bet · GZ01MJU17 · 2012-04-23 00:00:00 — 2011/12:MJU17 Landsbygdspolitik m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas 34 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, ekologisk odling och de areella näringarna. Flertalet motionsyrkanden rör frågor där delegerat beslutanderätten till regeringen och till de myndigheter som har särskild sakkunskap på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns sex reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för livsmedelsproduktion m.m. 2011/12:MJ266 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:MJ425 av och (båda C) och 2011/12:MJ448 av (M). Reservation 1 (MP) Nordisk samverkan för ett hållbart jord- och skogsbruk 2011/12:MJ205 av (S) och 2011/12:MJ206 av (S). 2011/12:MJ252 av (S), 2011/12:MJ287 av (M) och 2011/12:MJ463 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) En sammanhållen strategi för mål för ekologisk jordbruksproduktion 2011/12:MJ238 av m.fl. (MP). Reservation 3 (S, MP, V) 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (V) 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 8. 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del. Reservation 5 (V) 2011/12:MJ428 av och (båda C). 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 6 (MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (S), (FP), (S), (S), (M), (KD), (SD), (V), (C), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, ekologisk odling och de areella näringarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Av dessa tar 20 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Frågeställningarna har behandlats tidigare i betänkandena /12:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. och 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. anordnade utskottet en offentlig utfrågning om reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Utfrågningen har dokumenterats i bilagorna 3 och 4 till detta betänkande. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor (bet. 2011/12:MJU2). Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Utgiftsområdet omfattar nu 29 anslag, 2 färre än föregående år, som följd av att avvecklades . Anslagsmedlen har övertagits av Havs- och vattenmyndigheten, som inrättades , under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Den verksamhet som rör jordbruks- och fiskenäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks-, landsbygds- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamhet inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att regler utarbetas och kontroll utövas enligt livsmedelslagen. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering, rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamhet inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Av utgifterna inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden. Merparten av EU-stöden avser obligatoriska åtgärder såsom gårdsstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . Mål för livsmedelsproduktion m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nya mål för livsmedelsproduktion och offentlig upphandling av livsmedel (C), om det svenska jordbrukets behov av likvärdiga villkor (M) och om att införa lättnader för certifierad ekologisk produktion (MP). Jämför reservation 1 (MP). Regeringen bör enligt motion 2011/12:MJ266 av (MP) yrkande 1 införa föreslagna lättnader för certifierad ekologisk produktion. En typ av företagare som det fortfarande går att förenkla och förbilliga för är den ekologiskt certifierade bonden. Frivilligt underkastar sig han eller hon växtodlings- och djurhållningskontroller för att certifiera sin ekologiska produktion. Regeringen bör också verka för att det nya jordbrukspolitiska programmet inom EU ger liknande lättnader för certifierad ekologisk produktion (yrkande 2). I samband med revideringen av EU:s jordbrukspolitik bör regeringen verka för att vanliga jordbrukskontroller som EU kräver blir lindrigare för certifierat ekologiska bönder. Enligt motion 2011/12:MJ425 av och (båda C) bör nya mål fastställas för livsmedelsproduktion och offentlig upphandling av livsmedel. Det primära just nu är inte att öka andelen ekoproduktion av den sjunkande svenska produktionen, utan att få ett stopp för den ständiga produktionsminskningen totalt sett och i stället vända minskningen till en ökning. I fråga om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga villkor anförs i motion 2011/12:MJ448 av (M) att den fria konkurrensen på jordbruksprodukter inom Europeiska unionen i grunden är en god sak, men de olika villkor och krav som ställs i de olika medlemsländerna kan också snedvrida konkurrensen och drabba den som vill gå före när det gäller exempelvis miljöansvar och ett utbyggt djurskydd. Jordbruksmarknaden ska som andra marknader präglas av näringsfrihet, öppna marknader och frihandel, men då måste också alla aktörer, även svenska lantbrukare, få delta på lika villkor. har godkänt följande mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23, bet. 2011/12:MJU2, rskr. 2010/11:100): Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Utskottet redovisade vid riksdagsbehandlingen av statsbudgeten att regeringen arbetar vidare med visionen det nya matlandet (bet. 2011/12:MJU2). har det från landsbygdsprogrammet satsats nästan inom ramen för satsningen. Förädlad mat är det fokusområde inom visionen där det har betalats ut störst andel stöd inom landsbygdsprogrammet. Även inom fiskeprogrammet görs flera satsningar för att främja visionen. påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet som omfattar för perioden 20102013. Medlen fördelas till företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. Åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden: primärproduktion, förädlad mat och matturism. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i och att skapa bättre förutsättningar för jobb och tillväxt. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatser för att nå visionen görs i huvudsak inom ramen för anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet. Detta arbete kommer även fortsättningsvis att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom livsmedelssektorn och stärka livsmedelsexporten. Genom insatser i kommunikationsstrategin för det nya matlandet kommer visionen att lanseras internationellt. Riktade satsningar kommer att presentera svensk gastronomi och livsmedelsproduktion och därmed visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Det är regeringens ambition att det ska finnas förutsättningar för att de företag som vill också ska ha möjlighet att växa och bli större. Regeringen har ökat satsningarna på åtgärder för att öka exporten av livsmedel från ca till 2010. Exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade till nära . Exporten av jordbruksvaror och livsmedel uppgår nu till av den totala varuexporten, vilket är mer än en fördubbling av andelen . Också turistnäringen fortsätter att växa. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till många jobb på landsbygden. Utskottet har vidare redovisat regeringens ambition att ska vara bästa land att driva företag i (bet. 2010/11:MJU16). Det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag för både kvinnor och män. Regeringen arbetar med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. Landsbygdsministern har framhållit att det är viktigt att den svenska jordbruksproduktionen ges möjlighet att utvecklas (svar på interpellation 2010/11:105 och 2010/11:117 om beslut om och reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik). För att underlätta den utvecklingen måste jordbruket marknadsanpassas också i fortsättningen, så att det kan producera det som konsumenterna efterfrågar. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är nödvändiga. Det nuvarande stödsystemet försvårar en marknadsanpassning bl.a. genom att vissa stöd är kopplade till produktionen och därmed snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. En fortsatt marknadsanpassning av jordbrukspolitiken och en utfasning av stöden kommer att underlätta tillväxt, företagsutveckling och ökad sysselsättning i jordbruket och på landsbygden. För att tillvarata de möjligheter och den potential som finns bland svenska jordbruksföretag kallade landsbygdsministern 2010 samman näringen i en högnivågrupp för att tillsammans kunna diskutera jordbrukets konkurrenskraft (svar på skriftlig fråga 2010/11:225). Målsättningen var att identifiera åtgärder för att stärka svensk primärproduktion. redovisade Landsbygdsdepartementet en sammanfattning av diskussionerna i högnivågruppen för stärkt konkurrenskraft i jordbrukets primärproduktion. Departementet har beslutat att högnivågruppen ska få en uppföljning, och ett nytt möte planeras. I regleringsbrev anges att under anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ska användas för kompetenshöjande insatser på området måltider inom offentlig sektor, vilket även ska inkludera offentlig upphandling av livsmedel. Medel kan även ges till aktörer som ska göra en inventering av nationella projekt vilka avser att stödja samverkan mellan skola och primärproduktion. Medlen betalas efter ett ansökningsförfarande ut till aktörer som ska genomföra regionala eller nationella projekt. ska samråda med om användningen av medlen. anförde närings- och energiminister i svar på interpellation 2010/11:304 att är tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen och har inom ramen för sitt tillsynsuppdrag i uppgift att tillämpa och tolka det regelverk och den praxis som finns på området. Myndigheten har även i uppgift att informera om rättsläget och tillämpningen av upphandlingsregelverket. Vidare ska verket lägga särskild vikt vid åtgärder för att underlätta för små- och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. När det gäller möjligheten att ställa krav på djurskydd i samband med upphandlingar finns det inga principiella hinder mot det. Dessa krav måste dock uppfylla upphandlingsreglernas krav på objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling. är regeringens expertorgan inom miljöanpassad och annan hållbar upphandling. Rådet ger stöd till den offentliga sektorn, organisationer och företag genom kriterier för hållbar upphandling, miljöledning (EMAS) och miljörelaterad produktinformation (EPD). Upphandlingsreglerna bygger på EU:s direktiv om offentlig upphandling, vars grundläggande syfte är att bidra till att förverkliga den inre marknaden genom att motverka hinder mot den fria rörligheten för varor och tjänster. Genom att skapa förutsättningar för små och medelstora företags deltagande i den offentliga upphandlingen bidrar vi till att öka konkurrensen bland företagen om att få leverera mat av högsta klass. upphandlingskriterier för livsmedel uppdaterades . I samband med detta utökades bl.a. kraven på god djuromsorg, och kraven delades även upp i fler produktgrupper. Rådet redovisade i rapporten av livsmedelskriterier 2012, en undersökning som syftade till att ge en överblick över vilka miljökrav på livsmedel som ställs i offentlig upphandling och att utreda hur livsmedelskriterier har tillämpats sedan uppdateringen . Av rapporten framgår att miljökrav ställs i hög utsträckning i livsmedelsupphandlingar, men vilka typer av krav det rör sig om varierar. handlar det om krav på ett ekologiskt utbud. konstaterar i Mat och marknad från bonde till bord (rapport 2011:3) att konkurrensen i livsmedelskedjan i det stora hela fungerar effektivt. I verkets rapport (2011:4) Mat och marknad offentlig upphandling konstateras sammanfattningsvis att det finns brister i samordningen av det nationella upphandlingsstödet till offentliga beställare. stöder Statskontorets förslag om att samla den upphandlingsstödjande verksamheten i en myndighet. Vidare föreslås i rapporten en reformerad upphandlingslagstiftning där regeringen bör slopa regeln i upphandlingslagstiftningen om att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling om upphandlingens art motiverar detta. Vidare bör regeringen avstå från att införa andra regler i upphandlingslagstiftningen för att påverka vad upphandlande myndigheter och enheter ska köpa, utan låta lagstiftningen förbli en ren förfarandelagstiftning. Regeringen bör också verka för att Europeiska kommissionens påbörjade översyn av EU:s upphandlingsdirektiv resulterar i bl.a. enklare regler. Enligt uppgift diskuterades rapporter med sektorns företrädare i Livsmedelssektorns strategigrupp. Rapporterna används som underlag bl.a. i arbetet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och i kommissionens högnivåforum för en bättre fungerande livsmedelskedja. När det gäller förslaget om en samlande myndighet som ska stötta de upphandlande myndigheterna har beslutat att utreda hur upphandlingsstödet bör samordnas i syfte att öka kompetens, tillgänglighet, enhetlighet och synlighet gentemot upphandlingsmarknadens aktörer. Denna utredning ska redovisas . Arbetet med förenklingar ska leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagarna (bet. 2010/11:MJU16). Regeringen har tillsatt ett regelråd som ska granska alla lagförslag, så att de i fortsättningen blir så enkla som möjligt (svar på skriftlig fråga 2009/10:1025). Regeringen driver frågan om förenklingar av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken i EU. Regeringens mål om att sänka företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010 förlängdes till 2012 (prop. 2011/12:1 utg.omr. För Landsbygdsdepartementets ansvarsområden har målet med 25 procents lägre administrativa kostnader uppnåtts och ett nytt mål satts upp, nämligen att företagens administrativa kostnader ska minska till utgången av 2014 jämfört med . Enligt regleringsbrev ska verket redovisa hur regelförenklingsarbetet bedrivs och lägga fram ytterligare förslag till förenklingar för företagen inom verksamhetsområdet för att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Särskild vikt ska läggas vid arbetet att ta fram förslag till förenklingar av EU-lagstiftningen. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet arbetar regeringen för att förenkla företagens vardag. Certifierad ekologisk produktion ingår som en del i detta regelförenklingsarbete. Flera åtgärder kommer att leda till ett minskat regelkrångel för den ekologiskt certifierade lantbrukaren. Regeringen arbetar även på EU-nivå för att minska den administrativa bördan för lantbrukare, inklusive de ekologiskt certifierade. I förslaget till en gemensam jordbrukspolitik för åren 20142020 kommer, som lagförslagen nu är utformade, dessutom den ekologiskt certifierade lantbrukaren att gynnas på flera sätt, bl.a. genom den s.k. förgröningen (direktkvalificering) och som en egen åtgärd med en egen artikel i landsbygdsförordningen. Utskottet föreslår att motionerna 2011/12:MJ266 (MP) yrkande 1 och 2, 2011/12:MJ425 (C) och 2011/12:MJ448 (M) med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Nordisk samverkan för ett hållbart jord- och skogsbruk Utskottets förslag i korthet avslår motioner en gemensam nordisk målsättning för ett hållbart jord- och skogsbruk och om samverkan i kring framtida jordbrukspolitik (S). I fråga om en gemensam nordisk målsättning för ett hållbart jord- och skogsbruk anförs i motion 2011/12:MJ205 av (S) att vi behöver göra gemensamma ansträngningar för att hitta gemensamma nordiska målformuleringar baserade på vad vi ska använda marken till och om vi ska satsa på produktion av livsmedel eller bioenergi och bränsle eller både och. Vidare bör vi enligt motion 2011/12:MJ206 av (S) samverka i kring en framtida jordbrukspolitik. har mycket gemensamt, och det finns stora vinster i att tillsammans driva på mot ett långsiktigt hållbart jordbruk med tydlig inriktning på stark djurskyddslagstiftning och god djurvälfärd. I finns också områden med tuffa odlingsbetingelser, och det är viktigt att säkra en långsiktigt hållbar produktion av livsmedel även inom dessa områden. Enligt budgetpropositionen är arbetet med miljö- och klimatfrågorna högt prioriterat inom för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23, bet. 2011/12:MJU2). Anslag 1:3 Internationellt skogssamarbete används bl.a. för närområdessamarbete i skogsfrågor inom och nordiskt samarbete. Även en del av anslag 1:20 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. avser nordiskt samarbete. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet sker en stor del av det nordiska samarbetet inför och i samband med EU:s ministerrådsmöten, och då med EU-medlemmarna och . Ett viktigt sådant samarbete var det som hade tillsammans med om det nu aktuella förslaget om förgröning av direktstöd, där och presenterade ett gemensamt förslag om anpassning till vårt nordiska klimat. Utskottet konstaterar att inom är vissa länder EU-medlemmar och andra inte, vilket gör att frågor om en gemensam nordisk jordbrukspolitik blir komplicerade. Det finns dock områden där de nordiska länderna samarbetar, t.ex. när det gäller de nordiska näringsrekommendationerna (bet. 2011/12:MJU2). har utsett en arbetsgrupp som ska se över och vid behov uppdatera den fjärde upplagan av de nordiska näringsrekommendationerna som utfärdades . Vidare fortsätter arbetet inom för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk med att profilera som en global aktör för att möta de stora utmaningarna globalisering och klimatförändringar. En viktig fråga är det nordiska samarbetet inom den gemensamma institutionen (Nordgen), placerad i . Vidare ingår forskningsprogrammet av konsekvenserna av klimatförändringarna på naturresurser i enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet som en del i de nordiska statsministrarnas initiativ Globaliseringsinitiativet. Det finns även gemensamma intressen hos de nordiska länderna för ett odlingsmaterial som är anpassat till de särskilda förhållanden som råder i och även för möjligheter till samordning och ansvarsuppdelning (bet. 2010/11:MJU16). Detta samarbetsprojekt ska främst ägnas åt s.k. prebreeding (förförädling där nya egenskaper förs in i en anpassad genetisk bakgrund, för att sedan förädlas till nya växtsorter) och metodutveckling. Samarbetet ska ske inom ramen för ett offentligt-privat partnerskap där en koppling till de initiativ som tagits inom () ska göras och samordningen ske i Nordiskt Genresurscenter. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledningar av motionerna 2011/12:MJ205 och 2011/12:MJ206 (båda S). Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om djurvälfärdsersättning (M, SD) och om stödområdesindelningen för jordbruk (S). Jämför reservation 2 (SD). Regeringen bör enligt motion 2011/12:MJ252 av (S) ta initiativ till en förändring av stödområdesindelningen för jordbruk i östra . Antalet mjölkproducenter i bl.a. och kommuner minskar drastiskt. Den utveckling som sker med nedläggning av ett stort antal jordbruksföretag beror till stor del på den felaktiga stödområdesindelning som råder inom ovan nämnda geografiska områden. Stödområdesindelningen ska vara en kompensation för de merkostnader och det klimat som råder inom ett geografiskt område. I detta fall är jordbruken placerade i stödområde 2A, trots att ett flertal utredningar och parametrar tydligt påvisar att stödområde 1 vore det rätta med de förutsättningar som råder i fråga om kostnader och klimat. Näringsvillkoren för svensk grisuppfödning bör förbättras, enligt motion 2011/12:MJ287 av (M). Det europeiska regelverket för grisuppfödning närmar sig nu svenska djuromsorgsnivåer, och det är viktigt att framtida myndighetsbeslut inte urholkar den svenska grisproduktionens konkurrenskraft. I budgeten avsätts ca de nästkommande fem åren i en särskild djurvälfärdsersättning där bl.a. ingår som investeringsstöd för grisproducenter. Det är viktigt att de avsatta pengarna kommer till användning så att den svenska grisnäringen behåller konkurrenskraften. I motion 2011/12:MJ463 av och (båda SD) anförs att värnar den svenska mer ambitiösa djurskyddslagstiftningen, men motionärerna inser svårigheterna att konkurrera med andra producenter i EU med dessa pålagor. Därför vill rikta en särskild djurvälfärdsersättning till svenska grisuppfödare. Att förslaget riktas endast till grisnäringen är för att situationen är så pass akut, men är det rimligt att alla djuruppfödare får del av ett generellt djurvälfärdsbidrag när lagstiftningen tvingar fram högre kostnader. I budgetpropositionen redovisades att regeringen kommer att se över möjligheterna att stärka djurvälfärden i svensk grisnäring med hjälp av insatser inom landsbygdsprogrammet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23, bet. 2011/12:MJU2). Regeringen överlämnade ett förslag till djurvälfärdsersättning för suggor till (regeringsbeslut och ). I samma programändring har också investeringsstöd för att uppfylla de krav på minskad spaltvidd som ställs i artikel 3 i rådets direktiv /120/EG angetts som ett prioriterat område för investeringsstöd.