bet · GZ01SkU17 · 2012-03-02 00:00:00 — I flera motioner tar motionärerna upp torg- och marknadshandeln och dess speciella förutsättningar när det gäller möjligheterna att t.ex. införa ett krav på kassaregister. Utskottet kan konstatera att riksprojektet funnit att de nuvarande kontrollmöjligheterna inte är tillräckliga och att man inom projektet har dragit slutsatsen att det krävs någon typ av förändring om det ska bli möjligt att kontrollera att intäktsredovisningen. Utskottet är inte berett föregripa arbetet med att hitta en lösning på detta problem och ser därför inte någon anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen i denna del. Utskottet avstyrker motionerna. I några motioner efterfrågas en bättre lösning på kassaregistrens kontrollproblem än papperskvitton. Motionärerna anser att mängden kvitton utgör ett miljö- och nedskräpningproblem. Utskottet är inte av någon annan mening än motionärerna och noterar att man inom följer teknikutvecklingen på området och för en dialog med branschen i syfte hitta lösningar som gör det möjligt att avvara papperskvitton. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen i denna del. I flera motioner läggs det fram förslag om att det nuvarande kravet på personalliggare inom restaurang- och frisörbranscherna ska utvidgas till fler branscher, bl.a. byggbranschen. Byggbranschens arbetsgivare och fackförbund har utarbetat ett särskilt åtgärdsprogram för vita arbeten inom byggsektorn. Bland annat har ett system för legitimationsplikt och närvaroredovisning på byggarbetsplatser utvecklats. Systemet används på frivillig grund, men avsikten är att det ska ställas avtalskrav på att underentreprenörer följer reglerna om närvaroredovisning. I planerna ingår vidare att ska få möjlighet att oanmält besöka byggföretag och arbetsplatser för kontroll av närvaroredovisningen efter mönster från de regler som gäller för de branscher som har ett krav på personalliggare. Ytterligare ett inslag som branschen bedömer som viktigt är att arbetsgivarens månatliga redovisning till ska göras på individnivå. På så sätt blir det svårare för oseriösa aktörer att upprätthålla en legitim fasad. I åtgärdsprogrammet ingår en rad ytterligare åtgärder som även de syftar till att göra det svårt att bedriva oseriös verksamhet inom byggsektorn. föreslagit att personalliggare införs i bygg- och tvätteribranschen. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet anser att regeringens fortsatta beredning av förslag bör avvaktas och är därför inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen i denna del. Utskottet är inte heller berett att föreslå att lagstiftar i frågan. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. När det gäller frågan om ett entreprenadavdrag inom byggbranschen har ett sådant föreslagits i departementspromemoria Ds 2004:43 Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms). Förslaget remitterades, men remissinstanserna ifrågasatte bl.a. förslagets effektivitet när det gällde att stävja skatteundandraganden. Det blev därför aldrig aktuellt med ett genomförande av förslaget. Utskottet ser inte någon anledning att nu ta ställning för ett införande av detta förslag. I motionerna föreslås också att förslaget om månadsuppgift genomförs. Utredningen om elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad har föreslagit att uppgift om utbetald ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst ska lämnas och att den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst tas bort. Månadsuppgiften ska innehålla samma uppgifter som den nuvarande årliga kontrolluppgiften. Den ska dessutom innehålla uppgift om sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Anledningen till att nya uppgifter ska lämnas är att behöver dessa i sin ärendehantering. De uppgifter som lämnats av en uppgiftslämnare under en månad kommer att ligga till grund för skattedeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet ska summera de uppgifter som lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter ska anges i den elektroniska skattedeklarationen. överför sedan underlaget till skattedeklarationen till uppgiftslämnaren som ska skriva under deklarationen. På detta sätt försvinner en del av uppgiftslämnarnas arbete med att fylla i skattedeklarationerna. Detta gäller för dem som väljer att deklarera elektroniskt. Förslaget bereds inom . Utskottet anser att resultatet av regeringens beredning av det aktuella förslaget bör avvaktas och är därför inte berett att tillstyrka motionsförslagen om genomförande av förslaget. När det gäller motionsförlaget om enklare regler för näringsidkare som anställer tillfällig personal finns det enligt utskottets mening också anledning att avvakta beredningen av förslaget om månadsuppgift eftersom det kan förväntas innebära en minskad administration även i dessa fall. Taxibranschen tas upp i några motioner. Som framgår av den inledande redovisningen bereds nu två olika förslag för taxibranschen inom . Ett förslag på om redovisningscentraler för taxi har bl.a. lagts fram i betänkande SOU 2004:102 Svarttaxi, och begärde i en skrivelse till regeringen begärt att obligatoriska redovisningscentraler (tömningscentraler) införs. En alternativ metod att angripa fusket har undersökts inom utredningen för vägtrafikregister. I utredningens betänkande SOU 2010:76 Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet integritet och effektivitet föreslås bl.a. att uppgifter från taxameterbesiktningen, bl.a. var besiktningen har utförts och uppgifter från de ackumulerade registren, ska registreras centralt. Härigenom skapas enligt utredningen goda förutsättningar för kontrollen av taxinäringen. Utskottet noterar att trafikutskottet i sin behandling av dessa frågor (bet. 2010/11:TU12) betonade vikten av att en sund konkurrens råder inom taxinäringen och uttalade att det är väsentligt att de insatser som genomförs är genomtänkta, kostnadseffektiva och i övrigt väl avvägda i förhållande till de resultat som uppnås. Utskottet delar trafikutskottets bedömning och anser att resultatet av regeringens beredning av de aktuella förslagen bör avvaktas. Utskottet är således inte berett att nu tillstyrka några tillkännagivande till regeringen i denna del. I en motion föreslås att avdrag för hushållsnära tjänster från ska kräva ett kvitto där kunden intygar att arbetet verkligen utförts. Om intyget inte stämmer ska både utföraren och beställaren kunna lagföras. Utskottet vill framhålla att HUS-avdraget införts för att minska svartarbetet och att tekniken med en direkt utbetalning från till utföraren gör att möjligheterna att genomföra löpande kontroller är goda. De inblandade är kända genom de uppgifter som lämnas i ärendet. Utskottet kan inte utesluta att olika former av missbruk förekommer men anser att möjligheterna att utveckla kontrollmetoder är goda. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen när det gäller fusk på detta område och vidtar åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Utskottet ser inte någon anledning att tillstyrka förslaget om ett kvitteringssystem inom HUS-avdraget. I vissa motioner föreslås åtgärder som ska leda till en effektivare bekämpning av penningtvätt och det föreslås att penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Utskottet anser att det är angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna fortsätter att utvecklas och konstaterar att regeringen, som ett led i detta arbete, utsåg en särskild utredare som ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor (dir. 2010:80). Utredaren ska överväga om kriminaliseringen av penningtvätt behöver förenklas och förtydligas. I det ingår att ta ställning till om det straffbara området för penningtvätt bör utvidgas. Uppdraget kommer att redovisas . Utskottet delar motionärernas syn när det gäller vikten av att åtgärder vidtas för att bekämpa den grova brottsligheten. Men mot bakgrund av stundande utredningsförslag på området anser inte utskottet att det är nödvändigt med ett tillkännagivande till regeringen. I några motioner föreslås att beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift ska höjas för att göra det enklare för alla som tar emot ersättning för arbete. Det finns enligt utskottets mening skäl att vara restriktiv när det gäller att skapa ett utrymme för skattefria ersättningar för arbete. Risken för missbruk är uppenbar och möjligheterna till kontroll små om inte ersättningarna ska redovisas alls. Härtill kommer att en sådan reform kräver en finansiering som bör hanteras inom ramen för den sedvanliga budgetberedningen. I sammanhanget bör det påpekas att en höjning av kontrolluppgiftsgränsen skulle skapa en gråzon där den som mottagit ersättningen skulle tvingas korrigera sin förtryckta deklaration för att inte göra sig skyldig till skattebrott. Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Det internationella samarbetet är bl.a. inriktat på att även länder och jurisdiktioner med små resurser ska ha möjlighet att delta och kunna använda den information som blir tillänglig genom det avtalsnät som byggs upp. Med hänvisning till detta och då utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om olika åtgärder på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att en förutsättningslös utvärdering bör genomföras av de förändringar av näringsbegreppet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Utvärderingen ska gälla reformens effekter på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Den ska bedrivas skyndsamt. avslår ett motionsförlag om en utvärdering av företagares rättssäkerhet i skatteprocesser. Jämför särskilt yttrande (S, V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i dennes verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verksamhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan näringsverksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man lämnade synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. har i ett ställningstagande (, dnr 131 751308-08/111) förtydligat hur en ansökan om F-skatt bör bedömas efter de förändringar som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. I ställningstagandet klargörs att exempelvis följande kategorier kan anses bedriva näringsverksamhet. Den som hyr ut sig själv för kortare uppdrag (kortare än ) till flera olika uppdragsgivare i syfte att ersätta ordinarie anställda till följd av tillfälliga behov av arbetskraft, t.ex. på grund av sjukfrånvaro eller arbetstoppar kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det framgår att det är uppdragstagarens avsikt att bedriva uthyrningsverksamheten som näringsverksamhet. Detta gäller även om förmedlingen av uppdragstagaren sker via ett bemanningsföretag. Säljare som arbetar på provisionsbasis och som har sitt tjänsteställe i bostaden eller i egen lokal kan anses bedriva näringsverksamhet eftersom han inte är inordnad i verksamheten. Dagbarnvårdare som tar hand om andras barn (regelmässigt tre barn eller fler) kan anses uppfylla kraven på näringsverksamhet om tillsynen sker i egen regi. Konsult, t.ex. ekonomi- eller it-konsult, som påbörjar sin näringsverksamhet med bara enstaka kunder och där den tidigare arbetsgivaren är en av kunderna kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det handlar om avgränsade uppdrag. Arbete som styrelseledamot, som inte är hänförligt till eget eller närståendes ägande i bolaget, bör kunna utgöra näringsverksamhet, antingen som ett led i en bedriven konsultverksamhet eller som egen verksamhetsgren om fortlöpande minst tre sådana uppdrag finns. Däremot kan, enligt ställningstagande, även efter förändringen följande verksamheter inte anses uppfylla kraven på näringsverksamhet. En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för längre uppdrag i syfte att ersätta ordinarie anställda kan normalt inte anses uppfylla kraven för näringsverksamhet även om parterna kommit överens om att uppdragstagaren ska utföra arbetet som näringsidkare. Det kan exempelvis gälla lärarvikarier, vikarierande sjukvårdspersonal eller chaufförer som ställer sin arbetskraft till förfogande till en och samma uppdragsgivare för (eller mer). En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för kortare uppdrag räknas inte som näringsverksamhet om det sker till endast enstaka uppdragsgivare. En barnflicka eller au pair som arbetar åt en familj och utför merparten av arbetet i familjens bostad kan inte anses bedriva näringsverksamhet. I de fall där det klart framgår att uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och inordnad i dennes verksamhet på liknande sätt som uppdragsgivarens ordinarie personal, kan kravet på näringsverksamhet inte anses vara uppfyllt trots att partsviljan ger uttryck för att den beskrivna verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte 1. om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas, 2. ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag, eller 3. den sökande a) har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt, b) inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig, c) inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning, d) har näringsförbud eller e) är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hindren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. beslut om ett nytt skatteförfarande innebär att F-skattsedeln har ersatts med ett godkännande för F-skatt och att rättsverkningarna knyts till godkännandet som sådant och åberopandet av detta. I motion 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkande 6 föreslår motionärerna att det genomförs en översyn av effekterna av det vidgade näringsbegreppet. De anför att förändringen har medfört att antalet uppdragsgivare inte har någon avgörande betydelse och att det är något hinder att uppdragstagaren arbetar åt en enda uppdragsgivare. Det anses också problemfritt att en uppdragstagare startar sin verksamhet med den tidigare arbetsgivaren som sin första uppdragsgivare. I motion 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 11 anför samma motionärer att en översyn med anledning av det vidgade näringsbegreppet också bör omfatta behovet av begränsningar vid brottslighet. Motionärerna begär tillkännagivanden om att möjligheten att få F-skatt bör begränsas då sökanden varit inblandad i skattefusk eller annan ekonomisk brottslighet och att möjligheten att återkalla F-skatt bör utvidgas i dessa fall. En förnyad prövning ska kunna ske först efter det att en karenstid har löpt ut. Beroende på översynens resultat bör möjligheten att införa en tidsbegränsad F-skatt kunna övervägas. I motion 2011/12:Sk391 av och (båda C) anför motionärerna att Svenskt Näringslivs rapport rättsverkningar visar hur letar efter företag som passar in i olika skatteplaneringsscenarier och att de beviskrav som tillämpas är låga. Motionärer anser att frågan om företagares rättssäkerhet i skatteprocesser bör bli föremål för en djupare granskning. Motionärerna tar upp den ändring i inkomstskattelagens näringsbegrepp som genomfördes . Som framgår av den inledande redovisningen har praxis vid tolkningen av begreppet näringsverksamhet redan före reformen lämnat synen att vissa yrkeskategorier alltid ska anses som arbetstagare och övergått till en mer nyanserad bedömning av bl.a. självständighetskravet. Ändringen innebar att lagtexten förtydligades utifrån gällande rättspraxis och att partsviljan gavs en ökad betydelse. På detta sätt ökade förutsägbarheten och fler fick möjlighet att få sin verksamhet bedömd som näringsverksamhet. Det handlar således inte om någon ny schablonisering av typen en eller flera uppdragsgivare utan om att ge parternas vilja ett något ökat utrymme vid bedömningen. Av ställningstagande framgår att förändringen har gjort det möjligt för fler som arbetar självständigt i förhållande till sina olika uppdragsgivare att välja näring som sin verksamhetsform. Utskottet kan konstatera att reformen har medfört att antalet skattskyldiga som själva ska betala sina skatter och avgifter ökar och att detta också medför en risk för ett ökat skatteundandragande. I ärendet gjorde regeringen bedömningen att ytterligare kontrollmöjligheter som riskerar att motverka syftet med ändringen bör införas endast om det kan påvisas att det är nödvändigt för att motverka svartarbete och annat skatteundandragande. Regeringen avsåg att följa utvecklingen och återkomma i frågan om förslaget skulle leda till en oacceptabel ökning av skattefelet. Utskottet anser att det finns skäl att genomföra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver också konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör bedrivas skyndsamt. Detta bör med delvis bifall till motion Sk359 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Sk361 yrkandena 10 och 11 avstyrks. När det gäller behovet av en utvärdering av företagares rättssäkerhet i skatteprocesser anser utskottet i likhet med motionärerna att det är viktigt att de processer som drivs mot företagare i skatteärenden uppfyller höga rättssäkerhetskrav, och utskottet förutsätter att den grundliga genomgång och analys som genomförts i Svenskt Näringslivs rapport rättsverkningar uppmärksammas och bidrar till en ökad kvalitet i beslutsfattandet. Utskottet ser inte någon anledning till ett tillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om översyner av skatteflyktslagen med olika inriktningar. Jämför reservation 5 (V). Det är en allmän regel att beskattning ska ske på grundval av rättshandlingars verkliga innebörd oavsett den beteckning som avtalen givits. Bedömningen behöver inte avse en enstaka rättshandling utan kan gälla den sammantagna innebörden av flera rättshandlingar (RÅ 2004 ref. 27). I detta ligger t.ex. att s.k. skenavtal inte ska läggas till grund för beskattningen. Vid sidan av den allmänna regeln om genomsyn finns i skatteflyktslagen särskilda bestämmelser som ger ytterligare möjligheter att bortse från en rättshandling vid taxeringen. De förutsättningar som ska föreligga vid en tillämpning av skatteflyktslagen är följande. Rättshandlingen ska ingå i ett förfarande som medför en väsentlig skatteförmån för den skattskyldige. Den skattskyldige ska direkt eller indirekt ha medverkat i rättshandlingen eller rättshandlingarna. Skatteförmånen kan antas ha utgjort det övervägande skälet för förfarandet. En taxering på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens syfte som det framgår av skattebestämmelsernas allmänna utformning och de bestämmelser som är direkt tillämpliga eller har kringgåtts genom förfarandet. Lagen tillämpas av förvaltningsdomstolarna efter en framställning från . Framställningen ska göras före utgången av de frister som gäller för beslut om eftertaxering eller i en pågående process om själva sakfrågan i underinstanserna. Skatteflyktslagen är tänkt att tillämpas på förfaranden där en skattskyldig genomför en transaktion främst i syfte att uppnå eller undvika en beskattningseffekt, t.ex. då avdrag yrkas för konstlade förluster. Om den skattskyldige har något eller några andra godtagbara skäl för sitt handlande som tillsammans är av större betydelse än skatteförmånen, ska skatteflyktslagen inte tillämpas. Om ett förfarande framstår som normalt med hänsyn till det ekonomiska resultat som uppnås men ändå leder till en skatteförmån som lagstiftaren inte har avsett är inte skatteflyktslagen tillämplig. Avsikten med lagen är inte att åstadkomma någon utvidgning av det skattepliktiga området. Grundläggande måste alltjämt vara att gränserna för beskattningen anges genom de materiella reglerna (prop. 1980/81:17 s. 16). ändrades reglerna om avdragsrätt för räntor i inkomstslaget näringsverksamhet i inkomstskattelagen (1999:1229) för att förhindra skatteplanering genom lån och förvärv inom en intressegemenskap (prop. 2008/09:65). Av propositionen framgår att regeringen avsåg att ge i uppdrag att följa upp den nya lagstiftningen, men även att göra en bredare kartläggning av förekomsten av ränteavdrag. I regleringsbrevet bedömde regeringen att man borde avvakta med en uppföljning av den nya lagstiftningen tills reglerna hunnit tillämpas vid en taxering. I avvaktan på en sådan uppföljning har haft i uppdrag att göra en bredare kartläggning av förekomsten av ränteavdrag. Uppdraget redovisades i promemorian Ränteavdrag i företagssektorn av . har i en skrivelse från behandlat frågan hur reglerna om begränsning i avdragsrätten för ränta på vissa skulder samt skatteflyktslagen ska tillämpas i två typfall som berör och regelsystem. I regleringsbrevet fick i uppdrag att fortsätta arbetet med kartläggningen av ränteavdragen. Uppdraget redovisades i promemorian Ränteavdrag i företagssektorn Fortsatt kartläggning av . I regleringsbrevet gavs i uppdrag att följa upp tillämpningen av ränteavdragsbegränsningsreglerna, bl.a. mot bakgrund av erfarenheterna av taxering. ska analysera om de nya ränteavdragsbegränsningarna förebygger skatteplanering med ränteavdrag på avsett sätt. Denna analys ska särskilt uppmärksamma om nya metoder för att kringgå lagstiftningen har använts sedan räntevdragsbegränsningsreglerna har trätt i kraft. Vidare ska undersöka om möjligheterna att tillämpa skatteflyktslagen har förbättrats genom reglerna om ränteavdragsbegränsningar. gavs även i uppdrag att fortsätta arbetet med den kartläggning av förekomsten av ränteavdrag som har gjorts . Den innefattar bl.a. frågan huruvida skatteplanering vid t.ex. externa förvärv eller externa lån utgör ett allvarligt hot mot den svenska bolagsskattebasen. har senast redovisat uppdraget i promemorian Ränteavdrag i företagssektorn Fortsatt kartläggning.