bet · GZ01KrU6 · 2012-04-20 00:00:00 — Utskottet anser sig kunna utgå från att regeringen även fortsättningsvis kommer att bedriva en aktiv konstnärspolitik med samma syfte som , nämligen att de professionella konstnärerna ska kunna leva på sin yrkesverksamhet och att de ska ha goda möjligheter att fritt utveckla sitt konstnärliga skapande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr278 (MP) yrkandena 4, 11 och 12, Kr297 (S) yrkande 15 och Kr305 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om stöd till de fria kulturutövarna genom centrumbildningarna. Centrumbildningarna spelar en viktig roll när det gäller förmedlingsverksamhet. Det är en uppgift för regeringen att i det sedvanliga budgetarbetet väga olika angelägna stödändamål mot varandra och i det sammanhanget pröva utformningen av framtida stöd till centrumbildningarna. Jämför reservation 3 (MP, V). m.fl. (MP) föreslår i motion Kr278 att regeringen ska lägga fram en plan för om hur den avser att fortsätta stödja de fria kulturutövarna genom centrumbildningarna (yrkande 3). Centrumbildningarna, som verkar inom elva olika konstområden, har till uppgift att vara intresse- och förmedlingsorganisationer för de fria professionella utövarna.12[ Begreppet centrumbildningar omfattar följande tolv organisationer (varav två avser musikområdet), nämligen , , , Filmcentrum, Författarcentrum, Illustratörcentrum, Konsthantverkscentrum, Konstnärscentrum, Musikcentrum Väst, Föreningen , Teatercentrum och Översättarcentrum.] fördelar det statliga stödet till organisationerna. uppgår stödet till nära . Rådet har i sitt budgetunderlag för 20132015 rapporterat att den tillfälliga extra satsning som gjordes om sammanlagt har resulterat bl.a. i en högre grad av samverkan, utökade informationsinsatser och en utveckling av projekt kopplade till . Utskottet utgår från att motionärernas yrkande syftar till att regeringen i kommande budgetpropositioner ska bedöma hur statsbidraget kommer att utvecklas framöver. Utskottet kan för sin del konstatera att centrumbildningarna otvivelaktigt spelar en viktig roll när det gäller förmedlingsverksamhet i många olika sammanhang, bl.a. när det gäller projekt inom ramen för den regionala kultursamverkansmodellen och Skapande skola-satsningen. Utskottet är emellertid inte berett att tillstyrka yrkandet. Det är en uppgift för regeringen att i det sedvanliga budgetarbetet väga olika angelägna stödändamål mot varandra och i det sammanhanget pröva utformningen av framtida stöd till centrumbildningarna. Därmed avstyrker utskottet motion Kr278 (MP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Det är önskvärt att avtalet tillämpas inte endast av statliga institutioner utan även av icke-statliga institutioner som uppbär statligt stöd. verkar för att samtliga regioner som ingår i kultursamverkansmodellen ska skriva in i sina kulturplaner att de avser att följa avtalet. Vidare är det angeläget att återkommande följa upp hur avtalet tillämpas. Det är därför glädjande att avser att inleda en översyn av avtalet . Jämför reservation 4 (S, V). I motion Kr297 av m.fl. (S) tar motionärerna upp frågor som rör medverkans- och utställningsavtalet, . Motionärerna föreslår att ska göra ett tillkännagivande som går ut på att alla institutioner, museer och konsthallar som uppbär statligt stöd ska ha skyldighet att följa och att regeringen i detta syfte skyndsamt ska utarbeta riktlinjer (yrkande 16). Vidare föreslår motionärerna att regeringen ska uppdra till att följa upp hur efterlevs (yrkande 17). Ett nytt ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning, medverkans- och utställningsavtalet () godkändes av regeringen och trädde i kraft . Avtalet hade på regeringens uppdrag förhandlats fram mellan , (), Föreningen och Industriformgivare, och . Avtalet reglerar villkor och ersättningsnivåer vid visning av konstverk som ägs av konstnärerna själva. Avtalet omfattar nu levande konstnärer som har sin huvudsakliga verksamhet i och/eller är stadigvarande bosatta i landet, oberoende av organisationstillhörighet (avtalet 2 § p. Det omfattar även statliga myndigheter och institutioner som erhåller statligt anslag eller bidrag för sin verksamhet (avtalet 2 § p. I enlighet med avtalet har en referensgrupp tillsatts av avtalsparterna. Gruppen ska följa hur avtalets bestämmelser implementeras och tillämpas. För att fullgöra sina uppgifter ska gruppen få tillgång till enskilda avtal som har upprättats mellan konstnärer och arrangörer. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att tillämpas inte endast av statliga institutioner utan även av icke-statliga institutioner som uppbär statligt stöd. verkar för att samtliga regioner som ingår i kultursamverkansmodellen ska skriva in i sina kulturplaner att de avser att följa . Vidare är det regeringens avsikt att avtalet ska tjäna som förebild för andra offentliga utställare samt för privata utställare.13[ Prop. 2009/10:1 utg.omr. Det kan tilläggas att regeringen tilldelade KRO för att bedriva ett informations- och utbildningsarbete för att avtalet ska få en så bred tillämpning som möjligt både regionalt och kommunalt. Motionärerna föreslår vidare (yrkande 17) att ska följa upp hur efterlevs. Utskottet delar uppfattningen att tillämpningen av avtalet bör följas upp. En sådan uppföljning bör kunna göras återkommande när myndigheten finner det lämpligt. Det är därför glädjande att avser att inleda en översyn av avtalet . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr297 (S) yrkandena 16 och 17. Kultur i det offentliga rummet Bildkonstnärerna drabbades hårt av den ekonomiska krisen . Ecklesiastikministern introducerade därför den s.k. enprocentsregeln för att skapa arbetsuppgifter för bildkonstnärerna (prop. I propositionen framhölls att det i anslag till statliga byggnader regelmässigt under vissa förutsättningar borde beräknas ett icke alltför ringa belopp till konstnärlig utsmyckning. Bidraget skulle inte generellt fastlåsas vid ett visst procenttal, utan bestämmas från fall till fall, men det borde i allmänhet inte understiga en procent av byggnadskostnaderna. Efter förslag i propositionen tillkom (numera ), som skulle avgöra hur disponibla medel skulle fördelas på olika slags arbeten, såsom skulptur och stafflikonst.14[ Kungl. Maj:ts proposition (1937:157) till angående beredande av vidgade arbetsuppgifter för svenska konstnärer, statsutskottets utlåtande nr 1937:87 samt memorial nr 1937:128 och 1937:143, rskr. Medelsanvisningen för den konstnärliga utsmyckningen avbröts under men återupptogs fr.o.m. /48, då ett fast belopp infördes. Därefter har vid upprepade tillfällen behandlat motioner som har syftat till att enprocentsregeln skulle tillämpas som norm vid beräkningen av medel för statliga konstinköp. Här kan nämnas att kulturutskottet har avstyrkt sådana förslag. I betänkande KrU 1975/76:35 framhöll utskottet bl.a. att det är angeläget att de statliga konstinköpen ligger på en hög nivå med hänsyn till den betydelse detta har både när det gäller att främja konstskapandet och att tillgodose behovet av konstnärlig stimulans i vardagsmiljön. Emellertid fann utskottet att ett riksdagsbeslut om att regeln skulle tillämpas som norm vid beräkningen av medel för statliga konstinköp var mindre lämpligt (bet. s. 44). Vid senare riksmöten (/06) har utskottet avstyrkt liknande förslag med hänvisning till att de statliga konstinköpen borde grundas på en kulturpolitisk bedömning snarare än att kopplas till omfattningen av byggandet . Dock borde en procent av den totala byggkostnaden kunna vara ett rimligt riktmärke, ansåg utskottet (se bet. 2005/06:KrU31 s. 11). Enprocentsregeln tillämpas inom en rad kommuner, landsting och regioner. För att få en överblick av läget i hela landet har och tillsammans med Kommuner och Landsting påbörjat en kartläggning i detta syfte. har enligt sin instruktion (2007:1188) till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att myndigheten 1. beställer och förvärvar god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet 2. medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten 3. sprider kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Målen för statens arbete med arkitektur, formgivning och design har antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. I den ovan nämnda propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) lade regeringen fram förslag till lagändringar av väglagen (1971:948), (1987:10) och lagen (1995:1649) om byggande av järnvägar. Avsikten var att det tydligt skulle framgå av lagstiftningen att estetiska värden ska beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. tillstyrkte förslagen, som därefter antog (bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Således innehåller både väglagen och lagen om byggande av järnväg bestämmelser om att tillbörlig hänsyn ska tas till bl.a. kulturmiljön, och en estetisk utformning ska eftersträvas vid väg- respektive järnvägsbyggen. I de båda lagarna finns också bestämmelser som går ut på att hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden när vägar respektive järnvägar byggs.15[ Se 1 kap. 34 §§ lagen (1995:1649) om byggande av järnväg samt 4 och 13 §§ väglagen (1971:948).] Plan- och bygglagen16[ PBL har reviderats och betecknas numera (2010:900).] innehåller bl.a. en bestämmelse om att planläggning ska främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden och kommunikationsleder (2 kap. 3 § 1). Vidare ska i varje kommun verka för en god byggnadskultur samt en god och estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö (12 kap. 2 § 1). I 8 kap. 17 § PBL sägs att ändring av eller flyttning av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. Såväl kommunerna som statliga myndigheter med samhällsplanerande uppgifter har ansvar för den offentliga miljön. Det gäller bl.a. i fråga om trafikanläggningars inverkan på stads- och landskapmiljön. Som framgår nedan har även , , och visst ansvar för gestaltningen av offentliga miljöer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enprocentsregeln vid offentligt byggande. och har inlett en undersökning av i vilken omfattning kommuner, landsting, regioner och staten ger konstnärer uppdrag för byggnadsanknuten konst och hur dessa uppdrag administreras och finansieras. I förlängningen hoppas myndigheterna att arbetet ska leda till en idéskrift om hur man kan arbeta med offentlig gestaltning utifrån olika förutsättningar. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I motion Kr297 av m.fl. (S) påminner motionärerna om den s.k. enprocentsregeln som innebär att av kostnaderna för offentliga byggnationer ska avsättas för konstnärlig offentlig gestaltning och konst. Motionärerna föreslår att regeringen ska ge och i uppdrag att i samverkan med andra lämpliga aktörer dels utvärdera hur den s.k. enprocentsregeln fungerar i praktiken, dels förstärka informationen om regeln (yrkandena 18 och 19). Som redovisats i det föregående är den s.k. enprocentsregeln inte tvingande för vare sig staten, landstingen eller kommunerna. Den utgör emellertid ett riktmärke som går ut på att medel ska avsättas för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. och har påbörjat en studie för att få en tydligare bild av hur regeln efterlevs . Tillsammans med Kommuner och Landsting har de båda myndigheterna vänt sig till regioner, landsting och kommuner i landet med en enkät med frågor om hur arbetet med konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer är organiserat lokalt och regionalt. En motsvarande enkät är riktad till statliga myndigheter och verk för att få en så komplett bild som möjligt. En del av studien kommer också att lyfta fram exempel på hur samarbetet mellan enskilda konstnärer, det offentliga och eventuella privata intressenter fungerar. Bland annat hoppas myndigheterna få en bild av konstnärens roll i processen samt ersättningsfrågan. Utskottet konstaterar att syftet med enkäterna är att undersöka i vilken omfattning kommuner, landsting, regioner och staten ger konstnärer uppdrag för byggnadsanknuten konst och hur dessa uppdrag administreras och finansieras. I förlängningen hoppas myndigheterna att arbetet ska leda till en idéskrift om hur man kan arbeta med offentlig gestaltning utifrån olika förutsättningar. Därmed torde motionsyrkandena i hög grad redan vara tillgodosedda utan ett tillkännagivande för regeringen. Motion Kr297 (S) yrkandena 18 och 19 avstyrks därmed. Utsmyckning och gestaltning av den offentliga miljön Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som bl.a. syftar till att utsmyckning och gestaltning av den offentliga miljön ska få större genomslag i samhällsplaneringsprocessen. , , och har tillsammans fått i uppdrag att samverka om gestaltning av offentliga miljöer. Avsikten med uppdraget är bl.a. att en helhetssyn ska vidareutvecklas i planerings- och gestaltningsarbetet och att goda exempel ska spridas på hur platsspecifik konstnärlig utformning och en medveten arkitektur kan bidra positivt till en helhetsplanering av offentliga områden, platser eller byggnader. Jämför reservation 6 (MP). I motion Kr278 av m.fl. (MP) yrkar motionärerna att kulturperspektivet ska få större genomslag i samhällsplaneringsprocessen. I planeringen ska man ta hänsyn till både befintliga kulturmiljöer som är viktiga för vårt kulturarv och nya inslag som bör integreras på ett ansvarsfullt sätt. Det är en uppgift för regeringen att föreslå förändringar i lagstiftningen för att sådan hänsyn ska tas i samhällsplaneringen (yrkande 21). Vidare föreslår motionärerna i samma motion, Kr278 (MP), att i ett tillkännagivande till regeringen ska uttala att offentliga miljöer i hög utsträckning ska smyckas av konst. är ett utmärkt exempel på offentlig utsmyckning. En möjlighet är att smycka en färdigställd byggnad i efterhand. Men det är viktigt att dessa frågor beaktas redan i planeringsprocessen. Det bör också finnas möjligheter för spontana kulturyttringar från medborgarna, anför motionärerna (yrkande 22). Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är önskvärt att kulturperspektivet får ett tydligt genomslag i samhällsplaneringsprocessen. Från statens sida har också en rad åtgärder vidtagits i detta syfte. Utskottet har i det föregående lämnat en kortfattad redovisning för Statens konstråds uppdrag samt för de mål som har antagit för statens arbete med arkitektur, formgivning och design. Vidare har utskottet redovisat de s.k. skönhetsparagrafer som finns i olika lagar och som är avsedda att tillämpas när vägar och järnvägar byggs och bebyggelse och grönområden utformas. I detta sammanhang är det intressant att notera att har regeringens uppdrag att tillsammans med , och samverka för att vidareutveckla och stärka en helhetssyn i planeringen och gestaltningen av offentliga miljöer. Genom att myndigheterna samverkar kommer goda exempel att kunna spridas på hur platsspecifik konstnärlig utformning och en medveten arkitektur kan ingå i och bidra positivt till en helhetsplanering av offentliga områden, platser eller byggnader. ska redovisa och kommentera hur uppdraget genomförts i en särskild rapport till senast . I en delrapport till har de fyra myndigheterna uttalat att de avser att utveckla nya arbetsformer och processer för planering och utformning av offentliga miljöer, som långsiktigt ger invånarna i ökad tillgång till väl gestaltade byggnader, platser och landskap.17[ Statens konstråds årsredovisning 2011, s. uppger i sin årsredovisning att det under uppdragets gång blivit allt tydligare att varken samverkan eller gestaltning är entydiga begrepp utan i stället termer som ger upphov till många mer eller mindre omedvetna föreställningar och förväntningar bland personer som har involverats i uppdraget och samverkansprojekten. Utmaningen för de fyra myndigheterna har därför varit att i uppdraget och i samverkansprojekten skapa goda förutsättningar för att arbeta med nytänkande och nyskapande lösningar kring samverkan och gestaltning som värdeskapande processer inom ramen för planering och byggande av offentliga byggnader och miljöer. fick information från företrädare för om samverkansuppdraget. Sammanlagt har samverkansavtal upprättats för elva projekt av olika karaktär och i olika delar av landet, i större och mindre städer, i historiska och moderna miljöer samt med offentliga och privata beställare som samverkansparter. Inom ramen för det myndighetsövergripande uppdraget presenterades ett av de pågående projekten, nämligen gestaltningen av en ny park i , Gruvstadsparken. På grund av malmgruvans expansion påverkas marken i och viss bebyggelse i centralorten måste rivas eller flyttas. I området mellan staden och gruvan ska den nya Gruvstadsparken anläggas på gammal bostadsgrund. I detta arbete medverkar företrädare för de fyra aktuella myndigheterna och kommun, , arkitekter, konstnärer m.fl. Utskottet vill understryka att en målsättning med det myndighetsövergripande uppdraget är att nya samverkansformer ska kunna öka möjligheterna för gestaltande yrkesgrupper som arkitekter, konstnärer, formgivare, konsthantverkare och designer att samverka med andra yrkesgrupper som ingår i plan- och byggprocessens olika faser. Sammantaget finner utskottet att förslagen och synsättet i motion Kr278 (MP), yrkande 21 i allt väsentligt står i samklang med de intentioner som regeringen framfört i den kulturpolitiska propositionen om att i gestaltningen av den gemensamma miljön föra samman olika perspektiv, bl.a. stadsplaneringsmässiga, kulturhistoriska, arkitektoniska och konstnärliga aspekter (prop. 2009/10:3 s. 77). Likaså råder det samstämmighet mellan motionärernas synsätt och det ovan beskrivna samverkansprojektet. Slutligen framförs också i motionen åsikten att det ska finnas möjligheter för spontana kulturyttringar för medborgarna (yrkande 22). Utskottet påminner om att det i första hand är en fråga för kommunerna att fatta beslut om att upplåta ytor eller lokaler för spontan konstnärlig utsmyckning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr278 (MP) yrkandena 21 och 22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 15, 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2011/12:Kr305 av m.fl. (S). I likhet med motionärerna bakom motion Kr297 (S) kan vi konstatera att de kulturellt yrkesverksamma utgör navet i skapandet av kultur. Trots det har de ofta dåliga arbetsvillkor och svårare än andra yrkesgrupper att passa in i de traditionella trygghetssystemen. Vi föreslog i vårt budgetalternativ ökade resurser till bl.a. fria grupper och konstnärer, vilket skulle ha skapat arbetstillfällen för kulturskaparna. Men vi fick inte gehör för vårt förslag. bör enligt vår mening genom ett tillkännagivande till regeringen om att utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr297 (S) yrkande 15, delvis bifalla motion Kr278 (MP) yrkande 4 samt avslå motionerna Kr278 (MP) yrkandena 11 och 12 och Kr305 (S). Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 11 och 12, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:Kr305 av m.fl. (S). I likhet med vad som anförs i motion Kr278 (MP) anser jag att det är mycket viktigt att samhället tar sitt ansvar för att professionella kulturskapare får samma villkor som andra arbetstagare när det gäller löner, pensioner och arbetslöshetsersättningar. Musik-, Dans- och Teaterallianserna utgör goda förebilder för hur en trygg arbetsmarknad skapas. bör därför genom ett tillkännagivande uttala för regeringen att en tryggare arbetsmarknad för kulturskapare främjar ett mer kreativt och nyskapande kulturliv. I vårt budgetförslag föreslog vi satsningar för att på olika sätt stärka kulturskaparnas förutsättningar och åstadkomma bättre arbetsvillkor. Trots att vårt förslag inte fick gehör i anser vi att det offentliga stödet till konstnärer bör utvecklas. Vi menar att det behövs en översyn av dagens stödsystem för att få det att passa in i den kulturpolitiska verklighet som råder . bör därför begära att regeringen påbörjar en sådan översyn i syfte att åstadkomma ett hållbart och breddat stödsystem som omfattar fler konstnärer än det nuvarande. Vad jag här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr278 (MP) yrkandena 4, 11 och 12, delvis bifalla motion Kr297 (S) yrkande 15 samt avslå motion Kr305 (S). Stödet till centrumbildningarna, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 3. Som framgår av motion Kr278 (MP) samlar centrumbildningarna de fria professionella kulturutövarna i och har en samordnande roll inom en rad viktiga kultursatsningar. Därmed har de central betydelse för kulturskaparnas försörjning. Centrumbildningarna är bl.a. en naturlig samarbetspart i det regionala arbetet och den samverkansmodell som allt fler län nu ansluter sig till. Regeringen bör därför återkomma till med en plan för hur den avser att fortsätta stödja de fria kulturutövarna genom centrumbildningarna. Vad jag här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr278 (MP) yrkande 3. , punkt 3 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Som framgår av motion Kr297 (S) har många konstinstitutioner däribland regionala och lokala offentliga museer och konsthallar runt om i landet valt att inte använda sig av medverkans- och utställningsavtalet (), trots att det är normerande för konstbranschen. När nu kulturpolitiken regionaliseras anser vi att regionerna i sina regionala kulturplaner ska slå fast att all utställningsverksamhet som finansieras med offentliga medel ska följa miniminivåer. Vidare föreslår vi att regeringen utarbetar riktlinjer för att alla institutioner som får statligt bidrag ska följa . Regeringen bör skyndsamt bereda denna fråga och återkomma till med förslag.