bet · GZ01FiU40 · 2012-05-23 00:00:00 — 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 1. Det kan finnas skäl för valutaunionens länder att inrätta någon typ av finansiell stabiliseringsmekanism som kan kanalisera finansiellt stöd till länder med statsfinansiella problem. Men av följande skäl kan inte vi i ställa oss bakom den föreslagna fördragsändringen. Den privata sektorns medverkan är underställd IMF:s praxis, vilket innebär att den privata sektorns medverkan endast blir aktuell i exceptionella fall. Detta är inte rimligt, då den nuvarande krisen i mångt och mycket är en bankkris. De statsfinansiella problemen i euroområdet är en direkt följd av detta. Därtill har bankerna kunnat tjäna enorma summor på den förda krispolitiken inom euroområdet. Det är inte rimligt att de som först skapade krisen, och sedan har tjänat stora pengar på densamma, inte ska vara med och betala för krishanteringen. I fördraget om ESM slås det fast att stöd får ges till rekapitalisering av finansiella institutioner. På detta vis förstärks den nuvarande politiken där den finansiella sektorn vältrar över kostnaderna och riskerna på skattebetalarna. I fördraget sägs det att stöd endast kommer att betalas ut på strikta villkor. Någon närmare precisering av dessa villkor görs inte. Det är dock rimligt att anta att villkoren för stöden kommer att ligga i linje med de villkor som EU har ställt upp för stöden till bl.a. , och . Dessa har präglats av en nyliberal slagsida i form av krav på sänkta löner, privatiseringar, nedskärningar i offentliga välfärdssystem och urholkade fackliga rättigheter. Förutom att dessa krav har haft en oacceptabel fördelningsprofil har de fördjupat och förlängt den ekonomiska krisen i euroområdet. Artikel 32.3 i ESM-fördraget slår fast följande: ESM, dess egendom, medel och tillgångar, var de än finns och vem som än innehar dem, ska åtnjuta immunitet från varje form av rättsligt förfarande utom då ESM uttryckligen avstår från sin immunitet för eventuella åtgärder eller till följd av avtalsvillkor, inbegripet dokumentationen om finansieringsinstrumenten. Vi menar att denna artikel strider mot grundläggande juridiska principer om öppenhet och ansvarsutkrävande. Mot bakgrund av ovanstående skäl avstyrker regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabiliseringsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta. I konsekvens med detta avstyrker regeringens förslag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Därmed tillstyrker jag motion 2011/12:Fi9 (V) yrkandena 1 och 2 och avstyrker motion 2011/12:Fi10 (SD) yrkande 1. Godkännande av fördragsändring, punkt 2 (V) av (V). Under förutsättning av avslag på reservation 2. Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: godkänner Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsländer som har euron som valuta med det villkoret att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll införs på EU-nivå samt innan juridiskt bindande garantier har införts för den svenska kollektivavtalsmodellen i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi9 av m.fl. (V) yrkande 3 och bifaller delvis proposition 2011/12:66 punkt 1. I samband med den nu pågående ekonomiska krisen har vi sett hur grundläggande fackliga rättigheter, däribland rätten att fritt förhandla, teckna och upprätthålla kollektivavtal, har angripits i , och . Vi ser det som djupt bekymmersamt att krisen utnyttjas politiskt för att underminera arbetstagarnas fackliga rättigheter. domar i Viking-, Laval-, Rüffert- och Luxemburgmålen hade redan innan krisen försvagat de grundläggande rättigheterna i förhållande till de ekonomiska friheterna inom EU. , liksom arbetstagarnas fackliga organisationer, har efter de nämnda domarna ställt krav på att ett juridiskt bindande socialt protokoll ska tillfogas . I det sociala protokollet ska fastställas att grundläggande mänskliga rättigheter, såsom de grundläggande fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal, är överordnade EU:s ekonomiska friheter. Det kravet aktualiseras nu i samband med den föreslagna fördragsändringen. Inför folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i var frågan om garantier för att den svenska kollektivavtalsmodellen skulle bestå viktig för hur många valde att rösta. Den dåvarande regeringen bedyrade att , i förhandlingar om ett eventuellt medlemskap, hade fått sådana garantier. Det står nu helt klart, inte minst med anledning av Laval-domen, att dessa garantier inte hade något juridiskt värde. I samband med den nu aktuella fördragsändringen måste därför regeringen ställa krav på juridiskt bindande garantier för kollektivavtalsmodellen. Mot denna bakgrund bör , under förutsättning att reservation 2 faller, godkänna fördragsändringen enbart under villkoret att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll införs på EU-nivå samt att har fått juridiskt bindande garantier för de svenska kollektivavtalen så att de inte kan överprövas av . Jag bifaller därmed motion 2011/12:Fi9 (V) yrkande 3 och delvis propositionen punkt 1. Styrningen av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), punkt 4 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att regeringen bör verka för att värna de demokratiska principerna när åtgärder för att hantera skuldkrisen i genomförs samt för att förbättra insynen i och den demokratiska kontrollen av ESM. 2011/12:Fi11 av Per (MP) yrkandena 1 och 2. I snabb takt införs nu reformer inom EU för att hantera den djupa ekonomiska kris som drabbat eurozonen. Det är viktigt att konstatera att eurosamarbetet är en bidragande orsak till den ekonomiska krisen. Systemet med en valuta och en ränta för så olika ekonomier har bidragit till att länder har haft en konstgjort låg ränta som har lett till en hög skuldsättning som har bidragit till en överhettning i ekonomin. Detta grundläggande problem löses inte genom de nu föreslagna mekanismerna. Det finns också en fara i att den snabba reformtakten gör att demokratiska principer sätts åt sidan. Att införa långtgående reformer som inte har stöd bland befolkningen skapar inte stabilitet och trygghet i ekonomin, utan riskerar snarare att bygga in en ökad osäkerhet i det europeiska politiska och ekonomiska systemet. Den nu föreslagna stabilitetsfonden ESM har fått hård kritik för att den inte styrs enligt demokratiska principer och för att konstruktionen inte möjliggör insyn och demokratisk granskning av verksamheten. Enligt fördraget ska exempelvis ordförande, ledamöter och suppleanter samt den verkställande direktören och övrig personal åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden när det gäller handlingar som de utför i sin tjänsteutövning. Fördraget säger också att ESM och dess egendom, fonder och tillgångar ska ha immunitet mot varje form av juridisk behandling. Detta rimmar illa med principerna om att ansvariga ska kunna ställas till svars för de handlingar de utför och att misstag som begås ska kunna rättas till med juridiska medel. Fördraget slår också fast att och alla handlingar som tillhör eller innehas av ESM ska vara okränkbara, vilket väcker allvarliga frågor kring hur insynen i ESM:s verksamhet ska kunna ske och hur verksamheten på ett rimligt sätt ska kunna granskas. Regeringen bör verka inom det europeiska samarbetet för att påverka utformningen av ESM i demokratisk riktning. Verksamheten bör inte medföra juridisk immunitet och måste vara möjlig att granska demokratiskt. Därmed tillstyrker jag motion 2011/12:Fi11 (MP). Framtiden för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att regeringen ska verka för att EFSM avvecklas så snabbt som möjligt. 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 2. Som framgår av vetenskapliga studier som publicerats efter euromötet och ministerrådets möten finns det all anledning att ifrågasätta huruvida artikel 122 verkligen gav EU rätt att inrätta EFSM, till och med villkorat och tillfälligt, som ett svar på Greklandskrisen. Den huvudsakliga invändningen mot artikel 122 som rättslig grund för de nuvarande mekanismerna är att krisen inte var utanför och kontroll utan snarare självförvållad, och att det inte heller var någon osedvanlig händelse som låg till grund för, i vart fall, kris. Tyvärr har det inte skett någon rättslig prövning av frågan. Det finns till och med tvivel som lyser igenom i slutsatserna från , där toppmötet fastställer att man är överens om att inte använda artikel 122 för krismekanismer. Mekanismerna borde inte ha antagits förrän en grundlig juridisk prövning gjorts. skedde så inte. anser att borde ha hänskjutit frågan till för en prövning av den rättsliga grunden för EFSM-förordningen. På så sätt torde kunnat komma ifrån sitt borgensåtagande i EFSM. när EFSM trots alla tveksamheter har införts är det vår mening att regeringen, på grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar, bör driva linjen att EFSM avskaffas så snabbt som möjligt. Därmed tillstyrker jag motion 2011/12:Fi10 (SD) yrkande 2. Svenskt undantag från EMU, punkt 6 (MP, V) av Per (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att inleda förhandlingar i EU om att införa ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i den ekonomiska monetära unionen (EMU). Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Fi210 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Fi305 av och (båda MP) samt 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 3. EMU, och regelverket för att genomföra detsamma, infördes i . förhandlade till sig ett formellt undantag från det tredje steget av EMU. Efter det danska nejet i folkomröstningen om 1993 enades EU:s medlemsländer om att även danskarna skulle ges ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Undantagen framgår av protokoll fogade till . De har samma rättsliga status som fördragsartiklar. förhandlade inte fram ett undantag från EMU:s tredje steg i samband med anslutningsförhandlingarna om EU-medlemskapet. har sålunda inget formellt undantag från det tredje steget i EMU. Den gjorde en ensidig deklaration om att inträde i EMU:s tredje steg skulle beslutas av riksdag . beslutade att skulle avvakta med att delta i EMU:s tredje steg samt att det skulle hållas en folkomröstning när frågan blev aktuell. Det svenska ensidiga undantaget saknar dock formellt stöd i EU:s fördragstext. Rent juridiskt är genom sitt medlemskap i och genom den fördragslojalitet som följer av detsamma bundet att delta i samtliga tre steg inom EMU. Enligt fördraget ska (får) ett medlemsland delta i det tredje steget när de ekonomiska kraven, de s.k. konvergenskraven, är uppfyllda. Denna situation är emellertid inte tillfredsställande utan måste förhandla fram ett formellt undantag, vilket det borde finnas goda förutsättningar för. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Därmed tillstyrker vi delvis motionerna 2011/12:Fi305 (MP) och 2011/12:210 (V) yrkande 1 och avstyrker motion 2011/12:Fi10 (SD) yrkande 3. Svenskt undantag från EMU, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta i likhet med och . 2011/12:Fi10 av och (båda SD) yrkande 3 och 2011/12:Fi210 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Fi305 av och (båda MP). har i enlighet med nuvarande fördrag en formell skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. Till skillnad från exempelvis och har vi inget formellt undantag från detta. Detta är ett resultat av en närmast nonchalant motvilja från regeringen mot en bred diskussion i frågan, trots kritiskt opinionsläge och resultat från en tidigare folkomröstning. Avsaknaden av ett formellt undantag gör att vi måste förhålla oss till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje steg och att vi därmed också måste ha synpunkter på det som är att betrakta som EMU-områdets angelägenheter. Det enda rimliga, emellertid, för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2011/12:Fi10 (SD) yrkande 3. Motionerna 2011/12:Fi210 (V) yrkande 1 och 2011/12:Fi305 (MP) avstyrks. Godkännande av fördragsändring, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: För oss socialdemokrater är det ett oavvisligt krav att vår svenska arbetsmarknadsmodell, med avtal mellan fria parter, ska respekteras inom EU. Efter den s.k. Lavaldomen vet vi att så inte är fallet fullt ut . har förbjudit svenska fackliga organisationer att verka för likabehandling av löntagare på svensk arbetsmarknad, oavsett nationalitet. Det var därför en självklarhet för oss socialdemokrater att inom arbetsmarknadsutskottet verka för ett motiverat yttrande mot den s.k. , som innebär en kodifiering av kritiserade rättspraxis och skulle medföra en inskränkning av strejkrätten som är oförenlig med internationella konventioner, och som bryter mot subsidiaritetsprincipen i (utlåtande /12:AU14). För att ändra förhållandena och återupprätta den svenska arbetsmarknadsmodellen krävs emellertid i första hand även en ändring av utstationeringsdirektivet. skulle även fördragsändringar i form av ett socialt protokoll eller motsvarande kunna skapa ett ökat skydd för arbetstagarnas och fackliga organisationers rättigheter. Det utskottet nu har att ta ställning till gäller emellertid enbart en förenklad fördragsändring. Förändringen görs, vilket utskottet påpekar i betänkandet, för att bereda rättslig väg för att inrätta den stabiliseringsmekanism (ESM) som de anser är nödvändig för att hantera den akuta krisen inom euroområdet och för att bygga ett skydd även för framtida möjliga kriser. Att i rådande läge vägra att godkänna fördragsändringen skulle enligt vår mening vara oproportionerligt, och vi har därför valt att inte reservera oss mot utskottets beslut även om vi fullt ut står bakom kraven på ett socialt protokoll och rättsligt skydd för den svenska kollektivavtalsmodellen inom EU. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:66 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer: godkänner Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. 2011/12:Fi9 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabiliseringsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. godkänner regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabiliseringsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta om punkt 1 ovan avslås, med det villkoret att regeringen inte ratificerar avtalet innan ett juridiskt bindande socialt protokoll införs på EU-nivå samt innan juridiskt bindande garantier införts för den svenska kollektivavtalsmodellen i enlighet med vad som anförs i motionen. 2011/12:Fi10 av och (båda SD): avslår proposition 2011/12:66 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EFSM (European Financial Stability Mechanism) avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta i likhet med och . 2011/12:Fi11 av Per (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de demokratiska principerna måste värnas när åtgärder för att hantera skuldkrisen i genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att insynen och den demokratiska kontrollen av ESM:s verksamhet måste förstärkas. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi210 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , inför den stundande ändringen i EU:s fördragstext, förhandlar fram ett formellt undantag från den gemensamma valutan euron. 2011/12:Fi305 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda förhandlingar i EU om att införa ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i den ekonomiska monetära unionen (EMU). Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget Stabilitetsmekanism för euroländer beslutade att bereda och utrikesutskottet tillfälle att att yttra sig över proposition 2011/12:66 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget Stabilitetsmekanism för euroländer och över eventuella följdmotioner samt motionerna 2011/12:Fi210 och 2011/12:Fi305 från den allmänna motionstiden . Med anledning av propositionen har tre följdmotioner (MP, V, SD) väckts. behandlar i yttrandet frågor som berör utskottets beredningsområde. Detta innebär att utskottet yttrar sig om vilken beslutsordning som bör tillämpas av . I yttrandet berörs även frågan om utformningen av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) bör leda till att propositionen avslås. I ärendet finns ett särskilt yttrande (V). I propositionen föreslås att godkänner Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euro. Ett godkännande medför att lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen (anslutningslagen) behöver ändras, och därför krävs att godkänner rådets beslut enligt 10 kap. 3 § regeringsformen. Regeringen föreslår att anslutningslagen ändras så att rådets beslut förs in den förteckning över de grundläggande fördragen som finns i lagen. I propositionen anges att den belgiska regeringen vid , i enlighet med artikel 48.6 första stycket i fördraget om Europeiska unionen (), lade fram ett förslag om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). enades om att artikel 136 skulle ändras och beslutade att höra , kommissionen och om ett förslag till ändring. Förslaget innebar ett klargörande av rätten och ramarna för euroområdets medlemsstater att inrätta en stabilitetsmekanism för att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. antog med enhällighet beslutet /199/EU om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euro som valuta. Beslutet träder i kraft förutsatt att samtliga medlemsländer då har godkänt beslutet. Genom Europeiska rådets beslut /199/EU anges att en ny punkt ska läggas till artikel 136 med följande lydelse. De medlemsstater som har euron som valuta får inrätta en stabilitetsmekanism som ska aktiveras om det är oundgängligt för att trygga stabiliteten i euroområdet som helhet. Beviljande av varje erforderligt finansiellt stöd inom ramen för mekanismen kommer att vara föremål för strikta villkor. I ingressen till rådets beslut anges bl.a. att ändringen avser en bestämmelse i tredje delen i EUF-fördraget och att den inte utökar de befogenheter som unionen tilldelas i fördraget. I propositionen anges att bestämmelsen klargör att de medlemsstater som har euron som valuta får inrätta en stabilitetsmekanism. Det är således fråga om ett mellanstatligt arrangemang. Vidare anges i propositionen att fördragstexten inte tilldelar EU några nya befogenheter. I motion 2011/12:Fi9 yrkar m.fl. (V) bl.a. avslag på regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut /199/EU (yrkande 1) och regeringens förslag att ändra anslutningslagen (yrkande 2). I motionen anförs att det kan finnas skäl för valutaunionens länder att inrätta någon typ av finansiell stabiliseringsmekanism. kan dock inte ställa sig bakom den föreslagna fördragsändringen på grund av att ESM-fördraget anger att den privata sektorns medverkan ska följa IMF:s praxis, att stöd får ges till rekapitalisering av finansiella institutioner, att stöd ska betalas ut på strikta villkor och att ESM och dess organ ska åtnjuta rättslig immunitet. I motion 2011/12:Fi10 yrkar och (båda SD) avslag på propositionen (yrkande 1). Motionärerna anför att så länge riskerar att dras djupare in i eurosamarbetet bör ta avstånd från ömsesidiga åtaganden såsom ESM. I ESM-fördraget finns bestämmelser om att beslut i vissa fall kan fattas med kvalificerad majoritet. I motion 2011/12:Fi11 yrkar Per (MP) ett tillkännagivande om att de demokratiska principerna måste värnas när åtgärder för att hantera skuldkrisen i genomförs (yrkande 1) och ett tillkännagivande om att insynen i och den demokratiska kontrollen av ESM:s verksamhet måste förstärkas (yrkande 2). Enligt 10 kap. 1 § regeringsformen (RF) ingås överenskommelse med annan stat eller med mellanfolklig organisation av regeringen. Om en för riket bindande internationell överenskommelse förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om får regeringen dock inte ingå en sådan överenskommelse utan att den har godkänts av , vilket framgår av 10 kap. 3 § första stycket RF. Om t.ex. en överenskommelse skulle förutsätta en ändring i en vanlig lag krävs att regeringen innan den ingår överenskommelsen får godkännande, och riksdagsgodkännandet beslutas då med enkel majoritet (jfr 4 kap. 7 § RF). Om det föreskrivs en särskild beslutsordning för det riksdagsbeslut som förutsätts ska den beslutsordningen även tillämpas vid godkännandet av överenskommelsen, vilket framgår av 10 kap. 3 § andra stycket. Om t.ex. en överenskommelse skulle förutsätta en ändring av en grundlag, krävs att riksdagsgodkännandet lämnas i samma form som gäller för grundlagsändring (jfr 8 kap. 14 § RF). Grundlagsstiftning är inte det enda fallet där RF föreskriver en särskild beslutsordning. På flera ställen ställs krav på kvalificerad majoritet eller särskilt flertal för beslut. Exempelvis finns i 10 kap. 6 § särskilda regler för beslut om sådana befogenhetsöverlåtelser som utan grundlagsändring kan göras till EU. I 10 kap. 7 § finns sådana särskilda regler om överlåtelse av befogenheter till andra icke-svenska organ såsom mellanfolkliga organisationer för fredligt samarbete. Vilken beslutsordning som ska gälla för godkännande av t.ex. ett nytt beror följaktligen på vilken beslutsordning som gäller för de övriga beslut som måste fattas med anledning av fördraget. Av 10 kap. 3 § följer således att senast i samband med godkännandet av en fördragsändring också måste pröva om fördragsändringen förutsätter vissa andra riksdagsbeslut, t.ex. om en lagändring eller ett beslut om överlåtelse av beslutanderätt i enlighet med 10 kap. 6 § RF.