bet · GZ01CU13 · 2012-03-05 00:00:00 — Förslaget i motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4 avser ökad rättssäkerhet vid ombildningsförfarandet t.ex. i form av dels en begränsning av antalet omröstningar som får hållas i fråga om ombildning inom en avgränsad tidsperiod, dels ett införande av en opartisk funktion såsom deltagande av publicus på stämmorna vilken ska kontrollera att allt går rätt till. I samma motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 föreslås att det ges förutsättningar för kommunerna att i detaljplan eller genom markanvisning kunna föreskriva viss upplåtelseform. Motionen innehåller också att på detta sätt bestämda hyresrätter inte ska kunna omvandlas till bostadsrätter och att mark som upplåtits för bostadsbyggande ska kunna tas tillbaka om den inte bebyggs. Också i motion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att kommunerna ges möjlighet att bestämma upplåtelseform i kommunens detaljplan för att skydda hyresrätten som upplåtelseform. Ett beslut att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska vara medlemmar i bostadsrättsföreningen och, när det gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 § bostadsrättslagen [1991:614]). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas ska en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (9 kap. 20 §, jfr 3 kap.). Beslut om förvärv i strid med lagens bestämmelser är ogiltiga (9 kap. 21 §). En ansökan om lagfart ska avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken). Om ett förvärv har skett i strid med lagens bestämmelser och lagfart har meddelats, är beslutet om förvärv ändå giltigt (9 kap. 21 § bostadsrättslagen). Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning, kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan ska för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen ska till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och om de är bostadshyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt även är folkbokförda på fastigheten. Hus för vilken en intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Bestämmelserna återfinns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (ombildningslagen). Även i hembudsfallet måste föreningens beslut att förvärva fastigheten fattas på föreningsstämman. Fram till gällde att hyresgästerna i mer än hälften av lägenheterna måste ha gått med på ett förvärvsbeslut respektive förklarat sig intresserade av ombildningen. , fram till , hade ett krav på två tredjedels majoritet gällt. Genom lagstiftning vid /03 infördes kravet på folkbokföring för att förhindra s.k. falska bostadsrättsföreningar, dvs. sådana fall där fastighetsägaren inför ombildningen tecknat hyreskontrakt med bulvaner som inte haft sin bostad på fastigheten (prop. 2002/03:12, bet. 2002/03:BoU2, rskr. 2002/03:96). En medlems rätt vid en föreningsstämma kan utövas genom ombud. Endast medlemmens make eller sambo eller annan medlem får vara ombud, om inte annat anges i stadgarna. Ingen får vara ombud för mer än en medlem. Undantag från denna regel kan göras i stadgarna. Ombudet ska ha en skriftlig dagtecknad fullmakt (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 2 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar, den s.k. föreningslagen). En bostadsrättshavare kan föra talan vid tingsrätten mot föreningen och begära att ett stämmobeslut ska upphävas eller ändras om beslutet inte har kommit till på ett formellt riktigt sätt eller om det materiella innehållet strider mot bostadsrättslagen, vissa bestämmelser i föreningslagen eller föreningsstadgarna. Enligt huvudregeln ska talan väckas från beslutets dag (klandertalan). Upphävs eller ändras stämmans beslut gäller domen även mot den som inte fört talan (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 17 § föreningslagen). har haft i uppdrag att titta på vissa frågor kring ombildning och har i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. betänkande bereds i . Det är givetvis angeläget att lagstiftningen tryggar rättssäkra ombildningsprocesser. Utskottet vill påminna om att regeringen mot den bakgrunden gav i uppdrag att titta på vissa frågor kring ombildning och att utredningen i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) har föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. Utredningens betänkande bereds inom . Justitieminister sade sig i sitt svar på en interpellation om etik vid bostadsombildningar, som också omfattade frågan om hur ombildningskonsulterna utför sina uppgifter, inte vara beredd att nu initiera någon ytterligare översyn av ombildningsreglerna (ip. 2008/09:266). Hon uttryckte som sin mening bl.a. att reglerna för ombildning i huvudsak är bra. Det kan tilläggas att justitieministern också särskilt uttalade att hon noga kommer att följa utvecklingen på området. Enligt PBL-kommitténs bedömning (SOU 2005:77) bör plan- och bygglagstiftningen inte användas för att reglera upplåtelseformer. Det finns enligt kommitténs mening inte anledning att ändra på den grundläggande principen att detaljplanen i första hand ska reglera sådana förändringar som kan prövas i samband med bygglov inom ramen för (PBL). Genom exempelvis bestämmelser om huvudsaklig användning för bostadsändamål, byggnadernas storlek, höjd och utformning samt även lägenheternas sammansättning och storlek kan kommunen lägga grunden för ett önskvärt bostadsbyggande. Att införa mer långtgående möjligheter att reglera exempelvis fördelningen mellan olika upplåtelseformer är därför mindre lämpligt. Kommittén ansåg vidare att inriktningen när det gäller det faktiska bostadsbyggandet som bör ske med stöd av andra styrmedel, t.ex. genom avtal i samband med markanvisning. Utskottet, som delar justitieministerns och uppfattningar, är inte berett att nu ta initiativ till en översyn av de regler som gäller för ombildning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att många kommuner i fråga om nya bostadsområden, liksom vad gäller nybyggnationer i befintliga områden, på olika sätt verkat för att områdena ska ha blandade upplåtelseformer och att resultatet av dessa ansträngningar ofta är gott. Utskottets ställningstagande motsvarar vad utskottet anfört tidigare i fråga om ombildning (bet. 2010/11:CU13). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ombildning till ägarlägenheter. Utskottet hänvisar till ett kommande regeringsförslag. Jämför reservation 15 (MP, V). I motion 2011/12:C316 av och (båda M) lämnas förslag om att det ska införas möjligheter att ombilda hyresrätter och bostadsrätter i flerfamiljshus till ägarlägenheter enligt redan vedertagna principer för ombildning. Förslagen i motion 2011/12:C396 av i (M) yrkandena 1, 3 och 4 avser olika frågor om ägarlägenheter. Det gäller att befintliga byggnader som har byggts till eller byggts om, och som inte har använts för bostadsändamål, också ska kunna ombildas till ägarlägenheter. Förslagen omfattar också att det ska införas ombildningsmöjligheter för det befintliga beståndet av flerbostadshus till ägarlägenheter. Dessutom föreslås en översyn av bl.a. reglerna om byggfelsförsäkring och skyddsreglerna i konsumenttjänstlagen för att ägarlägenheter ska bli en attraktiv form för boende. Genom motion 2011/12:C358 av de (M) yrkandena 1 och 2 lämnas förslag om att det ska införas möjligheter att ombilda bostadsrätts- och hyreslägenheter till enskilda ägarlägenheter. Vidare avser motionen en ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) som innebär ett avskaffande av 3 kap. 1 a § första stycket 4 om att en fastighetsbildning som medför att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas endast får ske om fastigheten är avsedd för bostadsändamål och är ägnad att omfatta minst tre bostadslägenheter. Enligt motionären begränsar lagrummet reformen med ägarlägenheter. I motionen tas särskilt upp frågan om att det ska införas en möjlighet att dela upp ett hus i två ägarlägenheter och att denna möjlighet har stor betydelse för att t.ex. äldre och ensamstående ska kunna bo kvar på landsbygden. I motion 2011/12:C277 av (FP) föreslås att det ska göras möjligt att omvandla bostäder i det befintliga bostadsbeståndet till ägarlägenheter. I motsats till de tidigare redovisade motionerna föreslås i motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 3 att befintliga hyresrätter inte ska kunna omvandlas till ägarlägenheter. De grundläggande lagtekniska förutsättningarna för att göra fastighetsindelning av enskilda lägenheter (3D-fastigheter) har funnits då det i fastighetsbildningslagen (1970:988), förkortad FBL, införts möjligheter till tredimensionell fastighetsindelning. Lagen har dock innehållit bestämmelser som har hindrat att ägarlägenheter har kunnat bildas. Genom lagstiftning som trätt i kraft har ägarlägenheter (ägarlägenhetsfastigheter) möjliggjorts (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Ägarlägenhetsfastigheter kan endast bildas i samband med nyproduktion (3 kap. 1 b § andra stycket 1 FBL). Enligt regeringens mening, som framfördes i propositionen om ägarlägenheter, saknades det tillräckligt beredningsunderlag för att ta ställning till frågan om ombildning till ägarlägenheter i beståndet. Ägarlägenheter som en ny upplåtelseform endast i nyproduktion skulle enligt regeringen ses som ett första steg. Med nyproduktion avses även tillbyggnader och äldre byggnader som byggs om till flerbostadshus. Som förutsättning gäller dock att det utrymme som ägarlägenheten ska omfatta inte före beslutet om fastighetsbildning till någon del har använts som bostadslägenhet. Frågor om ägarlägenheter i beståndet av fastigheter övervägs i . Regeringen har uttalat att den för att underlätta för eget ägande av bostäder i bl.a. utsatta miljonprogramsområden arbetar för att införa lagstiftning som tillåter att ägarlägenheter också bildas av befintliga hyres- och bostadsrättsfastigheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.5.8 och 4.6). De bestämmelser som reglerar möjligheterna att bilda ägarlägenhetsfastigheter innebär följande. Fastighetsbildning som innebär att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas får ske enbart om den tredimensionella fastigheten om den är avsedd för bostadsändamål är ägnad att omfatta minst tre bostadslägenheter. Denna bestämmelse finns i 3 kap. 1 a § första stycket 4 FBL. Enligt den bestämmelse som gällde till angavs ett krav på minst fem bostadslägenheter. I paragrafens fjärde stycke anges att det i 1 b § finns särskilda bestämmelser om fastighetsbildning som innebär att en ägarlägenhetsfastighet nybildas eller ombildas. Av 3 kap. 1 b § andra stycket 2 FBL framgår att en ägarlägenhetsfastighet ska ingå i en sammanhållen enhet om minst tre sådana fastigheter. Enligt paragrafens tredje stycke ska 1 a § första stycket 4 inte tillämpas i fråga om en ägarlägenhetsfastighet. Bestämmelsen i 1 b § hindrar att ett småhus delas upp i två ägarlägenhetsfastigheter. Enligt regeringens mening, som framförts i propositionen om ägarlägenheter, kan det finnas anledning att återkomma till frågan om kravet på antalet ägarlägenhetsfastigheter i den framtida utvärdering av reglerna om ägarlägenheter som aviserats i propositionen. Regeringen har uttalat att den noga ska följa utvecklingen och ta initiativ till en tidig utvärdering av ägarlägenhetsreformen. Regeringen kommer att låta utreda en lagstiftning som tillåter att även befintliga bostadsfastigheter omvandlas till ägarlägenheter. Målsättningen är att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Direktiv till en utredning utarbetas nu inom och arbetet med dessa har kommit långt. Mot den bakgrunden finns det inte anledning för att närmare överväga motionerna, som avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om lagstiftning med inriktning på andelslägenheter. Förslaget i motion 2011/12:C242 av och (båda M) avser regeländringar för att utveckla och stärka förutsättningarna för andelslägenheter samt förenklingar av det regelverk som kringgärdar sådana lägenheter. Motionen tar sikte på den form där innehavaren av en lägenhet äger aktier i det bolag som äger fastigheten. Enligt bostadsrättslagen (1991:614) ska en upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt ske till nyttjande mot ersättning och utan tidsbegränsning. Endast en bostadsrättsförening får upplåta sådan nyttjanderätt (1 kap. 4 § första stycket). Bestämmelserna innebär ett förbud för andra än bostadsrättsföreningar att mot ersättning upplåta nyttjanderätt utan begränsning i tiden. En juridisk person får inte upplåta andelsrätt som ger rätt att för begränsad tid besitta eller nyttja en bostadslägenhet (1 kap. 8 § första stycket bostadsrättslagen). Bestämmelsen är straffsanktionerad med böter (10 kap. 3 § bostadsrättslagen). Förbudet träffar sådana fall där rätten till en lägenhet genom en föreskrift i t.ex. en bolagsordning är fast kopplad till själva andelsrätten så att en överlåtelse av andelsrätten medför att rätten till lägenheten övergår på förvärvaren. Förbudet träffar inte nyttjanderättsupplåtelser utan fast koppling mellan andelsrätt och nyttjanderätt. Kooperativ hyresrätt är en sådan form av upplåtelse. Bestämmelserna har sin historiska bakgrund i att det förekom många typer av bostadsföretag (upplåtelseformer) och avsåg att trygga de boendes rätt till sina bostäder och hindra osunda bostadsföretag. Förutom bostadsrätter finns upplåtelseformerna kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen och ägarlägenheter med det gemensamt att de boende äger sitt boende även om äganderättskonstruktionerna skiljer sig i grunden. Det finns en rad olika äldre typer av bostadsföretag som lever vidare. Särskilda övergångsbestämmelser gör det möjligt för företag som bildats när äldre bestämmelser gällde att leva vidare. Ett aktie- eller handelsbolag kan äga ett hus och ha till ändamål att bereda ägarna en bostad (andelslägenheter). Antalet aktier eller storleken på andelen står i proportion till antalet lägenheter och deras storlek. Med innehavet av aktier eller andelen följer nyttjanderätten till lägenheten. Andelsformen kan också vara konstruerad på ett annat sätt. De boende kan äga ideella andelar i huset som grundlägger rätten till en nyttjanderätt av en specifik lägenhet. Denna modell, samäganderättsmodellen, torde vara ett sätt att kringgå bostadsrättslagens förbud. Det finns vidare olika typer av bostadsföreningar (boföreningar), dels besittningsföreningar där med en andel i föreningen följer en nyttjanderätt till en viss lägenhet utan tidsbegränsning, dels hyresföreningar som upplåter hyresrätt till medlem i föreningen. Enligt bestämmelserna i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar får närmare i lagen angivna bostadsföreningar omregistreras till bostadsrättsföreningar. prövar fråga om omregistrering efter anmälan av bostadsföreningen. Genom ägarlägenheter, bostadsrätter och kooperativa hyresrätter finns olika välreglerade former för flera personers ägande av bostäder i ett flerfamiljshus. Mot denna bakgrund saknas anledning att genomföra särskild lagstiftning med inriktning på s.k. andelslägenheter. Utskottet vill påminna om de väntade utredningsinsatserna som rör ombildning till ägarlägenheter i beståndet av fastigheter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Hyressättning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 16, 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:C259 av (M), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 i denna del, 2011/12:C306 av (MP) och 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 6. Den nu gällande lagstiftningen bygger på ett förslag som och har lämnat om framtidens hyresmarknad. Vi har i allt väsentligt ställt oss bakom förslaget. Bruksvärdessystemet ska behållas liksom förhandlingssystemet. Det tidigare hyrestaket där de kommunala bostadsföretagens hyror varit normerande har ersatts med ett hyrestak som består av kollektivt framförhandlade hyror oavsett om det är en hyresvärd. Det har länge funnits politisk oenighet om reglerna för hyrorna och för de kommunägda bostadsföretagen. Det har kommit att ändras. Vi har en bred uppgörelse om hyrorna liksom om vad som ska gälla för de kommunala bostadsföretagen. Hyresgästerna behöver trygghet och stabilitet. Det tog visserligen regeringen att inse att det inte finns stöd för marknadshyror, men det är bra att regeringen förstått och backat i denna fråga. Vi motsätter oss allt tal om marknadshyror. Vi står bakom huvudinriktningen av den gjorda reformen, men vi vill stärka skyddet mot hyreshöjningar vid ombyggnader. Ett skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar är väsentligt för att säkerställa ett reellt besittningsskydd för hyresgästerna. Det är därför bra att hyreslagen innehåller den s.k. skyddsregeln som skapades genom hyressättningsreformen och som gör det möjligt för hyresnämnden att vid ofrånkomliga hyreshöjningar fastställa att en hyra ska betalas med lägre belopp . Vi anser dock att det finns en avgörande brist i skyddsregelns utformning. Det regeringsförslag som biföll innebär nämligen att skyddsregeln inte ska tillämpas vid hyreshöjningar efter t.ex. en ombyggnad eller renovering när hyresgästen gett sitt tillstånd till åtgärderna eller hyresnämnden lämnat sitt godkännande. Detta innebär i praktiken att hyresgästerna ofta kommer att stå utan skydd mot snabba och kraftiga hyreshöjningar när hyresvärden vill bygga om, renovera eller genomföra andra standardhöjande åtgärder. Därmed riskeras hyresgästernas reella besittningsskydd. Vi anser att skyddsregeln ska omfatta även sådana fall. Detta är särskilt angeläget med tanke på de förstående renoverings- och förnyelseåtgärderna i miljonprogrammets bostadsområden. Undantaget från skyddsregelns tillämpning i de fall då hyresnämnden lämnat sitt tillstånd för standardhöjande åtgärder eller hyresgästen gett sitt medgivande bör således förändras så att hyresgästernas besittningsskydd inte äventyras. Kostnaderna för ombyggnader och renoveringar måste täckas på ett eller annat sätt men hyrorna måste regleras på ett sätt som gör att man som hyresgäst har möjlighet att klara av att betala dem. Regeringen bör återkomma till med ett förslag i denna fråga. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2011/12:C349 yrkande 16, bifaller delvis motion 2011/12:C388 yrkande 7 och avslår övriga motioner. Hyressättning, punkt 1 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:C259 av (M), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 i denna del och 2011/12:C306 av (MP). Jag vill inledningsvis påminna om att ansett att de av regeringen framlagda lagförslagen i propositionen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler hade sådana brister att förstahandsalternativet för borde ha varit att avslå propositionen i dess helhet och i stället tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att se över villkoren för de allmännyttiga bostadsföretagen och hyressättningsreglerna med de utgångspunkter som föreslagits av partiets företrädare i motion 2009/10:C21. Hyressättningen på bostadsmarknaden ska styras av ett bruksvärdessystem som garanteras genom kollektivt förhandlade hyror. Jag säger nej till marknadshyror. Bostaden är inte som vilken vara som helst. Snabba hyresökningar kan inte mötas snabbt och enkelt med ett byte av bostad. Inkomst, ledigt utbud av andra bostäder, arbete, studier m.m. kan vara reella hinder. har undersökt skillnaden mellan privata värdar och allmännyttan. De privata värdarnas hyra låg i denna undersökning klart över allmännyttans. För att begränsa de marknadskrafter som pressar hyrorna uppåt anser jag att påtaglighetsrekvisitet ska avskaffas genom en ändring i 55 § första stycket hyreslagen så att där kommer att stå: Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyran fastställas till skäligt belopp. Förslaget syftar till att värna hyresgästens besittningsskydd. Den regel i hyreslagen som skyddar hyresgästerna mot stora eller snabba hyreshöjningar bör förändras. Den nuvarande skyddsregeln är för vag och ger för stort utrymme för undantag. Det ska inte som krävas en väsentligt högre hyresnivå för att skyddsregeln ska tillämpas. Rekvisitet gör tillämpningen för snäv. Det kan erinras om att bl.a. juridiska fakultetsnämnden vid ansett att begreppet väsentligt inom den allmänna avtalsrätten innebär en grov avvikelse från normal standard och att menat att väsentligt ger ett intryck av en större hyreshöjning än vad promemorian exemplifierar. Regeringen motiverade inte sitt förslag på denna punkt och bemötte inte invändningarna utan angav bara att utrymmet för en direkt hyreshöjning bör vara något större än vad utredningen föreslår. Vidare bör hyresnämnden kunna pröva alla relevanta hyreshöjningar mot regeln, dvs. utan att det ska krävas att hyresgästen har begärt det. Slutligen ska inte en ombyggnad, en renovering eller andra standardhöjande åtgärder ens om de är önskade av hyresgästen anses utgöra särskilda skäl som ger fritt spelrum för stora hyreshöjningar. En utredning bör närmare se över och regeringen återkomma till med förslag i de frågor jag tagit upp för att ge hyresgästerna ett bättre skydd mot snabba och stora hyreshöjningar. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2011/12:C388 yrkandena 6 och 7, bifaller delvis motion 2011/12:C349 yrkande 16 och avslår övriga motioner. Besittningsskyddet vid hyra av komplementbostad, punkt 3 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7. Ett starkt besittningsskydd, dvs. att hyresgästen har rätt att bo kvar i sitt hem så länge han eller hon själv önskar, borde vara en självklarhet i ett modernt välfärdssamhälle.