bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — När det gäller yrkandet i motion 2012/13:T327 (C) om riktlinjer till om att värna gemensamma mark- och skogsresurser bör det erinras om att det krävs nätkoncession enligt ellagen (1997:875) för att få bygga och använda en ny stamnätsledning. Nätkoncession för linje får meddelas endast om anläggningen är lämplig från allmän synpunkt. När en ansökan om nätkoncession prövas ska prövningsinstanserna eller regeringen göra en allsidig bedömning utifrån de uppgifter som finns i det enskilda ärendet. Vid prövningen tillämpas bl.a. de allmänna hänsynsreglerna och hushållningsbestämmelserna i 24 kap. samt bestämmelserna om miljökvalitetsnormer i 5 kap. 3 § . En miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och ska kontrollera att miljökonsekvensbeskrivningen uppfyller kraven i . Om miljökonsekvensbeskrivningen är bristfällig kan inspektionen kräva kompletterande utredningar. Motsvarande prövning görs av regeringen om ärendet överlämnas till regeringen för prövning, vilket sker om någon intressent motsätter sig koncessionen. I sammanhanget kan nämnas att regeringen beviljade nätkoncession för den s.k. Sydvästlänkens norra respektive södra delar. Besluten inkluderade ett antal tillståndsvillkor till skydd för miljö, landskap och kulturmiljö. överlämnade regeringen ett lagförslag till lagrådet om en förenkling av tillståndsprocessen för att bygga och använda starkströmsledningar (dvs. s.k. nätkoncession). Bland förslagen märks att regeringen i vissa ärenden om nätkoncession ska få möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare kan det noteras att på sin hemsida anger att affärsverket i sitt miljöarbete lägger ned ett omfattande arbete på att utarbeta miljökonsekvensbeskrivningar för projekten och på att genomföra samråd. arbetar också med att anpassa skötseln av kraftledningsgator i syfte att främja naturvärden och biologisk mångfald. Långsiktig utveckling av stamnätet presenterade ett mer långsiktigt plandokument om utvecklingen av det svenska stamnätet. Dokumentet innehåller affärsverkets syn på de utmaningar som väntar och de prioriteringar som görs . Dokumentet ska inte ses som en bindande detaljplan utan som ett försök att öka transparensen i Svenska kraftnäts nätplanering och ge elmarknadens olika aktörer en möjlighet att påverka denna. Dokumentet har skickats på en bred remiss fram till . besvarade statsrådet en fråga (fr. 2011/12:648) från (S) om Svenska kraftnäts val att ersätta vissa luftdragna stamnätsledningar i med nya luftdragna ledningar. Efter överklagande hamnade frågan om teknikvalet på regeringens bord och frågeställaren ville veta utifrån vilket ställningstagande statsrådet kommer att verka för att regeringen avgör ärendet är det enkom på ekonomiska grunder eller kommer andra avväganden att göras? Statsrådet redogjorde i sitt frågesvar för gällande bestämmelser för prövningen av en ansökan om nätkoncession. Den lämplighetsprövning som görs syftar främst till att hindra att samhällsekonomiskt onödiga ledningar byggs, dvs. att nya ledningar byggs där det redan finns tillräcklig överföringskapacitet, eller att ledningar dras fram på ett sätt som orsakar onödigt stor skada för tredje man. Statsrådet konstaterade att bestämmelserna således tar sikte på att prövningsinstanserna, eller regeringen, ska göra en allsidig bedömning utifrån de uppgifter som finns i det enskilda ärendet när de prövar en ansökan om nätkoncession. Utskottet behandlar först de två motioner som på olika sätt rör planeringsfrågor och teknikval i samband med stamnätsprojekt. Därefter behandlas förslagen om Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat motioner som på olika sätt gäller valet av teknik i samband med en utbyggnad av stamnätet. Inte minst har dessa motioner gällt det omfattande stamnätsprojektet (som tidigare i delar av sin sträckning kallades Sydlänken). har utskottet framhållit att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. Utskottet vidhåller denna hållning och vill dessutom tillägga att det inte heller bör vara uppgift att förorda en viss teknik framför en annan. bör således avslå motion 2012/13:T412 (FP) om att markdragna ledningar bör prioriteras framför andra alternativ. När det gäller det som sägs i motion 2012/13:T327 (C) om Svenska kraftnäts agerande i förhållande till olika miljöutmaningar vill utskottet erinra om de miljökrav som finns kopplade till de tillstånd (koncessioner) som krävs för att en stamnätsledning över huvud taget ska få anläggas. Utskottet förutsätter att finner det rationellt att tillgodose de krav som finns fastlagda i lagstiftningen på detta område och att därigenom undvika utdragna tillståndsprocesser. Vidare utgår utskottet från att de tillståndsgivande myndigheterna, om så bedöms vara nödvändigt, knyter sådana miljövillkor till tillståndsbesluten som säkerställer att olika miljöintressen tillgodoses. Motionen avstyrks av utskottet i denna del. Beträffande önskemålet i den nyssnämnda motionen om att en särskild regional instans ska ges befogenheter att väga samman olika markanvändningsintressen, däribland i samband med en utbyggnad av stamnätet, ställer sig utskottet tveksamt. Att en sådan regional instans, eller flera, skulle främja en effektiv markanvändning förefaller oklart mot bakgrund av att stamnätsprojekt ofta präglas av en betydande nationell och inte sällan också internationell dimension. Den nuvarande ordningen för tillståndsprövning är, enligt utskottets uppfattning, i detta avseende tillfyllest. Motionen bör således avslås av , i den aktuella delen. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter Stamnätet för överföring av el har en central funktion i det svenska välfärdsbygget. Utan väl utvecklade möjligheter att överföra elkraft mellan landets olika delar hade det vi ser förmodligen sett helt annorlunda ut. De stora vattenkraftsresurserna i norr har varit avgörande för framväxten av den svenska basindustri som i många stycken fortfarande bär upp det svenska välståndet. Stamnätet är dock ingen obegränsad resurs utan kräver löpande underhåll och betydande ny- och reinvesteringar för att kunna möta de utmaningar som inte minst omställningen av energisystemet innebär. Stora förhoppningar och ambitiösa målsättningar när det gäller tillkommande förnybar energi måste också matchas med realistiska förväntningar på vad det nuvarande stamnätet klarar av att möta eller var och hur snabbt ny eller förbättrad överföringskapacitet kan skapas. Att etablera en elnätsinfrastruktur innebär ofrånkomligen ingrepp i landskapet och medför förändringar i människors livsmiljöer. När det gäller stamnätsledningar är detta ofta särskilt påtagligt och detta arbete innebär därför inte sällan långa planeringsprocesser. Att mycket av den nytillkommande förnybara energin kommer från utspridda och intermittent verkande produktionsenheter som exempelvis vindkraftverk innebär särskilda utmaningar för stamnätet som också måste beaktas. I linje med vad utskottet anförde är det positivt att på regeringens uppdrag har tagit fram en utvecklad investerings- och finansieringsplan. Utskottet vill här också välkomna det mer långsiktigt inriktade dokument om utvecklingen av det svenska stamnätet som har presenterats och som syftar till att öka transparensen i Svenska kraftnäts nätplanering och ge elmarknadens olika aktörer större möjligheter att påverka denna. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot den föreslagna investeringsplanen och tillstyrker således propositionen i denna del. Detsamma gäller det förslag som läggs fram i propositionen om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter som alltså också tillstyrks. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 3. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. Slutligen avslår de här aktuella motionsyrkandena. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 21 Energi är att ramen för utgiftsområdet är fastställd till . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till fördelning på de tolv olika anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. Regeringens förslag till utgiftsram uppgår alltså till , fördelat på 12 anslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras nio av anslagen med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser vilka leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . Anslaget : Förvaltningskostnader (1:1) föreslås uppgå till ca 2013. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Därtill finansierar sina kostnader för planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom de energipolitiska programmen. I budgetpropositionen ökades anslaget med för att bl.a. finansiera nya uppgifter vid myndigheten som följer av genomförandet av EU:s förnybartdirektiv, inklusive hållbarhetskriterier, samt utökade arbetsuppgifter inom området för internationella klimatinsatser. Att de beräknade anslagen minskar beror på att anslaget i samband med budgetpropositionen tillfördes 30 miljoner för perioden 20102014 för att finansiera myndighetens eget arbete med det energieffektiviseringsprogram som aviserades . Anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2) avser bidrag för energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Vidare ska anslaget täcka insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning i energieffektiv teknik. Regeringen framhåller att insatserna bygger på en fortsatt utveckling av den kommunala energi- och klimatrådgivningen och de regionala energikontorens arbete. I budgetpropositionen förlängdes dessa insatser . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för nyssnämnda anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget Insatser för uthållig energianvändning (1:3) avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla, demonstrera och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser som rör konvertering mellan olika system för uppvärmning. Vidare får det användas för genomförandet av EU-rättsakter samt till annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas till utveckling av styrmedel för energieffektivisering och för finansiering av de arbetsuppgifter som följer för med anledning av genomförandet av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Regeringen slår fast att spridning och användande av ny teknik är en förutsättning för att kunna nå de högt ställda målen för energieffektivisering. Ny teknik kan också bidra till att skapa bättre förutsättningar för en hållbar utveckling och till ett minskat beroende av fossil energi. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel . I den nu aktuella budgetpropositionen föreslår regeringen att totalt avsätts för en satsning på nära-nollenergibyggnader . Beräknade medel avser demonstration av nybyggnation, ombyggnation och renovering. Därtill föreslås ett bemyndigande som innebär att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2015 och 2016. Anslaget Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (1:4) beräknas till . Anslaget får användas för bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder, studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar och kostnader för webbportalen Vindlov (). Etablering av vindkraft i större skala är en relativt ny företeelse i . Det innebär att det finns en del frågor som behöver följas upp när det gäller effekter på natur, miljö och människa. Det är enligt regeringens bedömning angeläget att denna verksamhet kan bedrivas även fortsättningsvis. Ett förslag om ett bemyndigande till regeringen kopplas till anslaget med innebörden att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . För att finansiera FoU-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet finns anslaget Energiforskning (1:5). Anslaget får även användas till bidrag för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Vidare får det användas för vissa utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen anser att stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken och att insatserna för FoU, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet bör förstärkas. Området föreslås därför tillföras ytterligare för perioden 20132016. Ambitionerna bör höjas när det gäller teknikverifiering och demonstration på energiområdet, samfinansiering inom Plan (den s.k. SET-planen) och i samband med EU-initiativet NER300 för storskalig demonstration och kommersialisering av ny teknik. Vidare bör aktiviteten ökas inom ingångna bilaterala avtal. Insatserna för forskning och utveckling för långsiktig kompetensuppbyggnad bör öka och ambitionen bör höjas vad gäller forskningens kvalitet och aktivitet med avseende på antal publikationer, citeringsgrad och antal forskarutbildade. Insatser kring strategiska innovationsområden kring energi kan skapa starka tvärvetenskapliga och tvärsektoriella samverkansstrukturer. beräknas anslaget till ca . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142017. Anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av (1:6) avser statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av de två kärnkraftsreaktorerna vid har upphört. Regeringen föreslår att anvisas . Anslaget Planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7) avser ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning av insatserna för nätverket för vindbruk som arbetar med informationsspridning och kunskapsuppbyggnad om vindkraft. Regeringen föreslår att anvisas . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Ändamålet med anslaget : Förvaltningskostnader (1:8) framgår av dess titel. Som en följd av ikraftträdandet av EU-förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi samt det s.k. tredje inremarknadspaketet för el- och gasmarknaderna har tillförts nya arbetsuppgifter. Regeringen föreslår därför att myndighetens förvaltningsanslag ökas med . Av de tillförda medlen avser finansiering av kommande proposition om nätkoncessioner. föreslår regeringen att ca anvisas. Anslaget Energiteknik (1:9) används för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader som detta medför. Enligt regeringen är det angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som är etablerade på marknaden. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. Regeringen föreslår en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att ytterligare avsätts för detta ändamål . I syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av solceller på den svenska marknaden förlängs stödet för installation av solceller genom att ytterligare tillförs till detta ändamål. föreslår regeringen att anvisas. Regeringen föreslår även ett bemyndigande med innebörden att den får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2015 och 2016. Åtgärder som genomförs med stöd av elberedskapslagen finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget Elberedskap (1:10) som ska motsvara avgiftsintäkternas storlek. För det nyssnämnda anslaget föreslår regeringen att anvisas . För 20142016 beräknas anslaget till . Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen att besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142016. När det gäller frågor om försörjningstrygghet finansieras verksamhet genom en särskild försörjningstrygghetsavgift enligt förordningen (2008:1330) om vissa avgifter på naturgasområdet. Förordningen innehåller även bestämmelser om en tillsynsavgift, som finansierar den del av verksamheten vid som sker enligt naturgaslagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. I samband med att antog den nya budgetlagen (2011:203) fastställdes riktlinjer för när specialdestination av inkomster från belastande avgifter ska kunna komma i fråga (prop. 2010/11:40 s. 38). Regeringen bedömer att förutsättningarna för specialdestination är uppfyllda när det gäller aktuell verksamhet hos och . Det bör inte råda någon oklarhet om att fortfarande får disponera försörjningstrygghetsavgiften. Vidare bör även i fortsättningen kunna disponera tillsynsavgiften. För att tydliggöra att det är möjligt föreslås att bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen eller lagen om en trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder. Anslaget Energieffektiviseringsprogram (1:11) finansierar förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommunerna och landstingen arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstöd, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier, samt regionala samverkansprojekt. Anslaget finansierar även förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Mot den bakgrunden föreslås även att regeringen bemyndigas att få besluta om bidrag under det aktuella anslaget som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget Avgifter till internationella organisationer (1:12) finansierar just sådana avgifter men även vissa andra utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att ca anvisas och att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Företrädare för Socialdemokraterna, har i olika motioner föreslagit andra ramar för utgiftsområdet och andra anslagsnivåer än vissa av dem som regeringen har föreslagit (se bilaga 2). Nedan redogörs kortfattat för respektive partis förslag för utgiftsområde 21 Energi. Därutöver redovisas ett antal andra anslagsrelaterade motionsyrkanden. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N383 av m.fl. konstateras att regeringen sänker stödet till solceller. Motionärerna anser att detta är fel väg att gå och att man i stället bör stimulera en ökad installation. De föreslår att anslaget ökas med och att en ny fördelningsmodell tas fram så att stödet når fler mottagare. Miljö- och klimatfrågorna hänger intimt samman med hur vi producerar energi, slås det fast i kommittémotion 2012/13:N404 av m.fl. Motionärerna föreslår ett antal satsningar inom utgiftsområde 21 Energi i form av ökade befintliga anslag och ett antal nya anslag. Satsningarna är främst inriktade på att öka produktionen av förnybar energi och på smartare användning av energin. Motionärernas mål är att skapa ett helt förnybart energisystem till 2030 att all energi som används i då ska ha ett förnybart ursprung. Motionärerna väljer därför att behålla eller öka stöden inom flera av de områden där regeringen skär ner eller fasar ut. När det gäller energieffektivisering vill de satsa mer än regeringen inom utgiftsområde 21. De vill öka stödet till landets energirådgivare som de anser kommer att spela en central roll i det framtida arbetet med att minska energianvändningen. anser att verksamheten behöver utvecklas och föreslår därför att anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2) höjs med 2013 till och ligger kvar på denna nivå 20132016. Det innebär att motionärerna totalt anslår mer än regeringen under nyssnämnda period. Vidare anser de att anslaget Insatser för uthållig energianvändning (1:3) behöver höjas och anslår totalt mer än regeringen till detta . fanns ett stöd för hushåll med direktverkande elvärme som ville byta till en förnybar energikälla eller ansluta sig till fjärrvärmenätet. Syftet med stödet var både att påskynda övergången till förnybara energikällor och att använda energi på ett klokare sätt. Stödet var mycket populärt och framgångsrikt. Motionärerna anser att stödet bör återinföras och föreslår ett nytt anslag för ändamålet om . Effektiviseringsprogrammen i företagen bör utvecklas anser motionärerna. Det s.k. PFE-programmet kommer att läggas ned från trots att det enligt motionärerna har visat häpnadsväckande bra resultat. De anser att ska fortsätta att driva programmet som dess EU-rättsliga status prövas. Programmet för energikartläggningscheckar till mindre företag bör reformeras och det bör, enligt motionärerna, införas samma incitament som har visat sig framgångsrikt i PFE-programmet, dvs. När det gäller satsningar på förnybar energi framhåller motionärerna värdet av att stimulera en utbyggnad av vindkraft på alla tänkbara sätt. De anser att regeringen gör precis tvärtom och i stället skär ned stödet. Därför anslår motionärerna mer än regeringen i stöd till utbyggnad av förnybar energi under 20132016. Motionärerna anser att solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik och satsar därför på stöd för installation av solvärme och på utbyggnad av solceller. Vidare vill de stärka förutsättningarna för att bygga vindkraftverk och föreslår därför ett större ekonomiskt stöd till vindkraftsutbyggnaden, inte minst i planeringsskedet.