bet · GZ01JuU22 · 2012-05-10 00:00:00 — Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna om föreståndare och ersättare flyttas från vapenförordningen till vapenlagen och att det införs bestämmelser i vapenlagen om vad som krävs för att bli godkänd som föreståndare eller ersättare och om återkallelse av ett sådant godkännande. Vidare föreslår regeringen att 2 kap. 18 § vapenlagen justeras så att det uttryckligen framgår att vapenhandlarregistret ska innehålla uppgifter om den som har godkänts som föreståndare eller ersättare för en vapenhandel. Läkares anmälningsskyldighet enligt vapenlagen Enligt 6 kap. 6 § vapenlagen ska en läkare som bedömer att en patient av medicinska skäl är olämplig att inneha skjutvapen anmäla detta till polismyndigheten i den ort där patienten är folkbokförd. Bestämmelsen syftar till att ge tillståndsmyndigheterna underlag för att pröva frågan om en person som av medicinska skäl är olämplig att inneha skjutvapen ska medges fortsatt tillstånd att inneha vapen. Personer som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning eller en undersökning enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (en s.k. § 7-undersökning) är inte patienter, vilket innebär att de inte omfattas av läkarnas anmälningsplikt. Enligt regeringen är det dock angeläget att utvidga anmälningsplikten så att den också omfattar dessa personer. Regeringen gör bedömningen att intresset av att information om olämpliga vapeninnehavare kommer till tillståndsmyndigheternas kännedom väger tyngre än intresset av skyddet för den personliga integriteten. Regeringen föreslår därför att läkares anmälningsskyldighet utvidgas så att den också gäller personer som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning eller en § 7-undersökning. Enligt 6 kap. 4 § vapenlagen ska en polismyndighet besluta att omhänderta ett vapen med tillhörande ammunition, om det finns risk för att vapnet missbrukas eller det är sannolikt att tillståndet att inneha vapnet kommer att återkallas och särskilda omständigheter inte talar emot ett omhändertagande. Är risken för missbruk överhängande, får vapen och ammunition även tas om hand av bl.a. polismän, jakttillsynsmän samt personal vid och . Ett tillstånd att inneha eller, i förekommande fall, låna skjutvapen gäller till dess att tillståndet har återkallats. En person som har fråntagits sitt vapen enligt den nämnda bestämmelsen kan därför, mot uppvisande av tillstånds- eller lånebeviset, låna ett vapen av samma typ som det som har omhändertagits. Han eller hon kan också köpa ammunition till vapnet. Enligt regeringens mening är det angeläget att eliminera denna möjlighet att missbruka ett tillståndsbevis. Regeringen föreslår därför att även tillståndsbeviset ska tas om hand när ett skjutvapen omhändertas. Vidare föreslår regeringen att tillståndet ska vara ogiltigt till dess frågan om återkallelse har prövats. Denna prövning ska ske skyndsamt. Om inte tillståndet återkallas ska tillståndbeviset lämnas tillbaka. Regeringens övriga lagförslag har inte lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar. Utskottet anser att förslagen är väl avvägda och föreslår att antar dessa. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vapenamnesti. Jämför reservation 11 (S, MP, V). Som redan har framgått föreslår regeringen i propositionen vissa åtgärder för att motverka illegal vapenhantering och förhindra att olämpliga personer får tillgång till vapen. Enligt regeringen (s. 13) är detta emellertid inte tillräckligt. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ytterligare skärpningar vad gäller grova vapenbrott och att överväga ett antal frågor som har väckts framför allt med anledning av attentaten i . Regeringen anför vidare att den dessutom avser att föreslå att en ny tillfällig s.k. vapenamnesti utfärdas senast . Frågan om vapenamnesti tas upp i flera motioner. I motion 2011/12:Ju13 (MP) yrkande 7 anförs det att en ny vapenamnesti behöver utfärdas för att få bort illegala vapen. Liknande yrkanden finns i motion 2011/12:Ju15 (S) yrkande 4, där det anförs att en vapenamnesti skulle kunna utfärdas tämligen omgående, och i motion 2011/12:Ju359 (S) yrkande 5. I motion 2011/12:Ju358 (FP) (delvis) anförs det att mycket talar för att en ny vapenamnesti bör utfärdas . En tillfällig s.k. vapenamnesti är ett sätt att minska antalet vapen och mängden ammunition som innehas utan tillstånd. En sådan amnesti innebär att den som innehar skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det får lämna in egendomen till polisen utan att riskera åtal eller straff för det olagliga innehavet. I har det tidigare utfärdats två vapenamnestier. Den som innehade skjutvapen utan tillstånd kunde juli och mars lämna in dem till polisen utan risk för åtal eller straff. Utskottet anser att det är angeläget att en ny tillfällig vapenamnesti kommer till stånd. Eftersom det framgår av propositionen att regeringen kommer att föreslå en tillfällig vapenamnesti senast finns det emellertid inte något skäl för att ta ett initiativ i frågan. bör således avslå motionerna 2011/12:Ju13 (MP) yrkande 7, 2011/12:Ju15 (S) yrkande 4, 2011/12:Ju359 (S) yrkande 5 och 2011/12:Ju358 (FP) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att borde få i uppdrag att prioritera vapensmugglingen, ta fram en handlingsplan mot denna och lämna årliga rapporter till regeringen. avslår vidare motionsyrkanden om att utveckla statistiken om vapensmuggling. Jämför reservationerna 12 (S, MP, V), 13 (S, MP, V) och 14 (S, MP, V). I 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 45 anförs det att bör få i uppdrag av regeringen att ta fram en handlingsplan för hur vapensmugglingen kan minskas, och att verket därefter bör rapportera till regeringen antalet misstänkta brott och de huvudsakliga åtgärder som har vidtagits för att minska den olovliga vapeninförseln. I yrkande 6 i samma motion anförs det att den offentliga statistiken över insmugglade vapen och ammunition måste förbättras. Enligt motionärerna bör och få i uppdrag av regeringen att tillsammans utveckla denna statistik och redovisa den i den samlade kriminalstatistiken. Även i motion 2011/12:Ju227 (FP) framhålls det att statistiken över vapeninförseln behöver förbättras. I motion 2011/12:Ju15 (S) yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att prioritera vapensmugglingen. Samma begäran finns i motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 7. har yttrat sig över motionerna 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 46, 2011/12:Ju14 (V) yrkande 3 och 2011/12:Ju15 (S) yrkande 3. I yttrandet anför utskottet att den illegala införseln och den brottsliga verksamheten måste bekämpas effektivt. Utskottet framhåller att har i uppdrag att kontrollera och beslagta illegala vapen vid den svenska gränsen och att detta är en prioriterad fråga för tullen. Enligt regleringsbrevet ska kontroller av in- och utförsel särskilt inriktas på hot mot hälsa, miljö och säkerhet. I det ligger, anför utskottet, även kontroll av illegal införsel av vapen. Utskottet framhåller vidare att resurser och befogenheter samt dess förmåga att samarbeta med bl.a. polisen är avgörande för hur effektivt arbetet mot olovlig vapeninförsel blir. I det sammanhanget noterar utskottet att har beslutat att öka anslag med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. Utskottet konstaterar vidare att de lagändringar som krävs för att ska kunna tillträda FN:s vapenprotokoll trädde i kraft . Vapenprotokollet syftar till att stärka samarbetet mellan staterna för att förebygga och bekämpa olaglig handel med vapen. Tullen får bl.a. bättre möjligheter att ha kontroll över vapen som förs över gränsen och kan bl.a. göra kontrollbesök och revisioner hos den som till eller från för in eller för ut vapen. Vidare pekar utskottet på att regeringen har gett och ett gemensamt uppdrag att vidta en rad åtgärder i syfte att minska den illegala införseln av skjutvapen till . Myndigheterna ska kartlägga införselns omfattning och de tillvägagångssätt som används. Med utgångspunkt i denna kartläggning ska myndigheterna fördjupa underrättelsesamarbetet, vidareutveckla samarbetet med berörda myndigheter i andra länder och effektivisera kontrollverksamheten genom fler gemensamma operativa insatser. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Med det anförda avstyrker skatteutskottet motionerna 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 46, 2011/12:Ju14 (V) yrkande 3 och 2011/12:Ju15 (S) yrkande 3. Det ska tilläggas att skatteutskottet tidigare, i sitt yttrande över skr. 2011/12:73 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism, har behandlat och avstyrkt motion 2011/12:Ju11 (S) yrkande 7, se yttrande 2011/12:SkU4y. Även i det yttrandet anförde utskottet, med hänvisning till regleringsbrev, att det är en prioriterad fråga för verket att kontrollera och beslagta illegala vapen vid den svenska gränsen. Som skatteutskottet framhåller i sitt yttrande är det en prioriterad fråga för tullen att kontrollera och beslagta illegala vapen vid den svenska gränsen. ska särskilt inrikta sina kontroller på hot mot hälsa, miljö och säkerhet, vilket, som skatteutskottet påpekar, även innefattar kontroller av illegal vapeninförsel. Något tillkännagivande om prioritering av vapeninförsel behöver således inte göras. Av de skäl som skatteutskottet anför är utskottet inte heller berett att ställa sig bakom motionsyrkandena om olika uppdrag till och för att minska vapensmugglingen och förbättra statistiken. Utskottet avstyrker motionerna 2011/12:Ju11 (S) yrkande 7, 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 46, 2011/12:Ju15 (S) yrkande 3 och 2011/12:Ju227 (FP). Vapensmuggling och redovisning av vapenbrott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att vapensmuggling alltid ska bedömas som grovt brott, att straffskalan när det gäller grov smuggling ska höjas och att ska få i uppdrag att lämna årliga rapporter till regeringen om tillämpningen av vapenlagstiftningen. Jämför reservationerna 15 (MP) och 16 (MP, V). I motion 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 12 föreslås det att smuggling av vapen och ammunition alltid ska bedömas som grov smuggling och att minimistraffet för detta brott ska höjas till fängelse. I motion 2011/12:Ju13 (MP) yrkande 3 begärs det att årliga redovisning av vapenbrott och olovligen införda vapen och ammunition ska återupptas, dvs. att ska ges i uppdrag att rapportera till regeringen om tillämpningen av vapenlagstiftningen och andra förhållanden av betydelse på området. Straffbestämmelserna om smugglingsbrott finns i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. I 3 § stadgas att den som, i samband med införsel till landet av en vara som omfattas av ett särskilt föreskrivet förbud mot eller villkor för införsel, uppsåtligen bryter mot förbudet eller villkoret genom att underlåta att anmäla varan för tullbehandling, döms personen för smuggling, vilket leder till böter eller fängelse i högst . Om ett brott som avses i 3 § är att anse som grovt, döms personen enligt 5 § för grov smuggling, vilket leder till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning, om gärningen med hänsyn till omständigheterna kring införseln, utförseln eller förfogandet har varit av särskilt farlig art eller om gärningen har inneburit en allvarlig kränkning av ett betydande samhällsintresse. Regeringen tog 2007 initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. lämnades i utredningen mobilisering överväganden och förslag (Ds 2008:38) förslag på åtgärder som skulle lägga grunden till en effektivare och mer uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter, bl.a. , säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. I uppdraget ingår bl.a. att redovisa resultaten av den särskilda satsningen för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. I den årliga redovisningen anges bl.a. antalet beslag av skjutvapen . Av de samverkande myndigheternas senaste redovisning, som avser myndigheternas insatser mot den grova organiserade brottsligheten , framgår bl.a. att antalet beslagtagna vapen har ökat. redovisades beslag av nio automatvapen och 43 pistoler eller revolvrar. Beslagen var koncentrerade till främst två av insatserna . gjordes beslag av vapen i ungefär lika många insatser som men antalet vapen var lägre fyra automatvapen och 13 pistoler. togs ett gevär och två pistoler eller revolvrar i beslag. I detta sammanhang bör även nämnas det ovan berörda regeringsuppdraget till och att minska införseln av illegala skjutvapen till . Uppdraget, som bl.a. innefattar ett fördjupat underrättelsesamarbete mellan berörda myndigheter och fler operativa insatser, ska redovisas . I regeringsbeslutet (Ju2011/4092/PO) anförs bl.a. att tullen och polisen relativt sällan påträffar illegala skjutvapen vid gränsen. Däremot beslagtas , i samband med bl.a. husrannsakningar, ett stort antal skjutvapen som misstänks ha förts in i landet illegalt. Många beslagtagna skjutvapen är av utländskt ursprung, vilket kan vara en indikation på att det rör sig om illegal införsel. Enligt regeringen bör ett fördjupat samarbete mellan polisen och tullen ha sin utgångspunkt i en gemensam lägesbild av omfattningen och tillvägagångssätten för den illegala införseln av skjutvapen. Som framgår ovan har och fått i uppdrag att minska införseln av illegala skjutvapen till . Som regeringen påpekar i det ovan nämnda regeringsbeslutet (Ju2011/4092/PO) påträffar myndigheterna relativt sällan illegala skjutvapen vid gränsen. beslagtas många skjutvapen av utländskt ursprung, vilket kan tyda på att de har förts in illegalt. Det är enligt utskottet angeläget att kartlägga på vilka vägar vapen kommer in i landet och vilka metoder som används för införseln. Utskottet välkomnar därför regeringens ovan nämnda uppdrag om fördjupat underrättelsesamarbete om detta mellan berörda myndigheter och fler operativa insatser. Till detta kommer den årliga redovisningen från de myndigheter som samverkar i arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. Av den redovisningen framgår bl.a. antalet beslagtagna vapen. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att bör ta något initiativ till ytterligare redovisning från om vapen. Utskottet är inte heller berett att föreslå någon förändring av straffbestämmelserna om smugglingsbrott. bör avslå motion 2011/12:Ju13 (MP) yrkandena 13. Polisens tillståndsgivning till vapeninnehav Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisens tillståndsgivning till vapeninnehav. Jämför reservationerna 17 (S, V) och 18 (V). I motion 2011/12:Ju267 (S) påpekas att det är alltför långa handläggningstider när det gäller ansökningar om vapenlicens. Motionären begär i yrkande 1 att den rådande situationen ska genomlysas. I yrkande 2 begärs det att ansvariga myndigheter ska få i uppdrag att åtgärda problemet med långa handläggningstider. I motion 2011/12:Ju325 (V) yrkande 4 anförs det att ärenden om licensgivning borde handläggas av de lokala polismyndigheterna och att reglerna borde ändras på så sätt. Frågor om tillstånd enligt vapenlagen (1996:67) prövas av polismyndigheten (2 kap. 2 §). I vapenförordningen (1996:70) fastställs vem som prövar frågor om tillstånd för en enskild person att inneha eller låna ut skjutvapen, inneha ammunition eller ta emot skjutvapen för reparation eller översyn och vem som godkänner att en enskild person i en vapenhandlares ställe närvarar vid provskjutningar. Enligt 1 kap. 3 § i denna förordning är det polismyndigheten på den ort där personen är folkbokförd eller, om han eller hon inte är folkbokförd i , på den ort där han eller hon är bosatt eller annars uppehåller sig som gör prövningen i dessa frågor. Tillståndsgivningen för vapeninnehav m.m. är en del av polisens serviceverksamhet, som är en av polisens kärnverksamheter. /2011 genomförde på uppdrag av serviceundersökningar där det ställdes frågor om hur nöjda servicemottagarna varit med polisens service när det gäller tillgänglighet, bemötande, effektivitet, information och möjlighet att få lämna synpunkter. En av de ärendetyper som undersöktes var ansökan om tillstånd för innehav av vapen och ammunition. För dessa ärenden blev det sammanvägda måttet nöjd-kund-index 74,3 (på en 100-gradig skala) för polisen i sin helhet, vilket är ett bra resultat. Den lokala polismyndighet som fick sämst resultat hade nöjd-kund-index 66 och den myndighet som servicemottagarna var mest nöjda med 85. Den kvalitetsfaktor som generellt fick sämst betyg var effektiviteten, där frågan om handläggningstid fick det lägsta medelvärdet. Den kvalitetsfaktor som fick högst betyg var bemötandet. Frågan om polisens organisation har varit föremål för en översyn. lämnade sitt betänkande En sammanhållen svensk polis (SOU 2012:13). I betänkandet föreslås det bl.a. att , de 21 polismyndigheterna och ombildas till en sammanhållen myndighet, . ska ansvara för all polisverksamhet i landet med undantag för Säkerhetspolisens verksamhet. I betänkandet (s. 261262) anförs det bl.a. att ombildningen till en myndighet ger myndighetsledningen möjlighet att ta ett helhetsansvar för polisverksamheten i hela landet. Detta ger förutsättningar för en mer effektiv ledning, styrning och uppföljning av verksamheten. Myndighetsledningen kommer att gentemot regeringen ha helhetsansvaret för att goda verksamhetsresultat uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. betänkande är ute på remiss till . Regeringen har gett , Brå, i uppdrag att analysera och följa upp resultatet av regeringens satsning på polisen (Ju2012/2428/PO). I uppdraget ingår att kartlägga hur resurstillskotten styrts och använts inom polisen och att analysera utvecklingen av polisens resultat, varvid en bedömning av resursökningarnas betydelse för resultatet ska göras. Brå ska delredovisa uppdraget och slutredovisa det . I den serviceundersökning som genomfördes /11 blev, som framgår ovan, nöjd-kund-index 74,3 för ärendetypen ansökan om tillstånd för vapeninnehav. Detta resultat, som avsåg polisen i sin helhet, är ett bra resultat. Generellt sett sämst resultat fick emellertid kvalitetsfaktorn effektivitet, och frågan om handläggningstid fick därvid det lägsta medelvärdet. Detta är givetvis inte tillfredsställande, särskilt mot bakgrund av de kraftiga resursförstärkningar som kommit polisen till godo . Utskottet har tidigare, senast i samband med behandlingen av budgetproposition, uttalat att det förstärkta resursläget ger polisen förutsättningar att förbättra verksamhetsresultaten (bet. 2011/12:JuU1 s. 30). Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens uppdrag till Brå att analysera och följa upp resultatet av regeringens satsning på polisen. Till detta kommer den översyn som har gjorts om polisens organisation. Som framgår ovan har föreslagit att de 21 polismyndigheterna ska ombildas till en sammanhållen myndighet, vilket enligt betänkandet skulle leda till en mer effektiv ledning, styrning och uppföljning av verksamheten. Som också framgår ovan är förslag nu ute på remiss. Därefter kommer förslaget att beredas inom . Med hänsyn till de arbeten som pågår när det gäller polisens organisation och verksamhetsresultat anser inte utskottet att bör göra något tillkännagivande till regeringen om polisens handläggning av vapenärenden. Motionerna 2011/12:Ju267 (S) yrkandena 12 och 2011/12:Ju325 (V) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motioner med olika förslag om vapenlagen. Jämför reservationerna 19 (V), 20 (V), 21 (V) och 22 (V). I motion 2011/12:Ju325 (V) yrkande 1 anförs det att reglerna om vapenmagasins kapacitet behöver skärpas, och en översyn av dessa regler begärs därför. Halvautomatiska kulgevär som jaktvapen I motion 2011/12:Ju325 (V) yrkande 2 begärs det en översyn av reglerna om halvautomatiska kulvapen vid jakt. Motionärerna anför att dessa vapen har sämre pression och kvalitet, vilket kan leda till onödigt lidande för de jagade djuren. Användning av samma vapen för flera ändamål I motion 2011/12:Ju307 (M) anförs det att den som har licens för ett vapen för ett visst ändamål borde få använda vapnet även för andra ändamål, t.ex. för både jakt och målskytte. Tillstånd att inneha ammunition I motion 2011/12:Ju308 (M) anförs det att det borde vara tillåtet att förvara ammunition i en annan kaliber än den som man har vapenlicens för. I motion 2011/12:Ju14 (V) yrkande 2 begärs det en översyn av frågan om krav på att vapen ska vara intakta för att vara tillåtna. I motionen framhålls det att det är lättare att spåra en kula i t.ex. en brottsutredning om vapnet är intakt, dvs. att vapendelar inte har bytts ut. Definitioner av olika slags vapen I motion 2011/12:Ju325 (V) yrkande 3 anförs det att nuvarande regler inte är tillräckligt tydliga när det gäller definitioner av olika slags vapen och att det därför bör tillsättas en utredning för att se över definitionerna för målskyttevapen, jaktvapen och militära vapen. Register över effektbegränsade vapen I motion 2011/12:Ju358 (FP) (delvis) anförs det att det bör inrättas ett register över innehavare av effektbegränsade vapen. I motion 2011/12:Ju233 (M) yrkas det att en jägare som har haft jägarexamen bör ges möjlighet att utöka sin vapengarderob med ytterligare två vapen till sammanlagt åtta vapen. Utredningen om behovet av en ändrad vapenlagstiftning i vissa avseenden Som framgår ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att analysera vissa frågor om skjutvapen och ta ställning till behovet av författningsändringar i vapenlagstiftningen (dir. 2012:19). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. ta ställning till om, och i så fall i vilken utsträckning, vapenmagasin bör utgöra en sådan vapendel som ska jämställas med skjutvapen vid tillämpningen av vapenlagen, eller om hantering av vapenmagasin bör kontrolleras på något annat sätt. I den delen anför regeringen i utredningsdirektiven (s. 6) bl.a. att ett vapenmagasins utformning påverkar ett vapens funktion. Genom att magasinet byts ut till ett magasin för flera skott kan ett vapen förändras till ett väsentligt farligare vapen än det var från början. En sådan förändring kan också innebära att vapnet är lämpat för det ändamål som innehavaren fick tillstånd att inneha det för. Trots detta, anför regeringen, innehåller vapenlagstiftningen inte några regler om vapenmagasin. Detta är enligt regeringen inte tillfredsställande. Utredaren ska vidare bl.a. utreda under vilka förutsättningar enskilda bör kunna medges tillstånd till innehav av halvautomatiska vapen. I den delen anför regeringen i direktiven (s. 5) bl.a. att det enligt är möjligt att bygga om ett halvautomatiskt vapen till ett helautomatiskt med vapendelar som inte kräver tillstånd. Det finns därför, anför regeringen, skäl att se mer restriktivt på halvautomatiska vapen än sådana som saknar automatisk funktion över huvud taget. Detta talar enligt regeringen i sin tur för att särskilda regler bör gälla för tillstånd till ett sådant innehav. Halvautomatiska kulgevär som jaktvapen är ansvarig jaktmyndighet i . Verket ger bl.a. ut föreskrifter om vilka vapen som får användas vid jakt. Enligt 11 § föreskrifter och Allmänna råd om jakt och statens vilt (NFS 2002:18) får halvautomatiska kulgevär av civil typ, tillverkade för jakt och som till konstruktion och utseende avser att efterlikna konventionella, manuellt omladdade kulgevär för jakt förutom vad gäller omladdningsfunktionen användas vid jakt. får däremot inte kulgevär av militär halvautomatisk typ tidigare än 1942 eller av militär halvautomatisk konstruktion av modelltyp tidigare än 1942 användas vid jakt. Godtagbara ändamål för innehav av skjutvapen Enligt 2 kap. 4 § vapenlagen (1996:67) får ett tillstånd att inneha skjutvapen meddelas endast om den enskilde behöver vapnet för ett godtagbart ändamål.