bet · GZ01SkU13 · 2012-03-20 00:00:00 — 2011/12:SkU13 Allmänna motioner om inkomstskatter Allmänna motioner om inkomstskatter I betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstskatter. Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden som gäller frågor med anknytning till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskala och grundavdrag, pensionsförsäkringar, personalvårdsförmåner, hälsofrämjande åtgärder, förmånsvärde för vissa miljöbilar, personaloptioner, kostnadsersättningar från kommunen, gåvor och bidrag till ideella ändamål, plockning av bär, svamp och kottar, HUS-avdrag, fackförenings- och a-kasseavgift, reseavdrag och tjänsteställe, dubbelbeskattningsavtal, personer bosatta utomlands, idrottsutövare och . Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till känna det utskottet anför om HUS-avdraget. Det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet att HUS-avdrag ska medges för arbeten som har utförts utomlands. I första hand bör frågan utredas. En utredning ska bedöma hur övriga EU-länder hanterar frågan. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar skyndsamt. I övrigt avstyrker utskottet motionerna. I betänkandet finns 16 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskala, grundavdrag m.m. 2011/12:Sk232 av (M), 2011/12:Sk235 av och (båda S), 2011/12:Sk253 av m.fl. (S), 2011/12:Sk258 av (KD), 2011/12:Sk259 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk283 av (M), 2011/12:Sk291 av m.fl. (V), 2011/12:Sk313 av och (båda S), 2011/12:Sk314 av (S), 2011/12:Sk328 av (FP), 2011/12:Sk348 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk356 av (M) yrkande 3, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk373 av m.fl. (S), 2011/12:Sk388 av m.fl. (M), 2011/12:Sk389 av och (båda C), 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkandena 25, 2011/12:Sk406 av i (M), 2011/12:Sk411 av m.fl. (SD), 2011/12:Sk425 av (SD), 2011/12:C317 av (KD) yrkande 5 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 15. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2011/12:Sk218 av (C), 2011/12:Sk325 av (M), 2011/12:Sk382 av Skånberg (KD) och 2011/12:Sk424 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2011/12:Sk201 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk227 av (KD), 2011/12:Sk275 av och (båda M), 2011/12:Sk334 av (M), 2011/12:Sk335 av (M), 2011/12:Sk338 av (M), 2011/12:Sk370 av och (båda M), 2011/12:Sk372 av (M), 2011/12:Sk378 av (KD), 2011/12:Sk403 av (M) och 2011/12:MJ415 av (M) yrkande 6. 2011/12:Sk316 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk327 av (FP), 2011/12:Sk364 av (KD) och 2011/12:Sk385 av (M). Förmånsvärde för vissa bilar 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:Sk428 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. Reservation 5 (S) Reservation 6 (V) 2011/12:Sk270 av m.fl. (FP). 2011/12:Sk247 av (FP) och 2011/12:Sk354 av m.fl. (S). Reservation 7 (S) Gåvor och bidrag till ideella ändamål 2011/12:Sk274 av (M), 2011/12:Sk381 av och (båda KD) och 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 23. Bär, svamp och kottar 2011/12:Sk226 av (KD) och 2011/12:Sk427 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om HUS-avdrag. 2011/12:Sk216 av (S) och 2011/12:Sk214 av (S), 2011/12:Sk219 av m.fl. (S), 2011/12:Sk244 av (M), 2011/12:Sk245 av (M), 2011/12:Sk250 av och (båda S) yrkandena 13, 2011/12:Sk257 av och (båda KD), 2011/12:Sk261 av och (båda C), 2011/12:Sk267 av (FP), 2011/12:Sk273 av (FP), 2011/12:Sk278 av (FP), 2011/12:Sk281 av (M), 2011/12:Sk286 av (KD), 2011/12:Sk292 av (M), 2011/12:Sk296 av (M), 2011/12:Sk299 av (KD), 2011/12:Sk321 av (M), 2011/12:Sk323 av (M), 2011/12:Sk324 av och (båda M), 2011/12:Sk326 av (M), 2011/12:Sk329 av m.fl. (S), 2011/12:Sk362 av (FP), 2011/12:Sk365 av och (båda M), 2011/12:Sk371 av och (båda M), 2011/12:Sk374 av m.fl. (S) och 2011/12:Sk415 av och (båda M). Reservation 9 (M, FP, C, KD) 2011/12:Sk236 av och (båda S), 2011/12:Sk309 av (S) och 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkande 1. Reservation 10 (S) Reservation 11 (V) 2011/12:Sk271 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk272 av (FP), 2011/12:Sk298 av m.fl. (MP), 2011/12:Sk303 av och (båda S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2011/12:Sk413 av och (båda M). Reservation 12 (S, V) Reservation 13 (MP) 2011/12:Sk203 av Arhe Hamednaca (S) och 2011/12:T235 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 14 (SD) 2011/12:Sk416 av (M). 2011/12:Sk351 av (S). 2011/12:Sk225 av (M), 2011/12:Sk297 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk320 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk426 av (SD) och 2011/12:U307 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 15 (S, MP, V) Reservation 16 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S), (FP) och (V). ställde sig under höstens behandling av statsbudgeten bakom inriktningen av skattepolitiken och de förslag till förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina respektive budgetalternativ (prop.2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y, rskr. 2011/12:32). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen om ändringar i eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. I betänkandet behandlas även flera motioner som rör ändringar i skatteskalan, grundavdrag m.m. Motionsyrkandena återges i företeckningen över behandlade förslag, se bilaga. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om en annan inriktning av skattepolitiken, ändring av skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). I motion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 begärs en brett sammansatt parlamentarisk översyn av hela skattesystemet. En översyn bör utgå från principerna om skatt efter bärkraft, främja arbete och tillväxt, likformighet, breda skattebaser och låga skattesatser, stabila hellre än instabila skattebaser, överskådlighet och enkelhet, minimera möjligheter till fusk och skatteundandragande, främja klimat, miljö och långsiktig hållbarhet. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Vidare anförs i motionen att den som har högre inkomster ska solidariskt bidra med mer än den som har lägre inkomster, men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar på en gång både en kraftig omfördelning och en omfattande trygghet. En stor del av omfördelningen berör samma individ i livet. ska ha en progressiv beskattning, och idéer om s.k. platt skatt ska avvisas. I motion 2011/12:Sk291 av m.fl. (V) föreslås att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning för att se över det svenska skattesystemet. Sedan den stora skattreformen har stora förändringar genomförts varför en utvärdering behövs av dagens system. Översynen bör vägledas av principer om enkelhet, neutralitet och likformighet och om skatt efter bärkraft samt främja folkhälsa, en god miljö och klimatomställning. Nivån på uttaget av statlig inkomstskatt och slopandet av den s.k. värnskatten tas upp i fem motioner: motion 2011/12:Sk232 av (M), motion 2011/12:Sk258 av (KD), motion 2011/12:Sk356 av (M) yrkande 3, motion 2011/12:Sk388 av m.fl. (M) och motion 2011/12:Sk389 av och (båda C). I motion 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkandena 25 anförs att jobbskatteavdraget syftar mer till att sänka skatter än till att skapa fler arbetstillfällen. Påståendena om att jobbskatteavdraget ger fler jobb baseras mer på teoretiska modeller än empirisk forskning. Enligt motionärerna leder jobbskatteavdraget till ökade klyftor i samhället eftersom vissa grupper är uteslutna. I motion 2011/12:Sk259 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn av jobbskatteavdragets effekter på uttaget av föräldrapenning för att säkerställa att skattesystemet inte diskriminerar föräldralediga. På en föräldrapenning som betalas ut görs inget jobbskatteavdrag, och därmed betalar föräldralediga högre skatt än förvärvsarbetande. I motion 2011/12:Sk283 av (M) föreslås en översyn av möjligheterna att ytterligare öka informationsinsatserna för att säkerställa att fler människor får vetskap om jobbskattereformen och dess innebörd. Det finns en stor okunskap om jobbskatteavdraget, och den är särskilt stor bland unga och invandrare. I motion 2011/12:Sk235 av och (båda S) krävs en förändrad politik med målet att pension och lön ska beskattas lika. Yrkanden om att pensionärer inte ska betala högre skatt än löntagare vid samma inkomst framförs också i motionerna 2011/12:Sk253 av m.fl. (S), 2011/12:Sk314 av (S) och 2011/12:Sk373 av m.fl. (S). I motion 2011/12:Sk425 av (SD) anförs att pension ska beskattas på samma sätt som lön eftersom pensionen är ett avstått löneutrymme för tidigare utfört arbete. Det ska löna sig att arbeta, men det måste också löna sig att ha arbetat. I motion 2011/12:Sk313 av och (båda S) påtalas behovet av att verka för att den nödvändiga klimatomställningen och den gröna skatteväxlingen inte får fördelningsmässigt negativa effekter. Medan Socialdemokraterna vill se en grön skatteväxling genomför regeringen i stället en blå skatteväxling, där mer ges till dem som har och mer tas från dem som behöver. De grupper som drabbas orimligt hårt av förändrade skatter på miljöområdet bör kompenseras. I motion 2011/12:Sk328 av (FP) föreslås införande av en möjlighet att skattefritt spara på individuella kompetenskonton. Syftet är att möjliggöra kompetensutveckling men även göra det möjligt att byta bana senare i livet. De medel som inte använts för kompetensutveckling ska senare kunna tas ut som pension. I motion 2011/12:Sk348 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 föreslås införande av ett system med personliga kompetenskonton för löntagare och företagare. I motion 2011/12:C317 av (KD) yrkande 5 föreslås en utredning för att se över ett införande av avdragsgillt bosparande för unga. I motion 2011/12:Sk406 av i (M) begärs en översyn av skattereglerna för försvarsanställda svenskar på internationella uppdrag. Det nya yrkesförsvaret ställer krav på den anställde att ställa upp på utlandstjänst. Försvarsanställda i utlandstjänst får inkomsttillägg, men endast utlandstraktamentet är skattebefriat. Soldaterna betalar fortfarande kommunalskatt på sina inkomster, trots att de kan vara utlandsstationerade . I motion 2011/12:Sk411 av m.fl. (SD) begärs en utredning om möjligheterna att införa ett system för frivillig sambeskattning som endast ska gälla äkta makar. Dagens system med särbeskattning är djupt orättvist. Par med lika stor sammanlagd bruttoinkomst kan beskattas olika beroende på hur sammansättningen av inkomsten ser ut mellan de två makarna. Hela 1,2 miljoner hushåll skulle få en skattelättnad med ett frivilligt sambeskattningssystem. I motion 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 15 anförs att man på landsbygden ofta måste kombinera olika arbeten, säsongsföretagande, vanliga småföretag och olika anställningar för att skapa sin försörjning. Ett gammalt krav är därför att införa en kvittningsrätt mellan olika inkomster. För att komma till rätta med dessa problem begär motionärerna en utredning om skatteförändringar för landsbygdsboende avseende ett skatteutjämningssystem som är individknutet. Frågor om utformningen av skatteskalan m.m. behandlades senast i budgetärendet (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). godkände regeringens inriktning av skattepolitiken och avslog Socialdemokraternas, , och förslag. ställde sig vidare bakom de förändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen . avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina budgetalternativ. Den politik som ställt sig bakom gör det mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Med fler människor i arbete skapas förutsättningar för att finansieringen av välfärden säkras långsiktigt. Att få fler i arbete är därför av stor betydelse för att även bl.a. sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer ska kunna garanteras en god ekonomisk situation. Skattepolitiken bör därför även i fortsättningen vara inriktad på att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och på att värna och utveckla välfärden. Den enskilt största satsningen för att öka arbetsutbudet och sysselsättningen är skattereduktionen för förvärvsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget som genomförts i fyra steg fr.o.m. . Avdraget infördes med syftet att sänka trösklarna vid inträde på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare, men också att sänka marginalskatterna för dem som redan förvärvsarbetar och som i annat fall snabbt skulle få en marginalskatt som minst motsvarar den kommunala skattesatsen. Skattereduktionen är utformad så att den disponibla inkomsten procentuellt ökar mest för låg- och medelinkomsttagare. Ytterligare en fördel med jobbskatteavdraget som bör lyftas fram är att individernas självbestämmande över den egna inkomsten ökar och att fler kan försörja sig på sin lön. Jobbskatteavdraget har varit ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap och en varaktigt ökad sysselsättning samt för att göra det mer attraktivt med företagande, vilket bl.a. framgår av granskning som redovisas i rapporten 2009:20. För att säkerställa att reformen får så stort genomslag som möjligt är det dock angeläget att allmänheten får ökad kännedom om jobbskatteavdraget. En ytterligare förstärkning av avdraget skulle öka antalet arbetade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på arbetsmarknaden. En sådan förstärkning skulle dock kräva ett reformutrymme som inte finns. Utskottet delar därför regeringens bedömning att en ytterligare förstärkning bör ske först när det ekonomiska läget så tillåter. Regeringens politik syftar också till att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i att förbättra välfärden för ålderspensionärer har skatten sänkts i tre omgångar, , genom att grundavdraget höjts. Detta innebär en förbättrad ekonomisk situation för pensionärerna, inte minst för dem med låga pensioner. Det ska även nämnas att jobbskatteavdraget är extra stort för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt och har arbetsinkomster. Det finns dock skäl att gå vidare i ambitionen att ytterligare förbättra de ekonomiska villkoren för denna grupp. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att eller 2014 återkomma med förslag om ytterligare skattelättnader för denna grupp under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Utskottet instämmer således i regeringens bedömning att de tänkta reformerna bör genomföras först när det uppstår ett varaktigt reformutrymme och under förutsättning att andra viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. Motionsförslag om bl.a. en avtrappning av jobbskatteavdraget och skärpt progressivitet i skatteskalan avvisas. Marginalskattehöjningar inverkar negativt på arbetsviljan och motverkar den utveckling som enligt utskottets mening är önskvärd och nödvändig om ska klara att upprätthålla en rättvis, generös och offentligt finansierad välfärd. Med detta avstyrker utskottet motionerna Sk235, Sk253, Sk259, Sk283, Sk291, Sk313, Sk314, Sk361 yrkandena 1 och 4, Sk373, Sk397 yrkandena 25 och Sk425. Motionsyrkanden om ett borttagande av den s.k. värnskatten avslogs av utskottet senast . Utskottet var inte berett att avskaffa värnskatten i det korta perspektivet utan vidhöll inställningen att det är mer angeläget att ytterligare höja gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att förutom jobbskatteavdraget, som innebär en stor skattelättnad för breda yrkesgrupper, har även andra skatter för hushållen slopats eller sänkts. Vidare har skattelättnader för HUS-arbeten införts. Den utformning av inkomstbeskattningen som ställt sig bakom bör kvarstå. Utskottet avstyrker således även motionerna Sk232, Sk258, Sk356 yrkande 3, Sk388 och Sk389. När det gäller förslaget om en översyn av skattelagstiftningen för försvarsanställda svenskar på internationellt uppdrag vill utskottet erinra om att gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet har ställt sig avvisande till att överväga några särregler för just Försvarsmaktens anställda. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därmed motion Sk406. I betänkande 2005/06:SkU16 konstaterades att det trots betydande ansträngningar inte har varit möjligt att konstruera ett tillfredsställande system för kompetenssparande som fått brett stöd hos arbetsmarknadens parter. Inget har framkommit som tyder på att det skulle vara lättare . Även för ett avdragsgillt bosparande för unga skulle det vara svårt att finna ett tillfredsställande system. Vidare har möjligheten till eget sparande ökat i och med införandet av jobbskatteavdraget. Följaktligen bör motionerna Sk328, Sk348 och C317 yrkande 5 avslås av . Sambeskattning mellan makar slopades i och med skattereformen 1971. Tanken var att lika inkomst skulle beskattas på samma sätt och med samma skattesats oberoende av den skattskyldiges civilstånd. I och med slopandet av förmögenhetsskatten och den därtill knutna gamla begränsningsregeln utmönstrades de sista resterna av sambeskattning i det svenska i skattesystemet. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett förslag om återinförande av en sambeskattning och avstyrker därmed motion Sk411. Utskottet vill erinra om de regler som redan finns för att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på företagande och risktagande hos enskilda näringsidkare. Enligt utskottets mening torde den kvittningsmöjlighet efter nystart av ett företag som redan finns till viss del motsvara motionärernas önskemål. Utskottet anser att nuvarande regler inte bör ändras och avstyrker motion MJ469 yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn av skattereglerna på pensionssparande och en utvidgning av förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar. Jämför reservation 4 (SD). Pensionssparande har beskattats enligt särskilda regler och då varit föremål för en något lägre beskattning än vanlig kapitalavkastning. Vidare lämnas under vissa förutsättningar avdrag för erlagda till en pensionsförsäkring eller en avsättning för framtida pensionskostnader som en förmån av tjänstepension är skattefri. Reglerna innebär att beskattningen av en inkomst av förvärvsverksamhet som utgörs av pensionsförmåner oavsett om sparandet sker privat eller av arbetsgivaren som tjänstepension skjuts upp till dess att pensionen betalas ut. Denna uppskjutna beskattning ger upphov till en skattekredit som återbetalas först genom att den framtida pensionen beskattas. Som ett led i finansieringen av slopandet av förmögenhetsskatten begränsades fr.o.m. möjligheten att göra avdrag för privat pensionssparande till maximalt . De kvalitativa villkoren för en pensionsförsäkring finns i 58 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Där föreskrivs bl.a. vilka typer av förmåner som får avses med försäkringen och att sparandet ska vara bundet. För att en försäkring ska vara en pensionsförsäkring ska en rad kvalitativa villkor vara uppfyllda. Skälet till att de kvalitativa villkoren ställts upp är i första hand att garantera att sparandet har ett pensioneringssyfte, dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede i livet. Reglerna är konstruerade så att det finns en symmetri mellan avdraget och skattefriheten för förmånen och skatteplikten för pensionen. Av bestämmelserna i 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make eller sambo, den försäkrades barn och barn till den försäkrades make eller sambo. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma (58 kap. 27 § IL). Om innehavaren avlider och det inte finns någon förmånstagare ärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs. även barnbarn kan ärva. Skillnaden mellan de två sparformerna uppkommer således om det vid spararens död inte finns någon förmånstagare. I ett sådant fall upphör att gälla och hela sparbeloppet efter det att inkomstskatt har betalats ingår i kvarlåtenskapen på samma sätt som övriga tillgångar efter den avlidne. Har sparandet däremot skett i en pensionsförsäkring tillfaller sparbeloppet försäkringskollektivet. Det är en följd av att det i det ena fallet är fråga om ett sparande som gäller inlåning och fondpapper och i det andra om en försäkring som innefattar en riskspridning. I motion 2011/12:Sk325 av (M) föreslås att en översyn av reglerna för skatt på pensionssparande m.m. bör göras. Särskilda regler för pensionssparande bör utformas inom ramen för kapitalbeskattningen i stället för inkomstbeskattningen. I motion 2011/12:Sk218 av (C) föreslås att begränsningarna i fråga om förmånstagare till pensionsförsäkringar tas bort. Även i motion 2011/12:Sk382 av Skånberg (KD) föreslås att begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar tas bort. I motion 2011/12:Sk424 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att en förmånstagare till en pensionsförsäkring i regel ska vara samma som den som är arvsberättigad till förmögenhet och annan kvarlåtenskap. Frågan om ändring i avdragsrätt för pensionssparande har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2009/10:SkU3. Utskottet uttalade i betänkandet att i den mån pensionssparande ska stimuleras borde det enligt utskottets mening ske på annat sätt än genom skatteuppskov. Ett sådant synsätt ligger också i linje med de riktlinjer för skattepolitiken som har antagit och som bl.a. innebär att man bör undvika olika inslag av uppskjuten beskattning. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna på det sätt som föreslås i motion Sk325. Motionen avstyrks därför. Förslag om en utvidgning av den personkrets som kan vara förmånstagare till en pensionsförsäkring har vid ett flertal tillfällen avstyrkts av utskottet, . Utskottet vidhåller att utgångspunkten vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringar i första hand bör vara att pensionen ska tillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som för sin försörjning kan vara beroende av den försäkrade. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sk218, Sk382 och Sk424 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika former av utvidgning av det skattefria området för personalvårdsförmåner. Huvudregeln är att alla förmåner som erhållits på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att den är skattefri. Förmånen värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Personalvårdsförmåner ska inte tas upp som intäkt. Med personalvårdsförmåner avses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ IL förmåner av mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om.