bet · GZ01TU14 · 2012-05-14 00:00:00 — 2011/12:TU14 Cykeltrafik I betänkandet behandlar utskottet elva motioner om cykeltrafik från allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. mål för cykelpolitiken, infrastrukturåtgärder och trafikregler för cykling. I betänkandet lyfter utskottet fram cykeln som ett transportmedel med många fördelar, inte minst ur ett klimat- och trängselperspektiv. Med hänvisning bl.a. till att regeringen har tillkallat en särskild utredare som ska se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla samt till övriga pågående uppdrag och försöksverksamheter avstyrker utskottet motionsförslagen. Flertalet av dem förutsätts komma att bli helt eller delvis tillgodosedda genom de pågående arbetena. I betänkandet finns fem reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och övergripande utgångspunkter 2011/12:T332 av (FP) yrkande 4, 2011/12:T377 av (S) yrkande 7, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 27 i denna del och 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (S, MP, V) Åtgärder i trafikens infrastruktur för cykling 2011/12:T260 av (KD), 2011/12:T332 av (FP) yrkandena 1, 2 i denna del och 6, 2011/12:T338 av och (båda M) i denna del, 2011/12:T377 av (S) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9 samt 2011/12:T475 av Per Lodenius (C). Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:T283 av (M), 2011/12:T332 av (FP) yrkandena 2 i denna del och 3, 2011/12:T338 av och (båda M) i denna del och 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkandena 36, 10 och 11. Reservation 3 (MP, V) 2011/12:T275 av och (båda MP). Reservation 4 (MP) 2011/12:T376 av (S) och 2011/12:T426 av (S). Underlättande av kombinerade resor med cykel 2011/12:T332 av (FP) yrkandena 5 och 7, 2011/12:T377 av (S) yrkandena 3 och 4 samt 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 27 i denna del. Reservation 5 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 30 yrkanden i 11 motioner om cykelfrågor från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. mål för cykelpolitiken och infrastrukturåtgärder samt trafikregler för cykling. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också på vissa angivna villkor ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. blev bilen den huvudsakliga i trafiken. Detta innebar att det i många trafikmiljöer blev farligt och mindre attraktivt att cykla, vilket har bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat. Frågan om cykeln som transportmedel har behandlats i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå gavs 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivsutveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35). Dåvarande () genomförde 2006 ett projekt om planeringen av den svenska transportinfrastrukturen och hur den kan läggas upp för att man bättre ska kunna bedöma värdet av alternativa transportsystem. Inom ramen för projektet gjordes en separat studie om cykling. I den resulterande rapporten i transportsystemet Utvecklingsmöjligheter (, 2006) konstaterades att cykelns andel av persontransporterna hade minskat, trots politiska ambitioner att andelen skulle öka. Som skäl för att cykeln inte fått en mer framträdande roll angavs att cykeln inte var integrerad i planeringssystemen. Dessutom saknades grundläggande kunskaper om effektsamband samt nationella data om aktuell cykeltrafik och cykelinfrastruktur. I rapporten presenterades ett antal förslag till åtgärder för att främja cyklandet. Några uppgifter om cykeltrafiken Dåvarande genomförde nationella resvaneundersökningar med vissa intervall. Enligt den senaste, Res 20052006 (statistik 2007:19), var andelen av befolkningen som tog cykeln () för män och för kvinnor. Detta innebär en minskning från den tidigare resvaneundersökningen, då andelen låg på i genomsnitt. Dåvarande har genom olika undersökningar kommit fram till att den nationella andelen legat på samma nivå därefter. Dock är siffrorna inte säkerställda. Trafikanalys inledde en ny nationell resvaneundersökning. Enligt uppgift beräknas undersökningen bli publicerad . Kollektivtrafikbarometern är en attityd- och kvalitetsundersökning som tas fram av Svensk Kollektivtrafik tillsammans med trafikhuvudmännen. På uppdrag av har en sådan undersökning om cykling på sträckor genomförts. Även på nivå görs viss datainsamling när det gäller cykling. Flera kommuner har redovisat en ökning. Av behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag för lösningar och utblick mot (2012:100) (fortsättningsvis kapacitetsutredning) framgår att andelen cykelresor av kortväga resor är . I rapporten anges att en prognos för persontransporter visar att antalet resor, med alla färdsätt, kommer att öka men cykelresorna . Undersökningar visar dock att av korta arbets- och med bil skulle kunna ersättas med gång och cykel. Vidare anges i rapporten att till 2050 är det realistiskt att av de kortväga resorna sker med cykel. Med starka styrmedel skulle det finnas en potential att cykling t.o.m. utgör av de kortväga resorna, förutsatt att infrastruktur, drift och underhåll anpassas. Jämförelsevis kan nämnas att i cyklar av dem som har mindre än till arbetet eller studieorten. Av dem som har till arbetet eller studieorten cyklar . Myndigheter, organisationer m.m. har som ett mål att antalet cyklister ska öka. Verket samarbetar därför med kommuner och andra aktörer om åtgärder som leder till ökad och säker cykeltrafik. Den nationella strategin för ökad och säker cykeltrafik har förts över från dåvarande till . I strategin, som utformades , uppställs två övergripande mål: Cykeltrafiken ska bli säkrare. Cykeltrafikens andel av resorna ska öka. För att nå dessa mål krävs satsningar på cykeltrafiken i kombination med en medveten samhällsplanering. Fem insatsområden anges som särskilt viktiga, nämligen infrastruktur, organisation, kunskapsuppbyggnad, kommunikation och uppföljning. Efter en uppföljning av cykelstrategin 2006 gjordes bedömningen att den med vissa ändringar var relevant också för det fortsatta arbetet. Även funktionen med en nationell cykelsamordnare respektive Nationella planeringsrådet för cykelfrågor ligger numera inom ansvarsområde; rådet är sammansatt av företrädare för , , , , , , Kommuner och Landsting (SKL), Region samt vissa cykelorganisationer. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksamheten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Strada (Aquisition). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Bland annat ska Trafikanalys svara för resvane- och varuflödesundersökningar, göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet och kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. Regionala och lokala organ Kommuner och Landsting (SKL) ger ut skrifter om planering för cykeltrafik, t.ex. Trafik för en attraktiv stad (2007) och Cykel i medvind (2008). En (gång, cykel, moped) publicerades med syftet att skapa ett samlat dokument om gång-, cykel- och mopedtrafik som stöd för planerare och projektörer vid planering, detaljutformning, drift och underhåll. Inom SKL har vidare ett cykelnätverk etablerats för erfarenhets- och kunskapsutbyte, som riktar sig till kommuner och andra intressenter på cykelområdet. I många kommuner finns inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns flera cykelorganisationer. Bland dessa kan följande nämnas. Cykelfrämjandet har som mål att göra till en verklig cykelnation. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man aktivt med cykelturism, bl.a. genom att ge tips om lämpliga resmål och cykelturer. () är en ideell organisation som verkar för att cyklandet ska öka. Organisationen står bakom många kartverk för cyklister, för turism, rekreation och vardag. Några exempel är cykelatlaser över och samt ett flertal kartor över cykelleder. Vidare inventerar och kvalitetsbedömer SCS kontinuerligt alla kartor, leder, cykelpaket och turförslag i . Svensk Cykling är en branschorganisation för cykelfackhandlare, tillverkare och importörer. Syftet är att få fler svenskar att cykla oftare. Organisationen arbetar med marknadsföring, information och opinionsbildning för att stegvis utveckla cyklingen till en ny folkrörelse. Generellt är cyklister en trafikantgrupp som är mycket utsatt. Skaderisken för cyklister per tillryggalagd sträcka har beräknats till nio gånger högre än för biltrafikanter. Cyklister utgör en större andel av det totala antalet trafikskadade än av det totala antalet trafikdödade. Skadade cyklister, särskilt i singelolyckor med lindriga skador, är starkt underrepresenterade i den officiella statistiken. Det beror på att det sällan finns skäl för polisen att utreda om det skett något trafikbrott i samband med olyckan. uppgick antalet dödade cyklister till 19 personer. Antalet svårt skadade cyklister uppgick till 325 personer . januari t.o.m. dödades 4 cyklister (2 2011) och 44 (23 2011) skadades svårt enligt preliminära uppgifter. Mål och övergripande utgångspunkter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i trafikens infrastrukturer. Utskottet hänvisar till att regeringen har tagit initiativ till en översyn av de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla och till utarbetande av en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2011/12:T332 anger (FP) yrkande 4 att cyklingens villkor och betydelse ur ett transportperspektiv borde göras än mer tillgängligt genom en nationell informationskampanj om cykling och cyklister. Det gäller dels de positiva effekterna av cyklingen sett till folkhälsa, dels cyklingens betydelse som alternativ till bil och allmänna kommunikationsmedel, inte minst på kortare sträckor. Kunskapen om trafikregler, väjningsregler och säkerhet borde höjas genom en informationskampanj för att genom kunskap förebygga olyckor och tillbud. Enligt motionären förutsätter detta ett nationellt uppdrag då frågan berör nationella, regionala och lokala förutsättningar med många olika ansvariga myndigheter och beslutsorgan. I motion 2011/12:T377 av (S) framförs i yrkande 7 att cyklister är en särskilt utsatt trafikantgrupp och den enda trafikantgrupp där antalet omkomna ökade . Motionären menar därför att målsättningen bör vara att halvera antalet allvarligt skadade cyklister med hälften 2020 jämfört med . I kommittémotion 2011/12:T429 av m.fl. (S) konstateras i yrkande 27 (delvis) att för att klara ett hållbart miljöanpassat samhälle behöver vi underlätta användandet av cykeln som transportsätt. Cykeln är enligt motionärerna bra för miljön, folkhälsan och den enskildes privatekonomi. Motionärerna menar därför att det för detta krävs en säker trafikmiljö även för cyklister med bl.a. fler cykelstråk och cykelvägar. I motion 2011/12:T456 anför m.fl. (MP) i yrkande 2 att stora delar av den lagstiftning som påverkar trafiken och därmed också cykling är gammal och framtagen med bilen som norm. Det är därför enligt motionärerna hög tid att göra en översyn av berörda lagar såsom och trafik- och parkeringslagstiftningen ur ett klimat- och cykelperspektiv. Transportsektorn står inför utmaningar när det gäller bl.a. trängseln i städerna, klimatfrågan och övriga miljöfrågor såsom buller. Utskottet vill därför lyfta fram cykeln som ett transportmedel med många fördelar. Cykeln tar mindre av gatumarken i anspråk, vilket minskar trängseln. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är cykeln i princip oslagbar som transportmedel. Cykling har dessutom positiva effekter på folkhälsan. Cykeltrafikens bidrag till flera samhällsmål och potentialen som finns i att öka cykeltrafiken är något som även lyfter fram i kapacitetsutredningen. Mot den bakgrunden instämmer utskottet med motionärerna om att det är angeläget att stärka cykelns roll som transportmedel och göra det mer attraktivt att cykla. För att det ska bli verklighet krävs ökad trygghet för cyklisten, men också ökad möjlighet att på ett tryggt och säkert sätt cykla till bussen, cykla till tåget och växla mellan olika transportslag. Utskottet har tidigare understrukit att cykelfrågor är föremål för överväganden på i första hand lokal nivå. Utskottet välkomnar därför de många lokala initiativ som har tagits. Exempelvis kan nämnas att har föreslagit att ska satsas för att göra cykelnätet i mer sammanhängande och lättåtkomligt. Inte desto mindre anser utskottet att det är viktigt att stärka cykelns roll som transportmedel och därmed som en naturlig del av planeringen av transportsystemet även regionalt och nationellt. Cykeln ska kunna ses som ett attraktivt alternativ för en del av eller hela resan. Utskottet ser därför positivt på att det i den trafikslagsövergripande nationella planen för utvecklingen av transportsystemet 20102021 har avsatts ca för cykelåtgärder. Utskottet välkomnar även regeringens initiativ att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen ska syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. I utredningsdirektiven (dir. 2010:93) framhålls att insatser krävs inom en rad områden, däribland reglering, infrastruktur, samverkan eller samspel samt kunskapsuppbyggnad och kommunikation. I första hand bör utredaren se över de regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkering och möjligheten att ta med cykel på tåg och buss. Uppdraget kan dock om utredaren finner det relevant även omfatta andra regler och förutsättningar som är viktiga i detta sammanhang. I utredningsdirektiven anges vidare att för att främja målet att barn själva ska kunna använda sig av transportsystemet finns det behov av att utreda hur utbildning, fortbildning och spridning av befintliga och nya regler för cykeltrafiken kan utvecklas. Utredaren har fått förlängd utredningstid och uppdraget ska redovisas . Ytterligare initiativ från regeringens sida är det uppdrag som gavs till att i samarbete med Transportstyrelsen och i samråd med SKL m.fl. utarbeta en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. En delredovisning lämnades och en slutredovisning lämnades . Uppdraget ska till kompletteras med en mer detaljerad handlingsplan som redovisar aktiviteter, kostnader, tidsplaner, prioriteringar och ansvarsfördelning. Därefter kommer beredning att påbörjas inom . Utskottet vill vidare lyfta fram att en forskningsöversikt har tagits fram på uppdrag av civilutskottet, trafikutskottet samt miljö- och jordbruksutskottet i , en översikt som handlar om hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut . Rapporten med fokus på transporter, boende och grönområden (2010/11:RFR3) presenterades i anslutning till ett seminarium i ämnet i . Cykeltrafik lyfts fram som allt viktigare för att åstadkomma hållbara städer. Sammanfattningsvis finner utskottet att regeringen genom de initiativ som redovisats här har tagit ett kraftfullt och brett grepp om cykelfrågorna, bl.a. i fråga om mål och utgångspunkter. Utskottet anser därmed att förslagen i de här behandlade motionerna är eller kommer att bli tillgodosedda i väsentliga delar. Motionerna 2011/12:T332 av (FP) yrkande 4, 2011/12:T377 av (S) yrkande 7, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 27 (delvis) och 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkande 2 avstyrks följaktligen. Åtgärder i trafikens infrastruktur för cykling Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i trafikens infrastrukturer. Utskottet utgår från att pågående utredningar och projekt kommer att resultera i åtgärder som innebär förbättrad infrastruktur för cykling. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I propositionen Framtidens resor och transporter Infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) anförde regeringen följande om infrastruktur m.m. för cykeltrafik. Enligt regeringens bedömning är den enskilt viktigaste åtgärden för att öka cykelresandet att åstadkomma förbättrad infrastruktur för cyklister. Såväl utländska som inhemska erfarenheter visar att det finns en stor latent efterfrågan som frigörs när människor får tillgång till bilfria cykelvägar. Erfarenheter från förstärker också hypotesen att cykelinfrastruktur är avgörande för efterfrågeförändringen, framhölls det. Cyklister utanför tätorter men även inom dem löper en högre risk att råka ut för en trafikskada än bilister. Förbättrad säkerhet för dem som redan cyklar är således ett skäl att investera i cykelvägar som det kommer att innebära fler cyklister, anfördes det. Säkerheten kan behöva förbättras både på vägsträckor och i korsningar. Denna problematik gäller även för gående utanför tätort. Nya cykelvägar i detta sammanhang innebär därför även en förbättrad tillgänglighet och säkerhet för gående, då dessa vägar naturligt kan delas. Regeringen påpekade att separata cykelvägar också innebär att motortrafiken får bättre säkerhet och standard. När det gäller planering och uppföljning framhölls vikten av ett enhetligt och väl underbyggt sätt att ta fram samhällsekonomiska kalkyler för investeringar i cykelinfrastruktur. För att få ut störst effekt av investeringar i en mer systematisk utbyggnad av cykelinfrastrukturen föreslogs att medel till en början skulle prioriteras till sträckor mellan närliggande tätorter med många invånare. Detta är ett viktigt skäl till behovet av en viss styrning av medel till statlig cykelinfrastruktur, betonade regeringen. Utbyggnaden av cykelinfrastruktur längs det nationella och regionala vägnätet bör systematiseras och intensifieras i syfte att göra cykeln till ett attraktivt alternativ även utanför tätorter. En förutsättning angavs dock vara att åtgärden är samhällsekonomiskt motiverad. Slutligen ansåg regeringen att medel för cykelinfrastruktur bör redovisas särskilt och följas upp i såväl de nationella som de regionala planerna. I motion 2011/12:T260 konstaterar (KD) att ju fler som cyklar, desto bättre miljö, folkhälsa och trafiksituation får vi. En studie gjord av visar att fler skulle välja att cykla om samhället satsade på ökad framkomlighet för cyklister. Studien visar också att cykeln är en viktig del av trafiksystemet och att det bör satsas mer pengar på snabbare, säkrare och bekvämare cykelstråk. Cyklandet ökar enligt motionären i vissa delar av landet, men de regionala variationerna är stora. Motionären anser att det behövs fler cykelbanor och förutsätter att regeringen ser över planerandet av infrastrukturen för cykling för att stimulera investeringar som ger ökad cykling. I motion 2011/12:T332 av (FP) yrkandena 1, 2 (delvis) och 6 konstateras att cyklister generellt är en mycket utsatt trafikantgrupp. Skaderisken för cyklister har enligt motionären beräknats till nio gånger högre än för biltrafikanter. I motionen heter det därför att det behövs ökat fokus på att förebygga olyckor och tillbud vad gäller cyklismen. I yrkande 1 framförs att dålig beläggning på cykelbanor eller vägar och brister i underhåll kan vara orsak till olyckor såsom fall och vurpor. Det bör därför finnas en tydlig nationell målsättning om att centrala cykelstråk ska ha hårdgjord yta. bör även se till att alla vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter tillförsäkras cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö. Enligt motionären bör det finnas en tydlig ambitionsnivå vad gäller att minska antalet olyckor. I yrkande 2 framförs därför att tillgången på separata cykelvägar eller banor är en viktig aspekt för ökad säkerhet och trygghet. Cyklister behöver ges tydligare anvisningar och förslag på alternativa cykelvägar vid t.ex. förändringar till två-plus-ett-väg. I yrkande 6 framför motionären vidare att höghastighetsbanor för snabbpendlare bör vara en del av modern infrastrukturplanering. I motion 2011/12:T338 (delvis) anför och (båda M) att det bör vidtas åtgärder för att säkerställa att cyklisters behov tillgodoses när allmänna vägar byggs om till s.k. två-plus-ett-väg. Enligt motionärerna är det, inte minst ur ett miljöperspektiv, synnerligen olyckligt när vägar byggs om på bekostnad av cyklisters framkomlighet. I motion 2011/12:T377 framför (S) i yrkandena 1, 2, 5 och 6 att infrastrukturen för cyklister måste förbättras. Anledningen till det är att cyklister är en särskilt utsatt trafikantgrupp. Skaderisken har beräknats till nio gånger högre än för biltrafikanter. Det är även den enda trafikantgrupp där antalet omkomna ökade . I yrkande 1 framförs att möjligheten att studera förutsättningar för fler cykelvägar bör göras inom ramen för infrastrukturplaneringen. I yrkande 2 anger motionären att man måste ta cyklingen i beaktande när landsvägar byggs om till två-plus-ett-vägar. I yrkande 5 framförs att infrastrukturen för cyklister behöver förbättras. Enligt motionären behövs det fler cykelvägar. Både i och utanför tätorter tvingas cyklister att till stor del cykla på vägbanan eller på vägrenar med varierande bredd. I yrkande 6 framförs att bör få i uppdrag att ta fram en strategi för säkra gång- och cykelvägar i anslutning till alla skolor. I motion 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9 anges följande. I yrkande 7 framförs att när man bygger nya vägar, exempelvis två-plus-ett-vägar eller breddar befintlig väg, försvinner ofta vägrenen där man tidigare kunnat cykla. Vid av vägarna saknas helt möjlighet att gå eller cykla längs vägen. Motionärerna menar att eller kommunerna inte ska kunna ta bort cykelväg eller cykelbar vägren utan att ersätta den med en ny likvärdig eller bättre väg. Möjligheten att cykla måste enligt motionärerna säkerställas både vid de vägar som redan är ombyggda och de som kommer att byggas. Motionärerna menar att pengarna bör tas från vägbudgeten eftersom det är biltrafiken som orsakar det ändrade behovet och därmed kostnaden. I yrkande 9 menar motionärerna att bör ges i uppdrag att utreda och införa en nationell cykelvägsnumrering. Skälet för detta är enligt motionärerna att den övervägande majoriteten av cykelvägar är namnlösa asfaltmaskar som slingrar sig fram huller om buller i . För att underlätta för de cyklister som vill resa mellan kommuner, kanske på längre turer genom , behövs enligt motionärerna en cykelvägsnumrering. I motion 2011/12:T475 framför Per Lodenius (C) att i det statliga anslaget för byggande och upprustning av vägar bör särskilda medel avsättas för att utöka och snabba på byggandet av nya gång- och cykelvägar. Anledningen till det är att på många platser i är cykeln inte det alternativ den skulle kunna vara. Det beror på att trafiksituationen gör att det är förenat med stor risk att cykla. Vid exempelvis skolor har biltrafiken ökat. Genom gång- och cykelbana skild från vägen skulle cykeltrafiken bli säkrare och fler skulle ta cykeln till exempelvis arbetet. Det i sin tur har en positiv effekt på hälsan och är mer miljövänligt. Vid byggandet av nya gång- och cykelvägar bör man enligt motionären sträva efter att skapa ett sammanhängande vägnät.