bet · GZ01SfU10 · 2012-04-02 00:00:00 — Men man gick de facto in i det med öppna ögon och ändrade lagstiftningen så att människor inte kan få finnas här med sina nära.Precis som jag tycker att det är självklart att jag den dag mina föräldrar är gamla ska ha rätten att sitta där vid deras sida och hålla deras hand när de drar sina sista andetag ska den möjligheten finnas för andra. Vi har störst ansvar för dem som söker skydd i vårt land därför att de inte kan få det skyddet någon annanstans. Men vi har också ansvar för att se till att man ska kunna vara med sina nära och kära i livet. Därför har vi föreslagit en särskild bestämmelse för familjer. finns det ganska många som har möjligheten och till stor del ansvarar för försörjningen av sina anhöriga, men inte ens om man är beredd att betala varenda krona finns det någon laglig möjlighet att få vara tillsammans, och det är det man allra mest känner att man behöver. Vi vill titta på möjligheten till det som kallas för en sista-länken-bestämmelse, en möjlighet för den som är ensam kvar och inte har några andra anhöriga i livet att få komma hit, återförenas med sina anhöriga här och vistas hos dem.Fru talman! Jag vill komma tillbaka till frågorna som man får höra så ofta: Vad kostar det? Vilken är samhällets börda för dem som kommer hit? Hur gynnas vårt samhälle? Eller som frågan snarare brukar ställas: Hur drabbas vårt samhälle?Det är inte detta som vi kristdemokrater tycker är det viktigaste. Vårt ansvar utgår från människors behov, inte människors förmåga. Men jag tror att det är viktigt att vi tar diskussionen om samhällets kostnad när vi ska leva upp till vårt medmänskliga ansvar.Vi kan inte blunda för att detta självklart ställer stora krav på våra samhällsinstitutioner. Om det kommer många barn, som under det som skulle ha varit grunden för deras skolgång i stället har levt på flykt under omständigheter där de inte har kunnat tillgodogöra sig undervisning, ställer det väldigt stora krav på våra skolor när de ska tillgodose barnens behov av kunskap, något som skolorna inte riktigt klarar av. Det ställer stora krav på att kunna ge vård till dem som har sökt sin tillflykt hit, något som vi inte lever upp till men som vi behöver leva upp till.Fru talman! Det finns mycket kvar innan kan säga att vi är ett land som ger människor det skydd de har rätt till. Det kommer vi att fortsätta arbeta med. Det är populärt att peka på de beslut som fattades 1996 av en socialdemokratisk regering. Det är mindre populärt att ta ansvar för vad man inte har gjort under sex års tid.Som jag sade tidigare till uppfattar jag att det finns ett gemensamt synsätt från flera partier i riksdag att begreppet synnerligen ömmande omständigheter skulle behöva förändras. Jag har i varje fall upplevt att har sagt det till mig men hänvisat till att det är regeringen som måste bli överens.Jag har hänvisat till att jag sitter i och utgått från att partier kan fatta beslut och därmed ge regeringen uppdrag. Jag har också följt flera riksdagsledamöter som i olika omröstningar som gått emot sitt regeringsparti. Det skulle inte vara någonting konstigt om man nu i riksdagsmajoriteten valde att göra någonting annat även om det naturligtvis skulle väcka en viss uppmärksamhet.Min fråga till är: När tror att remissen om vård för papperslösa kommer att gå ut? Kommer det att gå ut någon remiss? När tror att begreppet synnerligen ömmande omständigheter kommer att förändras? Tror hon att det kommer att förändras över huvud taget, och blir det i så fall en sista länk? Det är viktigt att vi har ett regelverk som gör att den som tar sin tillflykt hit har så goda förutsättningar som möjligt att veta om man har rätt att få stanna här eller inte. Det är viktigt att alla som i sin vardag möter människor som har tagit sin tillflykt hit kan känna: Jag vet hur regelverket fungerar. Jag kan svara dig, därför att jag vet vad vårt land har tagit för ansvar.Det är viktigt att vi så långt det är möjligt har specifika regler som tar hänsyn till de omständigheter och situationer som vi kan förutse. För en lekman kan det vara svårt att veta vad skillnaden är mellan särskilda skäl och synnerliga skäl. Synnerliga skäl är någonting som är väldigt begränsat. I lagteknisk mening är det väldigt få situationer.Det är bra att ha undantag i sådana situationer som vi inte kan förutse och att det ändå finns en öppning. Att säga att vi bör inkludera de situationer som vi kan förutse genom att göra det till särskilda skäl, det vill säga att vidga det utan att veta vad vidgningen kommer att innebära, skapar bara större osäkerhet.För mig är det viktigt att vi vidgar där vi ser ett specifikt behov. Det handlar om att vi skapar särskilda regler för sådana saker som vi kan förutse. I stället för att bara ändra till något luddigt och otydligt där vi inte riktigt vet vad det innefattar ska vi specifikt ta de situationerna där vi vet att vi vill öppna och ge en möjlighet för människor att komma till vårt land.När det gäller barn har vi kristdemokrater sagt att det bör finnas möjlighet för särskilda skäl. Barns behov ser annorlunda ut. Barn är inte själva ansvariga för att de är här. Det var ett långt svar från men tyvärr inte svar på min fråga. Frågan handlar om: Kommer det att bli en förändring, och kommer utredningen om vård för papperslösa att gå ut på remiss?Bakgrunden till att jag ställer de frågorna är att vi har fått kritik för att tidigare socialdemokratiska regeringar inte har ändrat lagstiftningen och gjort på olika sätt. Jag kan stå till svars för vad vi tycker och hur vi agerar . Det gör vi mot bakgrunden av vad vi har sett.För inte så länge sedan togs en man i förvar. Han har en svår hjärntumör. Hans familj sitter någon annanstans. Hans hustru ska utvisas till ett helt annat land. Familjen kommer alltså att splittras. Det ena barnet har växt upp här och varit här i sex sju år.Man skulle kunna tycka att de omfattas av synnerligen ömmande omständigheter. Men inte ens den här familjen gör det. Jag kan inte uttolka lagen mer än att vi konstaterar precis som Migrationsöverdomstolen att detta är ett nålsöga som väldigt få omfattas av. Det är därför vi vill ha till stånd en förändring.Jag har uppfattat att både och har gett uttryck för att de vill ha till stånd en förändring. Det har de gjort i debattartiklar, radiointervjuer och tv-soffor. Men när vi kommer till kammaren blir det inte lika tydligt.Det är därför jag ställer frågan: Kommer det en förändring ? Kommer utredningen om vården för papperslösa att gå ut på remiss ? Om jag hade svaret på vilken dag utredningen skulle gå på remiss hade jag självklart kunnat berätta det här. har inte jag det svaret.För oss kristdemokrater råder det ingen tvekan om att vi har tydlig avsikt att utredningen ska gå ut på remiss och att vi ska se till att alla människor får den rättigheten som är en grundläggande mänsklig rättighet, nämligen rätten till vård. Det är bra för människor, och det är människors behov som vi ska tillgodose.Jag kan inte svara på när den går ut på remiss. Det är inte obekant att det finns skillnader inom regeringen i hur vi ser på den här frågan. Frågan bör ställas till någon annan.Det är viktigt att se: Vad är det som håller på att hända i svensk politik? Det har ändå hänt någonting . Vi hade tidigare ett väldigt tydligt samarbete mellan Socialdemokraterna och som på många områden blockerade en mer human migrationspolitik.Genom det samarbete som vi har inom hela Alliansen tillsammans med har vi sett till att det finns en regering som är mycket mer beredd att göra förbättringar på detta område.Jag kan också se att det har blivit förändringar inom Socialdemokraterna som jag välkomnar. Socialdemokraterna har flyttat sig från positioner man hade i regeringsställning.Det är bra för svensk debatt och samhällsklimatet i vårt land att det inte finns stora partier som blockerar utan att det är ytterkantsåsikter som gör att vi har negativa strömningar mot migranter i vårt land.