfta fram att statens insatser inom jordbruksområdet ska bidra till att målen inom utgiftsområde 23 uppnås och att det är viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter, utan att syftet med regelverket äventyras. I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Utskottet konstaterade att utkast av fisk fortfarande var ett utbrett problem och uppmärksammade att det är viktigt att vattenbrukets och fisketurismföretagandets utveckling följs. Utskottet konstaterade vidare att den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet inte omfattade fiskeområdet. Utskottet menade att det är önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsätter även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Mot den bakgrunden ville utskottet särskilt lyfta fram att statens insatser inom fiskeområdet ska bidra till att de tre målen inom utgiftsområde 23 uppnås. Det är viktigt att fortsätta att arbeta för ett hållbart fiske, bl.a. genom att fortsätta arbetet med att motverka utkast av fisk och arbetet med att minska företagens administrativa kostnader utan att syftet med regelverket äventyras. gjorde utskottet en uppföljning av stödet till skrotning av fiskefartyg. Utskottet konstaterade att det finns olika syn på huruvida skrotningsbidraget är bra eller dåligt, men att det finns en samsyn kring att inga mer resurser ska läggas på skrotning; i stället bör andra metoder för att minska flottkapaciteten utredas. Stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra, och arbetet för att minska fisketrycket kommer att ske på annat sätt, vilket enligt utskottet syntes vara ett väl avvägt beslut. Utskottet konstaterade att när det gäller skrotningskampanjerna för och hade halvtidsmålen uppnåtts, men att det skulle bli mycket svårt att inom ramen för återstående resurser nå slutmålen vad gäller demersala trålare. Utskottet menade att det är viktigt att fortsätta att överväga vilka insatser som kan vidtas för att minska fisketrycket. Uppföljningen visade att skrotningskampanjerna blev dyrare än planerat och att de tillgängliga medlen till största delen redan var förbrukade, utan att målen hade nåtts. Utskottet betonade att detta var en erfarenhet som man borde dra lärdom av i det fortsatta fiskepolitiska arbetet. Utskottet konstaterade vidare att det var oklart om skrotningskampanjerna hade lett till ökad lönsamhet i det svenska yrkesfisket. Utskottet pekade på att det kan vara svårt att mäta och ge en rättvisande bild av lönsamheten i fiskenäringen och att det kan vara svårt att knyta iakttagna förändringar i lönsamheten till just skrotningsbidraget. Utskottet konstaterade att ansvariga myndigheter inte kunde bedöma hur många som har fortsatt inom fiskenäringen efter att de fått skrotningsbidrag, vilket är otillfredsställande. Utskottet menade att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser därför borde förbättras. Utskottet noterade att det fanns flera exempel på att fiskare som fått skrotningsbidrag hade fört in nya fartyg . Utskottet betonade att detta var en fråga som uppmärksammats redan i tidigare uppföljningar av regeringens resultatredovisning. Utskottet konstaterade vidare att regeringen inte hade kommenterat de synpunkter på skrotning som utskottet framförde . Utskottet betonade vikten av att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga, även om stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra. Utskottet menade att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. Utskottet konstaterade att den nya myndighetsorganisation inom fiskeområdet innebär att Havs- och vattenmyndigheten ska ges en möjlighet att knyta ihop frågor om fisk och fiske samt hav och vatten, vilket enligt utskottets bedömning är mycket positivt. innebär ändringen i myndighetsstrukturen att det inte längre finns någon myndighet som har ett helhetsansvar för fiskefrågor. Utskottet noterade att Havs- och vattenmyndighetens och verksamheter har flera beröringspunkter, vilket ställer stora krav på samverkan och samarbete. Mot den bakgrunden lyfte utskottet särskilt fram att det i det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts vad gäller bl.a. stödet till skrotning av fiskefartyg. Utskottet menade att det vidare är viktigt att uppföljningen av de fiskepolitiska insatsernas resultat förbättras och att det finns ett gott samarbete mellan berörda myndigheter i frågor om fisk och fiske. Avslutningsvis lyfte utskottet fram att det är viktigt att regeringen redovisar för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de frågor som uppmärksammades i utskottets uppföljning. Utskottet konstaterade att de livsmedel som konsumeras i enligt regeringen i allmänhet är säkra. Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Utskottet konstaterade vidare att satsningen på det nya matlandet har bidragit till att öka medvetenheten om svensk mat och till förutsättningarna för ökad turism. Regeringen har aviserat att en effektmätning kommer att göras .