bet · GZ01FiU22 · 2012-06-12 00:00:00 — Då lägger de den där, men risken finns fortfarande kvar för den svenska verksamheten.Jag tror att man drar sig undan den insyn och de kapitaltäckningskrav och stabilitetsavgifter som vi har. Man riskerar att göra det i alla fall.Sedan har - jag tror att nämnde det - bland annat finansministern öppnat för att man kan ha en något högre arbetsgivaravgift vad gäller tjänsteproduktionen i banker än vad man annars skulle ha för att ta tillbaka en del av den subvention av bankverksamhet som talade om. Jag satt och valde mellan mat och replik. Det blev replik, för det finns lite hull att ta av. Äta hinner jag väl.Först skulle jag vilja säga till : Du får nog ta och läsa på lite! Det finns forskning kring sparbankerna internationellt och hur de har påverkat ekonomier och om de har varit mer risktagande och orsakat stora kriser.Man kan se i den forskningen att sparbankerna tar mindre risker och orsakar mindre kriser. Det tycker jag är entydigt om man ser sig omkring.Det finns bra forskning vid som du kan ta del av.Min vurm för sparbanker handlar om den samhällsnytta de har. De finns i hela landet, och de ser till att lokalsamhället ska överleva och utvecklas. De tar inte heller samma risker som de stora affärsbankerna. De har en bättre soliditet.Under finanskrisen var jag mycket ute och besökte orter som drabbades väldigt hårt av stora företagsnedläggningar och stora varsel. Då kunde man se ett mönster.Överallt där sparbankerna fanns behöll man beslutandemakten på det lokala kontoret. Man drog inte in företagskrediter, utan man försökte hjälpa företagen så att de inte skulle tvingas lägga ned sin verksamhet eller sluta bedriva företagsverksamhet. Det tycker jag var ett mycket tydligt mönster.Man har den här modellen i , och det har lyckats mycket väl. Jag kan också rekommendera att titta på modell och hur de har genomfört det här, eftersom man har en väldigt god regional utveckling med hjälp av sparbankerna även där.Jag tycker också att man behöver se över styrningen. Det ingår också i vår motion.Jag hade tänkt ta upp en del av bankdelningen, men jag återkommer till det i nästa replik. Jag tror säkert att har rätt i att om man går igenom och tittar på alla sparbanker och alla de här kontoren ser man säkert att de tar ganska måttliga risker. Men min poäng gällde väl erfarenheten från den svenska bankkrisen , agerande i och i och de spanska sparbankerna. Det gemensamma för dem är ju att de har ganska svaga ägare, och det finns en risk med att ha svagt ägande som karakteriserar sparbanker.Man kan ha svaga ägare, och de kan vara försiktiga. Jag tror att det är riktigt. Men det jag vill hävda är att när sparbankerna kommer upp i storlek och engagemang har det erfarenhetsmässigt visat sig att de också drar med sig hela banken in i svåra situationer som har skapat stora problem för övriga sparbanksrörelsen - nota bene.Jag tror säkert att man kan hitta motexempel på att små sparbanker i allmänhet är okej. Men när det gäller dem som har skapat stora kriser i är det faktiskt en väldig överrepresentation av sparbankerna. När det gäller risker kan man titta på ägandet i de stora affärsbankerna. Man kan väl säga över lag att det är de stora affärsbankerna som har orsakat väldigt mycket i den finanskris vi nu går igenom. Det kan inte förneka hur gärna han än vill.SEB är ju en av de banker som var nära att gå omkull och som på olika sätt har tagit väldigt stora risker. Det finns alltså mycket i affärsbankerna som vi behöver åtgärda.Sedan säger att det nog inte behövs någon bankdelningslag i , för vi är lite annorlunda än andra. Men vår banksektor som andel av bnp är ju lika stor som Storbritanniens.Vi har en enormt stor banksektor i förhållande till bnp. Det är en banksektor som tar enorma risker. Både och höll alldeles på att gå omkull. Vi har också tidigare haft banker som vi har tvingats gå in och rädda.Hela den här rabatten som finns bakom affärsbankerna, som motsvarar , kan ju inte sättas i förhållande till Stabilitetsfonden. Och även om den gör det, , är det en stor skillnad på att få en rabatt på och att sedan betala in till en stabilitetsfond, som i sin tur är alldeles för liten för att rädda bankerna och som också i sin tur egentligen innebär en falsk trygghet, menar jag.Förutom att vi har en väldigt stor finanssektor som vi är medvetna om har vi också en stor skuggbanksektor. Vi har därför en väldigt utsatt situation. Vi har låtit vår banksektor växa väldigt mycket. Den implicita garantin är en stor bidragande orsak till det, och det är den jag vill komma åt. Jag tycker inte att det är ett rimligt system att skattebetalarna ska stå för förlusterna och bankägarna sedan bära hem vinsterna.Carl B har själv inte presenterat en enda lösning som på något vis skulle leda den här frågan framåt. - upp till bevis! Vad vill mer än att stå och recensera ? Det är ni som sitter i regeringsställning, men det är vi som lägger fram förslagen. Regeringen har lagt fram förslag om och på EU-nivå lyckats förhandla igenom högre kapitaltäckningskrav på de svenska banker som vi anser vara systemviktiga. Vi har även stabilitetsavgiften. Finansministern har också sagt att han är öppen för att man kan ha en högre beskattning, en högre arbetsgivaravgift på bankerna därför att de, om man jämför med varuproducerande företag, betalar en lägre skatt.Där finns alltså tre förslag.Det som är karakteristiskt för de brittiska bankerna är att investmentbankerna är en mycket större andel av bankväsendet. Hela finansiella verksamhet är ju i huvudsak investmentbanker. Sedan har de hushållsbanker ute över landet, men det är det som gör den brittiska situationen lite annorlunda. Därför kan möjligen en delning av bankerna i olika kategorier, investmentbanker och hushållsbanker, vara mer motiverad.Men, , jag tror också att det finns ett annat argument för att fokusera på bankdelning som en lösning på problemet. Om man tittar på vad det är som har skapat problemen och instabiliteten - är det investmentbankerna? Det har det förvisso varit i ett antal fall, men det har också varit bostadsbanker, de amerikanska exemplen, och vi har också Northern i . Det räcker alltså inte att man ingriper mot eller har åtgärder som är inriktade på investmentbanker. Man måste ha ett bredare perspektiv. Det finns en risk att man säger att nu delar vi bankvärlden i två delar, det vill säga investmentbanker och andra banker, och då glömmer bort att problemen som man har att brottas med faktiskt kan uppstå i båda delarna. Jag måste säga att jag är lite förbluffad över den negativa inställningen till sparbanksrörelsen. Jag kommer från . etablerades där första sparbank. Inte minst var det många liberaler som var engagerade. har en närmast raljant hållning - har du varit ute och träffat några av de 60 sparbankerna och talat med deras kunder om vad det betyder att sparbankerna finns och har koll på den lokala ekonomin och inte behöver skicka upp någon från ett huvudstadskontor?Det är klart att man kan säga att det är något slags byråkrati som utser styrelsen. Men man kan också säga att det är demokratin som utser huvudmännen. Jag tycker att det där är någon sorts nyliberalt demokratiförakt, och det gör mig ganska upprörd.Det känns också väldigt lösligt när säger att de står för problemen. Jag vet inte riktigt vilken värld lever i, men de problem vi ser nu är ju de stora vinstmaximerande affärsbankerna, Wall Street-bankerna. Vad jag pekade på i all enkelhet var en empirisk erfarenhet. Det har varit problem med banker som har svaga ägare, och sparbanker i och i andra länder har ibland hamnat i den kategorin. Det är inte att förtala eller att ha ett demokratiförakt.Man måste ju ändå se världen som den är: Många sparbanker har tyvärr varit involverade i riskfyllda hanteringar. Sedan är det naturligtvis så att många sparbanker inte har varit det. Så är det.Kärnan i den här argumentationen handlar dock inte om sparbank eller inte sparbank utan om svaga eller starka ägare. Är det ägare som är kompetenta eller är det ägare som inte förmår styra banken? Jag tror att även var inne på att styrfrågorna är helt avgörande, så man kan ju säga att alla sparbanker är bra som har en stark och effektiv och kunnig och kompetent styrning. Det gäller också privata banker. Men de som inte har det har problem.Tyvärr förefaller i alla fall historiskt sett sparbankerna ha haft en del problem på det området. Vårt eget land är som sagt ett exempel. Det finns andra exempel i andra länder. Jag beklagar om blir upprörd av detta, men så är det. Jag håller med om att man ska se världen som den är. är inte längre premiärminister i . är inte president i USA.Jag ser gärna världen som den är. Jag tittar på den framgångsrika tyska sparbanksrörelsen som har betytt så oerhört mycket för att är världsledande när det gäller utbyggnad av förnybar energi. Jag tittar på och alla de sparbanker som finns där, olika former av community banks, lokala banker och credit unions, som gör att inte alls har en lika oligopolisk banksektor som . De fem största amerikanska bankerna äger av bankmarknaden, mycket tack vare en livskraftig sparbanksrörelse.Jag skulle vilja rekommendera en mycket intressant bok: Ärligt arbete - Ett angrepp på finanskapitalismens rovgirighet. Den är skriven av som var arbetsmarknadsminister under och satt i ledningen för det stora borgerliga tyska statsbärande partiet . Det är ett oerhört angrepp på den finanskapitalism som vi lever i och ett försvar för bland annat sparbanksrörelsen som har betytt så mycket för den starka tyska industrin.Detta tycker i alla fall jag ger en bild av att ni i den svenska borgerligheten på något sätt lever kvar i en förgången tid. Har ni inget idéutbyte med borgerliga partier runt om i ? Vi gröna tror på ett där inte bara varor och tjänster flyter över gränserna utan också idéer, idéer om en annan värld.Jag skulle varmt rekommendera Ehrliche Arbeit - Ein Angriff auf den Finanzkapitalismus und seine Raffgier till för sommarläsning. Det var en av mest uppmärksammade böcker , med all rätt. Jag tycker att vi behöver den debatten om ett annat ekonomiskt system också i vårt land och också bland oss icke-socialistiska partier. Där hör debatten både om bankdelning och om sparbanker hemma. Om vi ska rekommendera varandra böcker och ta spjärn mot De gröna i vill jag liksom inte avsluta i någon dålig stämning, men jag kan väl bara nämna att De gröna i och inte minst i är väldigt stora och starka anhängare av det europeiska samarbetet i Europeiska unionen.Om jag läser bok kan väl han ta lite intryck av De grönas i inställning till värdet av det europeiska samarbetet. Finanskrisen har med all tydlighet visat på vikten av sunda institutioner, transparens, förutsägbarhet och rättssäkerhet. Banker och finansiella institut är förutsättningar för en fungerande ekonomisk verksamhet. Av denna anledning är det en av de mest beskyddade verksamheter som finns i samhället. Staten står som sista garant om det går över styr. Det här är en nödvändighet likaväl som det är en risk.Politiskt fokus har varit att säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet. Kriserna och är avskräckande exempel även för Sverige.I och EU, liksom på global nivå, pågår ett intensivt arbete med att göra systemen mer robusta för att förhindra att nya kriser uppstår och för att fördela risker, ansvar, kostnader med mera.Finanskrisen har visat att regelverken inte begränsar bankernas sårbarhet i tillräcklig utsträckning. Av den anledningen har ett nytt regelsystem arbetats fram på europeisk nivå, III, där det övergripande syftet är att stärka bankernas förmåga att stå emot förluster, behålla funktionaliteten och minska sannolikheten för nya finansiella kriser.Nyligen har EU-kommissionären föreslagit en bankunion , med möjlighet att tvinga nationella stabilitetsfonder att stå för insättningsgarantier för banker i kris i andra länder. Finansminister har ställt sig ytterst tveksam, och jag tycker att det är av mycket goda skäl.Fru talman! Att jag inleder med att beröra den finansiella krisen och våra finansiella system är för att sätta dagens debatt i ett perspektiv. Vi får inte glömma att mitt i en av historiens värsta kriser måste vi öka reformtakten i syfte att öka företagande, sysselsättning och tillväxt samt stärka vår framtida välfärd.Sverige står på en stabil grund och har därmed en gynnsam situation. När många länder måste ägna sin kraft åt genomgripande förändringar av finansiella regelverk har vi i möjligheten att fokusera på att förbättra finansmarknadens funktionssätt och därmed underlätta för företag och hushåll.Fru talman! Tillgången till finansiella tjänster är av fundamental betydelse för välståndsutvecklingen. För en hållbar utveckling i hela landet är det viktigt med ett flertal aktörer som kompletterar varandra. Olika associationsformer är en förutsättning för att det ska finnas en nödvändig bredd av aktörer. Dåvarande pekade före finanskrisen, nämligen 2006, på det paradoxala i att globaliseringen gör det allt viktigare att diskutera lokala perspektiv på ekonomin. Det handlar om att ta vara på den lokala kraften till nytta för utveckling i hela landet. tillväxt är en summa av alla landsändars tillväxt. Det gäller att hela landet har en fungerande bankmarknad. Vi kan inte ha en situation där vi får ett A- och ett B-lag inom banksektorn.Låt mig ta ett exempel, och det är ett exempel som har diskuterats av flera talare tidigare. I finns, som också har konstaterats, drygt ett sextiotal fristående sparbanker. För landsbygden, mindre orter och lokala näringsliv har de lokala sparbankerna stor betydelse. En springande punkt för möjligheten till utlåning är sparbankernas kapitalbas.Fru talman! I är det möjligt för att ge ut egenkapitalbevis för att stärka de lokala sparbankernas kapitalbas. Dessa "sparbanksbevis" ger en möjlighet att utvecklas och växa genom att nytt kapital tillförs verksamheten som huvudsakligen behåller det lokala huvudmannaskapet. Sparbankerna kan inte ta in externt kapital och därmed stärka sin finansiella styrka utan lagändring.De så kallade III-reglerna är utformade för stora internationella, oftast systemviktiga banker. Det finns i vissa delar anledning att överväga en utformning av reglerna på ett proportionerligt sätt, anpassat till institutens storlek och verksamhet. Det är viktigt att möjligheter för sparbanker att öka sin kapitalbas genom att emittera sparbanksbevis tillskapas. Min förhoppning är att snart kommer med ett förslag till riksdagen.Fru talman! För mig som centerpartist är självbestämmande centralt. Att själv kunna välja var man vill placera och spara sina pengar är centralt för individens egenmakt.Det egna pensionssparandet i form av en tjänstepension eller privat pension är för de flesta det viktigaste sparandet. Utfallet av pensionssparandet avgör i stor utsträckning välståndet , och beslutet om hur pensionspengarna ska placeras är bland de viktigaste ekonomiska besluten.Trots pensionssparandets betydelse har pensionsområdet historiskt haft ett förhållandevis svagt konsumentskydd, där sparare kunnat låsas in i sparformer med höga avgifter för förvaltning och utan möjlighet att byta förvaltare.Genom införandet av flytträtt för nytt pensionssparande 2007 har situationen förbättrats för många sparare. Det här är emellertid inte tillräckligt. Den stora merparten av pensionssparandet är fortfarande inlåst i äldre pensionsförsäkringar. Vidare gäller inte lagstadgad flytträtt för kollektivavtal, och det är för många fortfarande en kostsam historia att flytta sitt sparande.Min förhoppning är att vi konkret kan börja arbetet med ett system där en allmän flytträtt också gäller äldre sparande retroaktivtdär avgifterna är rimliga för att flytta sparandetdär flytträtten också omfattar kollektivavtalade pensioner.Fru talman! Svårigheterna att få kapital för tillväxt och expansion från banker och kapitalförsörjare hör till de viktigaste frågorna för de små bolagen, oftast också förknippat med de största problemen.För stora och medelstora företag med stor tillväxtpotential har situationen förbättrats, med en framväxt av mindre börser och ett starkt tillflöde av pengar till riskkapitalmarknaden.Fortfarande har dock mindre företag betydande svårigheter att få lån och riskkapital, så kallat ägarkapital. har en i internationell jämförelse rätt väl fungerande finansmarknad, men vi behöver göra mer.Låt mig, fru talman, avslutningsvis konstatera att företag har svårt att få tillgång till kapital framför allt i tidiga skeden. Ett rejält investeraravdrag värt namnet kan här spela en viktig roll genom att den som investerar i ett företag själv får göra ett skatteavdrag. Vad jag däremot inte vill se är ett avdrag likt det som presenterade tidigare . Vi i har länge drivit på för ett riskkapitalavdrag, ett investeraravdrag.Jag vill till slut yrka bifall till utskottets förslag. Jag tänkte passa på att fråga Per Åsling om utredningen om sparbankerna och egenkapitalbevis. har det gått den skulle ha presenterats, och jag vet att Per Åsling är intresserad av sparbanksfrågor. Jag tror också att han personligen gärna ser att utredningen skulle lägga fram ett förslag som går i den riktning som har motionerat om.Frågan är: Vad händer i utredningen, Per Åsling? Varför kommer den inte fram? Det skulle jag väldigt gärna vilja höra, för jag tycker att det är väldigt dolt.Vi hörde tidigare säga att utredningen skulle få jobba och ta sin tid, men jag undrar egentligen om majoriteten i utskottet faktiskt vet vad utredningen håller på med, var den ligger och vad som är de grundläggande problemen. Som jag tolkar det handlar det mest om den politiska viljan. Annars hade man nog lagt fram ett förslag redan.Min fråga till Per Åsling är: När kommer utredningen, varför kommer den inte fram och vad tänker göra för att den ska komma fram? Tack, , för frågan! Det är en väsentlig fråga. Jag delar också i allt väsentligt uppfattning att de här frågorna måste skyndas på och komma upp på bordet. Det sade jag i mitt anförande.Frågan var utredningen ligger bör ställas till , som har att ansvara för den. Jag tycker att det är oacceptabelt att frågan har dragits i långbänk på det sätt som den har. Jag hoppas att vi kan förvänta oss, som jag sade i mitt anförande, ett förslag på bord relativt snabbt efter sommaruppehållet.Det är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för banksektorn. Det är viktigt för att vi ska klara av att stärka alla delar av banksektorn så att vi inte via politiska beslut skapar något som innebär att vi får A- och B-banker. Tack för svaret, Per Åsling, men jag tycker fortfarande att du egentligen inte har svarat på min fråga: Är det ett politiskt problem eller ett annat problem? Du säger att jag ska ställa frågan till regeringen, men i utskottet har ni sagt att det är viktigt att utredningen får fortsätta men att den borde skyndas på. Då borde ni ha tagit reda på vad som är problemet, annars hade ni satt ned foten. Även ni i utskottet måste väl ha en politisk vilja.Per Åsling säger att man inte genom politiska beslut ska snedvrida konkurrensen. Men du företräder ett parti som vill ha en statlig implicit garanti för de fyra storbankerna, men ni har inte presenterat något alternativ. Därmed har du ställt dig bakom ett system som snedvrider konkurrensen. Inte kan de små bankerna konkurrera med de stora affärsbankerna när dessa får subventioner på sina lån genom att staten garanterar deras verksamhet.Basel III-reglerna kommer, precis som Per Åsling tog upp, att innebära stora problem för de små sparbankerna som inte kommer att klara av de administrativa krav som finns. Men jag har, tyvärr, inte heller känt något stort stöd när jag i finansutskottet har lyft upp frågan om att kraven ska undantas med finansmarknadsminister talar med kluven tunga. Man vill gärna ha bankkonkurrens, men hur man ska få fram den framgår absolut inte eftersom man vill ha kvar systemet som gör att bankkonkurrensen inte funkar med den statliga implicita garantin i ryggen. Det verkar inte heller finnas tillräcklig politisk vilja att driva på att utredningen ska komma fram. Jag hoppas att jag har fel och att den snart ligger på vårt bord. Jag tvivlar - tyvärr. Det verkar som att har lyssnat på mig som fan läser . Eller är du så hungrig att surheten rinner till, ?Låt mig konstatera att många banker har agerat, i och i andra länder, på ett otillbörligt sätt. Det gäller ägare och ledningar - och det ska sägas. Däremot ifrågasätter jag den siffra på 30 miljarder som har lyft fram i talarstolen. Du får lägga fram uträkningar om jag ska tro på dem. ((V): ! )Det har gjorts mycket för att rätta till problem på finansmarknaden. Det har inrättats en stabilitetsfond. Stabilitetsavgifter bildar fonden. Kapitaltäckningsgraderna har höjts i . De är högre än i . Vi jobbar för att aktieägarna ska ta ett större ansvar. Det är viktigt. Ägarna ska ta ett stort ansvar för vad de äger.Kapital har tillförts det svenska banksystemet. Kapitalet har varit avgiftsfinansierat under finanskrisen.Det är också angeläget att vi går vidare med att öka konkurrensen på finansmarknaden. Det är vad vi pratar om när det gäller sparbankernas möjligheter via kapital och egenbevis. Det är också viktigt att slå fast att fler banker behövs. Det behövs en pluralism med olika associationsformer.