bet · GZ01FiU28 · 2012-06-12 00:00:00 — vill också satsa på en barnomsorg som finns tillgänglig också , nätter och . vill se en rejäl satsning på äldreomsorg med prioritet för demensvården (se motion 2011/12:Fi17) Äldreomsorgen är den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 1990-talskrisen har fått minst resurser. Det har fått till följd att andelen äldre som får kommunalt finansierad äldreomsorg har minskat. Besparingarna och nedskärningarna har dessutom urholkat kvaliteten inom äldreomsorgen. En stor del av omsorgen utförs inte heller av anställd personal utan av anhöriga, som blir tvungna att ta ett större ansvar när det offentliga träder tillbaka. Enligt fackförbundet fick 2010 två tredjedelar av de äldre som är i behov av stöd i vardagen hjälp av någon anhörig eller bekant som de inte bor tillsammans med. av den oavlönade anhörigvården utförs av kvinnor. När de offentliga resurserna till äldreomsorgen minskar får dessa kvinnor betala priset i form av lägre löner, men också lägre ersättningar vid sjukdom och arbetslöshet. De får också en sämre pension och sämre möjligheter till en trygg ålderdom. Orättvisorna när det gäller tillgången till omsorg och hjälp till de äldre har också förstärkts med regeringens politik. I regeringens skrivelse nämns en studie från som visar att äldre personer med låga inkomster och låg utbildningsnivå i högre grad fick förlita sig på hjälp av närstående, medan de med höga inkomster oftare kunde köpa tjänster på marknaden. I gruppen eller äldre med en taxerad årsinkomst på eller mer gjorde RUT-avdrag. I inkomstgruppen var motsvarande andel . Vår satsning på äldreomsorgen skulle fullt utbyggd ge utrymme för 10 000 fler heltidstjänster. Det skulle medföra en betydande ökning av tillgången och kvaliteten på omsorgen, vilket är särskilt viktigt för de äldre som saknar anhöriga med möjlighet att vårda dem. skulle bördan lättas för många anhöriga. Regeringen har inte heller klarat av att ge förskolan och skolan en god utveckling. De senaste decenniernas skolreformer har i stället skapat en ökad segregering och sjunkande resultat. Alltför många elever lämnar numera respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. Friskolereformen har varit förödande. Den pedagogiska mångfalden har inte blivit större med fler fristående skolor. Tvärtom har ojämlikheten och segregationen ökat. Mycket få skolor med enskild huvudman har någon alternativ pedagogik. En rapport från Skolinspektionen, som nämns i regeringens skrivelse, visar också att regeringen inte har kontroll över utvecklingen, eftersom en betydande andel av kommunerna inte har kunskap om huruvida de fristående förskolorna och fritidshemmen uppfyller kvalitetskraven. Skrivelsen tar också upp det faktum att av dem som får ekonomiskt bistånd i kommunerna behöver biståndet på grund av arbetslöshet, samt att antalet långvariga biståndsmottagare har ökat kraftigt . Detta tydliggör resultatet av regeringens arbetsmarknadspolitiska insatser, vilka dessutom ökar trycket på de kommunala utgifterna. Kommunsektorn står inför betydande finansiella och andra utmaningar p.g.a. de växande behoven av välfärdstjänster, kvalitetsförstärkningar och redan existerande luckor i tillgången till dessa tjänster. Därför behöver kommunsektorn ges goda förutsättningar, i form av statliga bidrag och övrig ekonomisk politik, för att klara av utvecklingen. Vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet, punkt 2 motiveringen (V) av (V). Regeringens politik har uppmuntrat riskkapitalbolag att köpa upp tidigare gemensamma välfärdsverksamheter, och dessa gör stora vinster på svensk skola, hälso- och sjukvård. Vi menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. En rapport från beräknade en minskning av den kommunfinansierade sysselsättningen med hela 40 000 personer. En förklaring torde vara den ökande andelen privata utförare inom vård, skola och omsorg, dvs. att en allt större andel av skattepengarna går till privata vinster och diverse s.k. overheadkostnader. () publikation Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg 2009 innehåller uppgifter om avkastning m.m. inom välfärdssektorn. Rapportunderlaget visar att privata utförare inom branscherna hälso- och sjukvård, utbildning och omsorg hade ett sammanlagt rörelseresultat på . Den vinst som genererats av skattemedel uppgick uppskattningsvis till ca . Dessa medel skulle i stället för att hamna som privata vinster, i ofta mer eller mindre skattebefriade riskkapitalbolag, ha kunnat användas för att anställa ca 20 000 välfärdsarbetare. I sammanhanget är det också värt att notera att avkastningen på totalt insatt kapital dessutom är mycket högre inom den privata skattefinansierade välfärdssektorn än i näringslivet i övrigt. Avkastningen för privata företag inom vård, skola och omsorg ligger på , vilket kan jämföras för alla privata företag i landet. Alltmer skattemedel läcker således ut i vinster i olika riskkapitalbolag, i stället för att gå till löner. Det är med andra ord mycket lönsamt att köpa upp välfärdsverksamheter i och snabbt pressa ned personalkostnaderna, vilket i sin tur leder till sämre arbetsmiljö och -kvalitet. Inom hälso- och sjukvården har dessutom det förebyggande hälsoarbetet nedprioriterats i takt med att den ekonomiska vinsten ökat som drivkraft. De senaste decenniernas skolreformer har skapat en ökad segregering och sjunkande resultat. Alltför många elever lämnar numera respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. Friskolereformen har varit förödande för den likvärdiga skolan. Den pedagogiska mångfalden har inte blivit större med fler fristående skolor. Tvärtom har ojämlikheten och segregationen ökat. Mycket få skolor med enskild huvudman har någon alternativ pedagogik, och de stora skolkoncernerna förlitar sig på en likriktad inriktning eftersom det då är lättare att locka till sig fler elever och därmed göra högre vinst. Alla elever oavsett klass, etnicitet, kön eller funktionsnedsättning ska ha tillgång till en likvärdig utbildning. Likvärdighet i skolan är central för framtid. Det kräver att undervisningen anpassas till eleverna och deras olika förutsättningar. Skolor drivna av vinstintresse står i motsättning till skolans uppdrag att ge alla elever den kunskap de har rätt till. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska därför inte få driva skolor med hjälp av offentliga bidrag. Alla resurser ska gå till eleverna. De satsningar vi vill se är de som leder till högre kvalitet och bättre kunskaper. Privatiseringarna av vård, skola och omsorg urholkar välfärden och innebär att friska och lönsamma elever och patienter prioriteras framför sjuka och olönsamma. motsätter sig denna utveckling. menar att utbildning, vård och omsorg borde vara en rättighet och en del av vår gemensamma välfärd, inte en marknad för skattefinansierade privata bolag. Därför ska de skattepengar som avsätts gå till verksamheten för att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster. anser att skattefinansierade vinstdrivande bolag i vård, skola och omsorg ska förbjudas och att motion Fi299 (S) ska avslås eftersom den inte är tillräckligt långtgående. Utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS, punkt 4 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS. 2011/12:So413 av (MP). har ett utjämningssystem mellan kommunerna när det gäller kostnaderna för personer som tillhör personkretsen LSS. omfattar systemet i princip alla personer i som tillhör personkretsen. Kostnadsutjämningssystemet bygger på genomsnittskostnader för vården av personkretsen. Det finns emellertid alltid personer som är mycket kostnadskrävande och således avviker från genomsnittet. tar enstaka kommuner här ett mycket stort ekonomiskt ansvar. En möjlighet att lösa denna fråga vore att skapa en särskild fond inom LSS-systemet. Den kan finansieras genom de generella LSS-intäkterna från kommuner med lägre kostnader för LSS än genomsnittskommunerna, på samma sätt som det övriga LSS-utjämningssystemet finansieras. Ur denna fond ska det vara möjligt för kommuner att ansöka om särskilda medel för exceptionellt kostnadskrävande individer som tillhör LSS-personkretsen. Fonden bör förvaltas av som även bör vara den myndighet som hanterar ansökningarna samt fördelningen av medel. Regeringen bör utreda LSS utifrån ovanstående resonemang och återkomma till med en proposition. Vad som har anförts ovan bör med bifall till motion So413 (MP) som sin mening ge regeringen till känna. Vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut vinster genom att göra avkall på kvaliteten i välfärden, eller genom att välja bort medborgare med stora behov. För att motverka oskäliga vinstuttag i skattefinansierad välfärdsverksamhet menar vi att det behövs väsentligt hårdare reglering på en rad områden. Genom förstärkta kvalitetskrav, regler som försvårar avancerad skatteplanering och skärpta etableringsvillkor kan det säkerställas att de gemensamma resurserna används på ett så effektivt sätt som möjligt. Den svenska offentlighetsprincipen har bidragit till att missförhållanden inom den offentligt drivna vården kunnat upptäckas och åtgärdas. Vi vill därför utöka offentlighetsprincipen till att även omfatta skattefinansierad verksamhet som drivs av privata huvudmän. Av samma skäl anser vi att anställda inom den skattefinansierade välfärden, oavsett om arbetsgivaren är privat eller offentlig, ska omfattas av det grundlagsskyddade meddelarskyddet. Att ge de anställda större möjligheter att öppet diskutera kvalitet och påtala brister i all skattefinansierad verksamhet skulle enligt vår uppfattning kunna ge ett kraftfullt bidrag till kvalitetskontrollen som det utjämnar en potentiell skillnad i konkurrensvillkoren mellan offentliga och privata utförare. Det senare är viktigt inte minst därför att det underlättar kvalitetsdrivande jämförelser mellan olika leverantörer av välfärdstjänster. Vidare menar vi att bestämmelserna i 14 kap. 3 § socialtjänstlagen, den så kallade lex Sarah-paragrafen, bör utvidgas till att gälla anställda i all skattefinansierad verksamhet. Reglerna i lex om att de anställda i äldre- och handikappomsorgen har både rätt och skyldighet att direkt anmäla missförhållanden till socialnämnden gäller inte i privata verksamheter, där i stället rapportering ska ske till bolaget som i sin tur ska rapportera vidare. Vi menar att det finns betydande regionala skillnader i förutsättningarna att med dagens regelverk bedriva kostnadseffektiva och ändamålsenliga upphandlingar av välfärdstjänster. Vi vill att dessa skillnader tydligare beaktas genom att kommuner och landsting, via förändringar i lagen om offentlig upphandling samt i lagen om valfrihetssystem, ges större möjlighet att själva avgöra om skattefinansierad välfärdsverksamhet ska bedrivas med eller utan vinstsyfte. En nyckel för att öka kvaliteten i den skattefinansierade välfärden är att på olika sätt öka möjligheten för alla medborgare att ta del av jämförelser som belyser kvalitet, resultat och inriktning av olika verksamheter. Det måste ställas hårdare krav på att utförarna inom välfärden, både privata och offentliga, ska göra regelbundna och heltäckande kvalitetsredovisningar samt delta i öppna jämförelser och . Det är djupt stötande att företag verksamma inom skattefinansierad välfärd använder avancerade koncerninterna transaktioner, s.k. räntesnurror, för att undandra sig vinstbeskattning i . Vi välkomnar därför regeringens förslag om att försvåra den typen av skatteupplägg genom att fr.o.m. årsskiftet 2012/13 öka kraven på att transaktionerna måste vara affärsmässigt motiverade. Vi menar att regeringen nu också bör överväga möjligheten att lägga fram en stoppskrivelse, vilket i så fall skulle innebära omedelbar verkställighet av de nya reglerna i avvaktan på att den permanenta lagstiftningen kommer på plats. Vi ser med stort allvar på de fall där offentligt ägda verksamheter avyttras till privata ägare till långt under vad som är att betrakta som ett marknadspris. För att skydda gemensamt ägda tillgångar från att slumpas bort och skapa rättvisa konkurrensvillkor mellan privata aktörer som är intresserade av att ta över offentligt driven verksamhet vill vi att det införs en särskild lag om investeringsskydd. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi287 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att förändra regelverket för avknoppningar. 2011/12:Fi299 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter. 2011/12:So413 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om låta utreda en komplettering av LSS-utjämningssystemet. När vi här i kammaren debatterar utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011 vill jag passa på att till en början uttrycka min beundran för de kommunpolitiker som ute i landets kommuner och landsting genomför väldigt mycket av det som här beskrivs på några sidor. Det är inget enkelt jobb, inget enkelt uppdrag, om det ens är ett jobb.Man slåss ganska hårt för att få budget och ekonomi att gå ihop. Det syns inte alltid i själva betänkandet. I betänkandet står det att verksamheten går med plus, lite mindre än året innan men ändå. Det är positivt. Det är alltid positivt att man faktiskt håller de ekonomiska ramarna och inte vältrar över kostnader på kommande generationer. Det uppskattar vi i . Vi vill ha en långsiktigt hållbar ekonomi.Samtidigt vet dock jag och alla vi som har varit kommunpolitiker att det krävs ganska mycket för att gå på och ta emot medborgarnas synpunkter på nedskärningar inom skola, äldreomsorg och hela verksamheten. Det är det som är kommunpolitikernas vardag. Även om man från riksnivån ibland kan åka ut och göra besök i verkligheten är det något annat än att leva i den hela tiden.I det här anförandet om utvecklingen i den kommunala sektorn vill jag lyfta fram att det ser bra ut på ytan men att det är annorlunda i verkligheten med de övervältringar som regeringen har gjort. I denna veckas nummer av tidskriften , som knappast kan betecknas som vänster eller liknande, kunde vi läsa hur trygghetssystemet i får allt fler hål. Det är tydligt att socialbidrag eller försörjningsstöd är den sista säkerheten. Det är den kommunerna står för.Allt fler forskare och experter bekräftar nu det som vi i oppositionen har påpekat länge: A-kassan och har hål, och det är i slutändan kommunerna som får bära den bördan. Min egen hemkommun har högsta kostnad för försörjningsstöd. Jo, man har tagit ett osedvanligt stort ansvar för nyanlända, vilket varken den här regeringen eller den förra regeringen har tagit hänsyn till. Detta är människor som behöver för framtiden, men vi måste också se till att de får en chans att få arbete de stadgar sig i det här landet. Det är väldigt viktigt att vi tar hand om detta.Det är likadant med den underfinansierade nya gymnasieskolan i den nya skollagen. Där gör den här regeringen samma fel som den socialdemokratiska regeringen gjorde när man inte finansierade övergången till en ny skola. Då fanns det en förklaring, nämligen att vi befann oss i värsta ekonomiska kris i mannaminne. befinner vi oss inte i den värsta krisen. rike har ganska goda finanser. Ändå väljer regeringen att göra samma sak och vältra över kostnader på kommunerna. Kommunerna klarar det med nöd och näppe men genom nedskärningar. Det är det som kommunpolitiker måste försvara när man promenerar bland medborgarna på . Det måste man inte i eller i . Det måste inte göra på sina resor ute i landet där han träffar några få.För att hålla samman verksamheten har vi i ett väldigt bra utjämningssystem. Det är tur att Alliansen tog sitt förnuft till fånga och att vi i finansutskottet kunde enas om en gemensam skrivning om behovet av en proposition för det nya utjämningssystemet. Det är tur att det äntligen kom. Jag har ett antal gånger ställt frågan till och inte fått ett enda svar förutom dåliga undanflykter. Jag undrar vad det är som gör att denna alliansregering inte har klarat av att lägga fram en proposition i enlighet med det förslag som den eniga parlamentariska kommittén lade fram. Där var man enig från alla partier. Där nådde man denna enighet, men sedan klarade regeringen, som består av samma partier som har suttit i kommittén, inte ens av att lägga fram propositionen. Om det nu är som jag misstänker, nämligen att är den stora blockeringen som inte vill ha ett nytt kommunalt skatteutjämningssystem på grund av att vissa Stockholmskommuner inte vill ha det, undrar jag vad de andra allianspartierna - , och - egentligen gjorde när de inte fick upp denna fråga på bordet. säger man från sida att man har jobbat väldigt hårt för detta. Det har inte synts.När jag frågar mina kommunpolitiker säger de att det är en himla röra i Kommunsverige. Det är några kommuner som fortfarande räknar med att det ska införas och tar med det i sina budgetar. Jag tvivlar på att de kommer att ha rätt. Antagligen är de kloka. Men då förlorar vi ett rättvist utjämningssystem.Sveriges medborgare får inte den rättvisa omfördelning av medel som skulle behövas. Det är djupt beklagligt, och det finns bara en som är ansvarig, nämligen regeringen - alla de fyra borgerliga partierna i regeringen. Det är ändå tur att detta initiativ togs i finansutskottet. Jag får väl tacka för att hon väckte frågan i finansutskottet. Därmed kunde vi i Socialdemokraterna, och gemensamt lägga fram den text som utskottet till slut blev enigt om. Det är bra att denna fråga väcktes och att vi kan debattera den , men varför så sent?Jag skulle vilja att alla de borgerliga partiernas representanter i talarstolen förklarade varför det tog sådan tid och varför man lät sig blockeras. Är sanningen den att blockerade alltihop, eller finns det en annan sanning som ingen vet om än?Sveriges kommuner och landsting behöver rättvisa ekonomiska förutsättningar för att politikerna ska kunna gå rakryggade på och ta emot väljarnas besked och klagomål. Om vi har rättvisa förutsättningar kan de säga: Ja, vi försöker så gott vi kan. Detta skulle göra den här debatten till något viktigare än att vi bara konstaterar att allting är bra. Allting är inte bra, och framför allt kan det bli mycket bättre. Jag vill också passa på att yrka bifall till reservation. Enligt regeringens vårproposition räknar regeringen med att ca 18 000 jobb ska försvinna inom välfärden , i tillägg till dem som redan har försvunnit. Enligt var det ungefär 40 000 jobb som skulle försvinna de föregående åren. Till detta ska vi lägga försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen, där av dem som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen får ersättning från a-kassan, och drygt 60 000 sjukskrivna som har blivit utförsäkrade, vilket har lett till att många människor har tvingats söka sig till och uppbära försörjningsstöd trots att de borde ha fått ersättningar från den inkomstförsäkring som de är en del av.På detta ska vi lägga överföringen av kostnaden både för infrastruktur och för arbetsmarknadspolitiken, som regeringen har lagt på kommunerna i stället för att ta sitt eget ansvar. Å andra sidan kan man tydligt se att regeringen inte alls är rädd om skattebetalarnas pengar, oavsett om det är kommunernas eller statens skattepengar det handlar om. Man driver ju en mycket tydlig och hård politik för att tvinga fram privatiseringar inom välfärden. av de hårt inarbetade pengar som vi har betalat i skatt för att få en gemensam och behovsstyrd välfärd går i stället till privata vinster i välfärden. Det motsvarar lönerna för hela 20 000 undersköterskor, lärare eller sjuksköterskor. Det är lika många jobb som Arbetsförmedlingen räknar med ska tillkomma , det vill säga 20 000. Och det här är jobb som redan är betalda. Men det faller inte ut i form av tjänster och anställningar utan går i stället till privata vinster.Det är tydligen så att vi ska ha vinsten som drivkraft i den privatiserade välfärden, vilket det verkar finnas en stor enighet om i den här kammaren förutom när det gäller oss i . Vi förordar hellre en välfärd utan kommersiella vinstintressen.Nu är det man öppnade för att välfärdstjänsterna skulle kunna privatiseras för konkurrens, som det så vackert heter. Konsekvenserna har blivit väldigt tydliga. Kapitalismens drivkrafter, att alltid hitta nya marknader att få avkastning på, har på allvar brutit igenom i den kvasimarknad som välfärden utgör. Allt fler riskkapitalbolag, långt borta från den sörgårdsidyll som , , och Socialdemokraterna brukar hänvisa till, har etablerat sig. Och de dominerar nu totalt den privatiserade välfärden.Academia har 7 000 anställda. Attendo har 12 000. Aleris har 7 000. Ambea har drygt 10 000. Carema har en skattefinansierad omsättning på 6,2 miljarder. Jag undrar om någon av dem över huvud taget betalar skatt.23 av 25 uppköpta bolag i välfärden betalar inte någon skatt efter uppköpet. Privatiseringarna har lett till en standardisering och en industrialisering av välfärden. Mångfalden uteblev eller, rättare sagt, fick lämna walkover. Segregering och uppdelning av lönsamma och olönsamma blev resultatet. Välfärden blev kommersialiserad.Skatter betalar produktion, konsumtion, löner och vinster. skriver i en rapport. Jag citerar: "Det kräver ingen större eftertanke för att inse att manipulation och slöseri kan förekomma när en anonym . tredje part (skattebetalarna) går in som mellanhand och finansierar . transaktioner mellan producent och konsument. "Likaså tar de särskilt upp problemen med så kallade trovärdighetsvaror. Det utmärks av att producenten, till exempel den privata läkaren eller läraren, vet mer än konsumenten om dess behov. En producent av en trovärdighetsvara kan därför i kraft av sin expertis överdriva eller underdriva behovet.Ska vi ens behöva tänka tanken, när vi går till läkaren, att det kanske finns andra saker som styr läkarens bedömning än mitt behov av vård? Får jag den medicin jag behöver? Får jag den undersökning jag faktiskt behöver? Får jag den information jag behöver? Eller är det så att det styrs av andra krafter, det vill säga att någon tjänar pengar på att jag inte får det jag faktiskt skulle behöva?En genomgång av empiriska studier visar också att upphandlingar av vård, skola och omsorg har de sämsta utfallen. Till exempel är privata behandlingshem dubbelt så dyra som kommunala. Men även i icke upphandlad verksamhet märks det tydligt vad som stryker på foten. Det handlar om utbildning, arbetsvillkor, löner, heltider och antal anställda.Jag skulle särskilt vilja råda att läsa rapporten från . För ni vill gärna påstå att det är samma sak att köra sopor, skotta snö och bygga hus som att vårda gamla. Och moderater påstår ofta att det är detsamma att polisbilar finansieras och konsumeras via skattepengar som att vård och omsorg gör det. Men då har man inte ens förstått det mest grundläggande i frågan. Det finns en underordning och en överordning i valfriheten, i er valfrihet. Det är skillnad på att ta hand om mormor och att bygga ett hus. Mormor har mer komplexa och mänskliga behov. En byggnad är en teknisk konstruktion som lätt kan planeras, medan varje människa är unik med unika behov.En misslyckad skolgång är inte så lätt att göra om.