bet · GZ01MJU14 · 2012-04-16 00:00:00 — Det argumentet håller inte. Målet om 300 föryngringar har inte uppnåtts och därför finns ingen legitim anledning att sänka det. Den ursprungliga miniminivån för lodjur bör kvarstå. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för att förstärka vargstammen, punkt 3 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 19. Vi är skeptiska till inplanteringen av varg och vill hellre underlätta den naturliga invandringen. Enligt experterna räcker det med en invandrad varg för att vi ska få ordning på de genetiska problemen i den svenska vargstammen. Det är ett mer seriöst alternativ än att plantera in 20 vargar , som regeringen vill göra. Detta bör ges regeringen till känna. Vargstammens populationsstorlek, punkt 4 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2011/12:MJ344 av och (båda M) och 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP) yrkande 3. Vi vill ha en livskraftig vargstam i . Politiken för att åstadkomma det bör kännetecknas av långsiktighet och bredd. En 20-årsplan behövs för att förstärka genetiken och därmed den långsiktiga livskraften i vargstammen. Regeringens plan sträcker sig bara . Det är viktigt att låta dem som bor i närheten av vargreviren få en chans att delta i förvaltningen av stammen. Vi vill arbeta fram olika metoder och lösningar på de problem och konflikter som finns , så långt det är möjligt. Regeringen skulle ha behållit det senaste etappmålet som en långsiktig miniminivå för vargstammen. Det var ett misstag att införa ett tak för stammen. Självklart borde en miniminivå gälla både för vargstammen och för den regionala förvaltningens skull. Regeringens och riksdagsmajoritetens tak innebar att man inte litade på den regionala organisationens förmåga att själv förvalta. Detta bör ges regeringen till känna. Vargstammens populationsstorlek, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ344 av och (båda M) och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 18. I delbetänkande drar utredaren slutsatsen att ett provisoriskt referensvärde för den svenska delen av det skandinaviska vargbeståndet bör anges till 450 vargar. Vargstammen är för liten för att tåla licensjakt. har kritiserat licensjakten. Flera skäl talar för att taket på 210 vargar ska slopas. Mot bakgrund av den nya informationen och den senaste tidens utveckling bör därför beslutet att införa ett tak för antalet vargar i ändras. delegationsbeslut om licensjakt på varg bör därmed inte utgå från ett populationstak om 210 vargar. Detta bör ges regeringen till känna. Licensjakt på varg, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:MJ313 av (FP), 2011/12:MJ431 av de (M) och 2011/12:MJ458 av (MP). Regeringen har hävdat att licensjakten är viktig eftersom den svenska vargstammen lider av inavelsproblem. Ett annat motiv för jakten skulle vara att öka toleransen för varg hos landsbygdens folk. Jakten var tänkt att utföras selektivt, på genetiskt svaga individer, men detta visade sig inte vara möjligt alls. Jägarna siktade inte in sig på vargar som i högre grad än andra led av inavelsproblem eller uppvisade särskilt aggressivt beteende, utan jakten var urskillningslös. Det finns inget som tyder på att den illegala jakten på varg har minskat efter licensjaktens införande. har riktat skarp kritik mot för att bedriver licensjakt på varg i strid med EU:s art- och habitatdirektiv. På grund av kritiken har tvingats ställa in licensjakten , men planen är att återuppta licensjakten . Licensjakt på varg bör inte tillåtas. Detta bör ges regeringen till känna. Skyddsjakt på varg, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ241 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:MJ314 av (M). Vi välkomnar regeringens stopp av licensjakten på varg. Regeringen har dock aviserat att licensjakten kan återupptas snart igen och dessutom att skyddsjakten ska utvidgas så att fler vargar kan skjutas, trots den akuta situation som den svenska vargen befinner sig i. Dessutom är alla åtgärder, som inflyttning eller inplantering av nya vargar, ännu inte genomförda och befinner sig fortfarande på ett trevande försöksstadium. Vi motsätter oss den utökade skyddsjakten som ska genomföras och anser att den inte bör komma till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. Talerätt för organisationer i jaktfrågor, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ470 av m.fl. (MP) yrkande 5. Miljö- och naturskyddsorganisationer har rätt att överklaga beslut som faller under (1998:808). Däremot saknar såväl djurskydds- som naturskyddsorganisationer rätt att överklaga nationella beslut om de vilda djuren i jaktfrågor, t.ex. beslut om licensjakt på varg och fällfångst av lodjur, eftersom sådana beslut faller under jaktlagen (1987:259). Detta bör ändras. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt på skarv, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ257 av m.fl. (S) och 2011/12:MJ301 av (C). Lagstiftningen till skydd för fåglar inom EU utgörs av det s.k. fågeldirektivet (2009/147/EG). Skarv omfattas av skydd enligt direktivet. Artikel 9 i direktivet ger en möjlighet till skyddsjakt på bl.a. skarv. Skyddsjakt får utföras om det inte finns någon annan lämplig lösning och om det inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd. Om dessa kriterier är uppfyllda kan skyddsjakt utföras t.ex. för att förhindra allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog, fiske, vatten eller annan egendom. Länsstyrelserna kan medge en sådan skyddsjakt på skarv. Enligt har frågan om en EU-gemensam förvaltningsplan för skarv diskuterats i olika grupper inom de olika direktoraten inom , men man har inte enats om en gemensam linje. Kommissionen kommer att ta fram uppgifter om hur frågan kan hanteras inom ramen för fågeldirektivet. Kommissionen har lanserat ett initiativ kallat Corman. Projektet syftar till att ge en så heltäckande bild som möjligt av skarvens utbredning i . Det ska också skapas en internetplattform för att bättre kunna sprida information om skarvar, inte minst om hur konflikter och skador ska hanteras respektive mildras. har fått i uppdrag att på nationell nivå organisera årets omfattande inventering av skarv. I övriga länder inom EU görs motsvarande insatser, och förhoppningen är att detta ska resultera i en mycket bra bild av skarvens utbredning liksom av hur trenderna är i olika delar av kontinenten. Enligt ska den gällande förvaltningsplanen för skarv i uppdateras. Mot bakgrund av det anförda är vi inte beredda att föreslå att allmän jakt på skarv i införs. Vi föreslår därför att motionerna MJ257 (S) och MJ301 (C) avstyrks. Kvalitet på frivilliga avsättningar av skogsmark m.m., punkt 11 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:MJ226 av (KD) yrkande 2, 2011/12:MJ386 av m.fl. (M) och 2011/12:MJ387 av och (båda C). har det uppmärksammats att skogsbolag som har stora frivilliga avsättningar avverkar annan värdefull skog med många hotade arter. Det har också visat sig att vissa länsstyrelsers arbete med att kartlägga skogar med höga naturvärden släpar efter. Det måste undersökas om dessa länsstyrelser behöver resursförstärkningar för att klara sitt arbete eller om det är möjligt att omfördela resurser för att prioritera detta viktiga uppdrag. Kvaliteten på de frivilliga avsättningarna av skog för bevarande av biologisk mångfald bör granskas. Detta bör ges regeringen till känna. Frivilliga avsättningar som naturvårdsavtal, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ332 av m.fl. (V) yrkande 1. Alla frivilliga avsättningar bör göras om till naturvårdsavtal med en löptid utan kompensation eftersom de är markägarens bidrag till samhället för att kunna uppnå ekologiskt långsiktigt levande skogslandskap. All naturskog utöver de frivilligt avsatta arealerna bör staten köpa in och skydda, för att säkerställa att inga gammelskogar med höga naturvärden försvinner. Detta bör ges regeringen till känna. Skoterleder m.m., punkt 13 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ373 av m.fl. (S) och 2011/12:MJ360 av m.fl. (S). Snöskotern är ett värdefullt transport- och arbetsredskap och ökar också möjligheterna att komma ut och uppleva naturen. För funktionshindrade är den ofta ett nödvändigt hjälpmedel. Snöskoterturismen växer och omsätter stora belopp, vilket leder till värdefulla bidrag till lokal utveckling i glesbygder. Men snöskotern skapar också konflikter t.ex. med behovet att få uppleva ostörd natur, naturskyddsintressen, markägare och renskötare. För att skapa en positiv och hållbar utveckling av skotertrafiken för alla berörda intressenter bör skoterfrågan hanteras på nationell nivå, t.ex. genom lagstiftning och andra åtgärder. Även om vissa frågor kan lösas regionalt eller lokalt är det nödvändigt att utforma en nationell politik för snöskoterfrågor. , som funnits under och som kommer att upphöra , bör få i uppdrag av regeringen att komma med konkreta förslag om vad som krävs för en långsiktig och hållbar snöskotertrafik som kan börja gälla . Dessa frågor har redan fått vänta för . Om upphör utan att frågorna fått en lösning finns det en risk att det dröjer ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna. skyddsområden, punkt 15 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ271 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ295 av (M) och 2011/12:MJ417 av (C). Under förhandlingarna i , , om konventionen om biologisk mångfald (CBD) arbetade och EU för att av haven ska skyddas. Inom CBD nådde inte upp till sin ambition. Delmålet som antogs blev att skydda av land- och vattenområden samt av kustområden och områden från exploatering. Andra delmål som antogs var att stoppa överfiskningen samt att restaurera av degraderade ekosystem för att ge motståndskraft mot klimatförändringar och möjlighet att lagra koldioxid. Det finns dock inget som hindrar att målsättningen höjs på det nationella planet. har avsatt av sitt hav, och som skyddade områden. För är siffran . bör kunna genomdriva nationellt det man har drivit internationellt. och känsliga läge talar för att inte ska ha en mindre andel skyddade områden än t.ex. och . I rapporten är det bråttom! föreslog ett nytt delmål för bevarande av naturvärden: ska ett representativt nätverk av skyddsvärda områden omfattande av area finnas och bevaras. Regeringen har lagt rådets förslag i byrålådan. I stället har en parlamentarisk beredning tillsatts. Beredningen har föreslagit att en strategi tas fram inom området En sammanhållen vattenpolitik. Enligt beredningens planering ska uppdraget arbetas med ända fram till slutet av 2014. Ett nytt förslag till etappmål ska enligt planeringen tas fram inom arbetet med strategin. Det kommer med andra ord att dröja innan det blir ett etappmål som ersätter det förslag som rådet lade fram i rapporten är det bråttom! bör man identifiera, skydda samt ta fram och genomföra förvaltningsplaner för att inrätta skyddade områden motsvarande av havsområde. För att nå ett mål fram i tiden behövs ett målmedvetet arbete med lägesrapporter och kontrollstationer på vägen dit. Konkret betyder det att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att efter samråd med andra berörda myndigheter redovisa en detaljerad plan för hur besluten om fler skyddade områden ska genomföras, inklusive beslut i den ekonomiska zonen. Myndigheten bör också få i uppdrag att redovisa hur långt arbetet mot det långsiktiga målet 2018 framskridit. Detta bör ges regeringen till känna. Fiske i Natura 2000-områden, punkt 16 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ270 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Genom EU:s art- och habitatdirektiv är skyldigt att säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de arter och livsmiljöer som omfattas av direktivet. Trots det saknas fortfarande en reglering av destruktivt fiske i nästan alla 2000-områden. EU ger medlemsstaterna att införa fullgoda regleringar i Natura 2000-områden. Denna tidsfrist har gått ut för en lång rad områden, t.ex. Natura 2000-områdena Fladen och Lilla Middelgrund i . Trots detta saknas fortfarande de fiskeregleringar som måste till för att säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de unika habitat och arter, t.ex. märlbottnar och bubbelrev på Fladen och Lilla Middelgrund, som direkt hotas, bl.a. av bottentrålning. Skyddsåtgärderna för 2000-områden bör kompletteras i flera steg. Först måste beslutsunderlag för att reglera bl.a. fiske tas fram och sedan måste myndigheterna genomföra en reglering av bl.a. fiske. För de Natura 2000-områden där tillräckligt kunskapsunderlag saknas bör regeringen ge myndigheterna i uppdrag att inom sina respektive behörigheter besluta om ett stopp tills vidare för sådan verksamhet och åtgärder, inklusive allt fiske, som typiskt sett kan riskera att medföra en skada eller störning på skyddade arter och naturtyper. Skyddsåtgärderna för 2000-områden ska kompletteras för att ska leva upp till sina åtaganden enligt EU:s art- och habitatdirektiv för 2000-områden. bör även agera inom EU i syfte att få möjlighet att lättare kunna fatta nationella beslut om reglering av fiske i Natura 2000-områden. Detta bör ges regeringen till känna. Oljeskador, punkt 17 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. I ansvarar kommunerna för saneringsåtgärderna på land efter ett oljeutsläpp till havs. Enligt en nationell åtgärdsplan som har tagit fram ska alla kommuner ha oljeskyddsplaner. I dessa är det inte självklart att fåglarnas situation finns med. På många havsbottnar finns dessutom gamla läckande vrak som med jämna mellanrum aktualiserar problemet på grund av sina inbyggda hot. Fåglar som utsätts för olja förlorar sin vattenavstötande förmåga och får svårigheter att flyga, simma och hålla värmen effekter som ofta leder till döden då fåglarna försvagas. Omhändertagande och tvätt av oljeskadade fåglar är till stor del en frivillig verksamhet, som bekostas med frivilliga medel. För att få omhänderta skadade fåglar krävs tillstånd. För att klara av oljetvätt och omhändertagande av oljeskadade fåglar krävs dessutom kunskap och utbildning. Flera länder har en mer välplanerad beredskap än . har inte klarlagt vem som ska ha ansvar för beredskapen; är det eller är det ? I vårt grannland finns mobila fågelvårdsenheter, bemannade med veterinärmottagning och utrustade med både tvätt- och torkenhet. Mot bakgrund av detta bör det utredas var ansvaret för en övergripande beredskap för oljeskador på fåglar ska finnas. Detta bör ges regeringen till känna. Användning av vattenskoter, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ320 av (S). Det torde för de flesta vara känt att nyttjande av motordrivna fordon som bl.a. bilar, flygplan, båtar och vattenskotrar innebär en påfrestning på vår gemensamma miljö. Det är varken rimligt eller önskvärt att helt förbjuda användandet av något av dessa fordon; däremot är det rimligt att vi på nationell nivå själva kan bestämma var och under vilka villkor vi använder dessa fordon i vårt land. Enligt publicerade medieuppgifter har underkänt de förbud som vi i demokratisk ordning beslutat ska gälla för användande av vattenskoter i vissa avgränsade områden. Enligt domstolen kan nyttjandet av vattenskoter inte begränsas genom en särskild nationell förordning. Det är både rimligt och önskvärt att den tar initiativ till att undanröja hindren för oss att på nationell nivå besluta var vattenskoter kan användas utifrån ett hänsynstagande till olika intressen. Detta bör ges regeringen till känna. Främmande arter, punkt 21 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:MJ398 av (KD) yrkande 6 och 2011/12:MJ406 av Skånberg (KD). Den spanska skogssnigeln har funnits i och orsakar skador i trädgårdar och odlingar. Grundorsaken till problemen är att det saknas naturliga fiender som kan balansera snigelns stora förökningsförmåga. Våra grannländer har engagerat sig i forskning, information och bekämpning av den spanska skogssnigeln. Men i har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt därför att det tidigare bara har berört fritidsodlare och för att det inte har presenterats några tillräckligt intressanta forskningsprojekt för forskningsråd och liknande finansiärer. I görs inga vetenskapliga försök när det gäller bekämpning. Mot bakgrund av att såväl yrkesmässig odling som fritidsodling kan drabbas av växande problem och att otillräckliga åtgärder vidtagits från svensk sida bör uppmärksamma regeringen på behovet av en nationell strategi när det gäller den spanska skogssnigeln. En sådan strategi bör innefatta både internationellt erfarenhetsutbyte och inhemska försök när det gäller bekämpning. Vidare bör information till yrkesodlare och fritidsodlare ingå och även en bättre övervakning av snigelns fortsatta spridning. En nationell strategi behövs när det gäller den spanska skogssnigeln. Detta bör ges regeringen till känna. Internationella överenskommelser m.m., punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2011/12:MJ398 av (KD) yrkande 4. De internationella förhandlingarna i i om FN:s konvention om biologisk mångfald blev en framgång för skyddet av värdefull natur. drev tillsammans med EU att skyddet skulle bli av olika biotoper på land, men resultatet blev . presenterade en strategi för skyddet av natur i unionen. Vi välkomnar liksom regeringen dessa båda dokument men är det tid att visar att det finns handling bakom det arbete som man bedrivit internationellt. Om vi i vill behålla vår trovärdighet måste vi visa att vi kan skydda den biologiska mångfald som vi är satta att förvalta. behöver en långsiktig plan för att uppfylla de åtaganden vi gjort i och den strategi som presenterat. Regeringen bör återkomma till med en sådan långsiktig plan. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilagan. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:MJ201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av effekterna av de nya reglerna om strandskydd. 2011/12:MJ224 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat strandskydd som stärker skyddet i områden med högt exploateringstryck. 2011/12:MJ226 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta marknadsvärdesbedömningen vid expropriation göras utifrån markytans potentiella värde vid gynnsam skogstillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare stärka frivilliga inslag för skogsägare när det gäller skyddet av naturvärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en maxgräns för biotopskydd. 2011/12:MJ231 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. 2011/12:MJ236 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på säl och skarv. 2011/12:MJ239 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör förbättra skötseln av sina reservat för att minska utbredningen av granbarkborren. 2011/12:MJ241 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell förvaltning av rovdjur som inte uppnått långsiktig bevarandestatus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa den utvidgade skyddsjakten på vargar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram nya miniminivåer för de fyra stora rovdjuren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla fast vid det ursprungliga minimimålet för lodjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett permanent förbud mot lodjursfällor. 2011/12:MJ246 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landsbygdsutveckling i strandnära lägen. 2011/12:MJ247 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på säl. 2011/12:MJ257 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av jakt på skarv. 2011/12:MJ260 av (KD):