bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Förslag framför partiet också i ett integrationspolitiskt sammanhang i motion 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 19. I sistnämnda motion (yrkande 20) föreslås också att regeringen bör återkomma med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att systematisera anordnandet av rekryteringsmässor över hela landet. kritiserar i motion 2012/13:A303 även regeringen för att Arbetsförmedlingens arbete inriktats för mycket på att kontrollera de arbetssökande och att ensidigt fokusera på de arbetslösas sökaktivitet. Partiet hävdar att Arbetsförmedlingens uppdrag måste ändras så att mer resurser i stället läggs på kvalitativ förmedlingsverksamhet och effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga jobb (yrkande 2). Myndighetens arbete bör i högre grad ägnas åt skärpta krav på och kontroller av arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd, för att bl.a. undvika att anställda står utan försäkringar när olyckor eller dödsfall inträffar (yrkande 3). vill ändra på utformningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen (yrkande 6). Partiet vill avveckla de rigida garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, utbildning i det reguljära utbildningssystemet och riktade anställningsstöd som efter en individuell bedömning anses lämplig, utan att invänta en fast tidsgräns. Utskottet kan konstatera att ett antal motioner väckts som diskuterar Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet bl.a. i fråga om myndighetens effektivitet och möjlighet att styra över sin verksamhet samt behovet av alternativa förmedlare. Utskottet kan konstatera att Arbetsförmedlingen är den huvudsakliga myndigheten för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Det är av stor vikt för arbetsmarknadspolitiken att myndighetens verksamhet bedrivs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utskottet anser därför att diskussionen är både välkommen och betydelsefull. När det gäller Arbetsförmedlingens interna effektivitet har utskottet ovan behandlat regeringens skrivelse (skr. 2012/13:29) om om effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor. Utskottet välkomnar rapporten som enligt utskottets bedömning talar för att det är hur myndigheten lyckas organisera sitt arbete, snarare än tillgången på resurser, som sätter gränserna för hur väl den kommer att lyckas utföra sitt uppdrag. Utskottet noterar också att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen redan har börjat nyttja resultaten i i sitt fortsatta arbete med förmedlingsverksamhetens effektivitet. Redovisningen och arbetet för att öka kostnadseffektiviteten är ett fortsatt utvecklingsområde för Arbetsförmedlingen bl.a. utifrån Statskontorets och rapporter. När det gäller frågan om Arbetsförmedlingens frihet i användningen av anslagna medel anser utskottet att myndigheten åtnjuter betydande möjligheter att styra över sin resursanvändning. Utskottet gör bedömningen att Arbetsförmedlingen haft en sådan tillgång till resurser att detta inte i sig inneburit något hinder för hur verksamheten kunnat bedrivas. Utskottet konstaterar också att Arbetsförmedlingen disponerar ett begränsat antal synnerligen breda och väl tilltagna anslag indelade i få anslagsposter och med relativt få anslagsvillkor. får också i praktiken flyttas mellan anslagen 1:2 och 1:3 för att följa verksamhetens behov. En sammanhängande fråga, som tas upp i Socialdemokraternas motion, är frågan om målstyrning kontra regelstyrning. Utskottet kan konstatera att Arbetsförmedlingens verksamhet i grunden styrs av målet för arbetsmarknadspolitiken och de uppdrag som finns i instruktion och regleringsbrev. Vissa av de konkreta uppdrag som finns i regleringsbrevet har kvantitativa inslag, men utskottet ser av skäl som utvecklats ovan gällande mål för sysselsättningspolitiken en risk med att ensidigt fokusera verksamheten på ett enda eller endast ett fåtal kvantitativa mål. Arbetsförmedlingens verksamhet bör också präglas av rättssäkerhet och likabehandling så att myndigheten i alla ärenden och över hela landet följer de prioriteringar som och regeringen fastställt. Utskottet vill påminna om att ett viktigt skäl till att föra samman och de 20 länsarbetsnämnderna i den nya myndigheten var att skapa större nationell enhetlighet inom arbetsmarknadspolitiken och ge bättre förutsättningar för en rättssäker verksamhet (prop. 2006/07:89, bet. 2006/07:AU13, rskr. 2006/07:179). Utskottet kan vidare konstatera att det nya arbetssätt som Arbetsförmedlingen tillämpar vid bl.a. inskrivning och bedömningsstöd och tidiga insatser har gjort det möjligt för myndigheten att tydligare anpassa sina insatser till varje arbetssökandes individuella behov. Enligt Arbetsförmedlingens senaste återrapport till regeringen (Insatser för att förhindra långtidsarbetslöshet ) har Arbetsförmedlingen utvecklat och infört ett bedömningsstöd som används vid inskrivningstillfället för att redan vid inskrivningen kunna identifiera de arbetssökande som är i behov av insatser i ett tidigt skede. Bedömningsstödet är ett webbaserat verktyg som grundar sig på välkända faktorer som är särskilt viktiga för att identifiera dem som riskerar långtidsarbetslöshet. Arbetsförmedlaren använder bedömningsstödet som ett delunderlag för att göra den professionella arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Bedömningsstödet ska enligt återrapporten användas för alla ny- och återinskrivna arbetssökande som är öppet arbetslösa, med undantag för de arbetssökande som ingår i etableringsuppdraget. Användandet av bedömningsstödet medför att arbetsförmedlarna nu lägger mer tid i början av de arbetssökandes process. Syftet är att den arbetssökande ska komma igång snabbare med sitt jobbsökande och att Arbetsförmedlingens stödinsatser kan påbörjas tidigare i de fall detta anses behövas. Enligt utskottets mening innebär detta nya arbetssätt en stor frihet för Arbetsförmedlingen att anpassa stödet till de arbetssökandes individuella behov på just det sätt som efterlyses i motionerna från bl.a. När det slutligen gäller frågan om utformningen av en friare arbetsförmedlingsmarknad som tas upp i ett antal motioner kan utskottet konstatera att de kompletterande aktörerna som varit en del av regeringens politik gör utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat, vilket underlättar matchningen och ger förbättrad och mer individuell service till arbetslösa. erbjuds dessa tjänster även inom ett valfrihetssystem där de arbetssökande själva väljer vilket företag som ska utföra tjänsten. uppgick antalet kompletterande aktörer till knappt 960 till en kostnad av . Personlig jobbcoachning var den enskilt största tjänsten och sedan starten har 180 000 personer deltagit i den delen av verksamheten. Andelen som fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning efter avslutad aktivitet uppgick till 2011, vilket är något högre än . För att kvalitetssäkra de upphandlade tjänsterna ställs krav på att leverantören ska ha ett system för kvalitetsstyrning och att varje specifik tjänst ska vara kvalitetssäkrad. Arbetsförmedlingen har utvecklat metoder för uppföljning av tjänsterna. I några av motionerna skisseras en arbetsförmedlingsmarknad som i många avseenden liknar de valfrihetssystem genom vilka Arbetsförmedlingen tillhandahåller vissa tjänster. Av Arbetsförmedlingens återrapport (Kompletterande aktörer ) framgår att Arbetsförmedlingen har lanserat fyra tjänster i valfrihetssystem: etableringslots, jobbcoachning, coach över tröskeln samt sysselsättningsplatser med rehabiliterande inslag för personer med psykisk funktionsnedsättning. Att upphandla i ett valfrihetssystem innebär att de arbetssökande själva får välja leverantör av en tjänst. Leverantörer kan träda in på marknaden om de uppfyller lagenliga krav samt Arbetsförmedlingens krav på ekonomisk förmåga, kompetens, personella resurser, tillgång till lokaler, branschkunskap, lämplig utrustning och försäkring. När en tjänst har upphandlats enligt LOVA kan ytterligare leverantörer tillkomma så länge tjänsten är i bruk. Arbetsförmedlingen arbetar enligt vad som framförs i återrapporten för att driva fram en kvalitetshöjande konkurrens bland leverantörer. Hur väl konkurrensen fungerar beror på efterfråge- och utbudsfaktorer. På efterfrågesidan, som rör deltagarna i tjänsten, menar att det är av vikt att användarna känner till att de har möjlighet att välja, att de har styrka att välja samt att de får neutral information om de olika leverantörerna. Arbetsförmedlingen avser att följa upp deltagarnas kunskaper om möjligheten att välja samt orsaken till deras val av leverantör inom tjänsten jobbcoachning. Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen i linje med vad exempelvis framför i motion 2012/13:A389 yrkande 4 kommer att publicera rating av leverantörer inom tjänsten jobbcoachning på sin webbplats för att förbättra informationen om de olika leverantörerna. Ratingen ska visa kvalitetsskillnader mellan leverantörer baserat på leverantörernas tidigare prestationer. Publiceringen kommer att ske /2013 och lanseras stegvis i olika delar av landet för att möjliggöra uppföljning av systemet i ett senare skede. På utbudssidan, som rör leverantörsmarknaden, ser Arbetsförmedlingen det som viktigt att det finns ett stort utbud av leverantörer att välja bland samt att det råder flexibilitet så att leverantörer kan tillkomma och avvecklas. Arbetsförmedlingen anser att det finns ett tillräckligt stort utbud av leverantörer att välja mellan för att deltagare i de aktuella tjänsterna ska kunna göra ett medvetet val och för att god konkurrens mellan leverantörer ska kunna säkras. Utskottet noterar att regeringen i Arbetsförmedlingens regleringsbrev uppmanar myndigheten att säkerställa att kompletterande aktörer i ökad utsträckning tillhandahålls inom ramen för ett valfrihetssystem. Arbetsförmedlingen uppger också i återrapporten att arbetet med att utöka antalet tjänster som ska tillhandahållas inom valfrihetssystem fortsätter. Myndigheten konstaterar att det finns kompletterande arbetsförmedlingstjänster där de arbetssökande inte kan välja leverantör och ser det som en viktig uppgift att öppna upp möjligheten för de arbetssökande att välja leverantör i fler tjänster än . Utskottet välkomnar Arbetsförmedlingens ambition i detta avseende. Med anledning av motionskraven om att Arbetsförmedlingen bör ges ökad flexibilitet kan utskottet konstatera att det är myndigheten själv som inom ramen för uppdraget från regeringen och fattar beslut om vilka tjänster som ska tillhandahållas genom valfrihetssystem. Utskottet kan inte annat än välkomna att såväl Socialdemokraterna som i sina respektive motioner lägger förslag i linje med alliansregeringens reformer av arbetsförmedlingsmarknaden, där kompletterande aktörer och valfrihetssystem för olika typer av arbetsförmedlingstjänster har blivit viktiga och naturliga inslag. Den öppenhet för att en bred palett av aktörer på arbetsförmedlingsmarknaden kan bidra till högre effektivitet och mer individualiserad hjälp till de arbetssökande som Socialdemokraterna och nu uppvisar står i kontrast till vad man tidigare framfört i debatten. Dessa partier var exempelvis kraftiga motståndare till införandet av möjligheten för Arbetsförmedlingen att använda valfrihetssystem, eftersom det skulle lämna fältet öppet för en privatisering av hela förmedlingsverksamheten (bet. 2009/10:AU11 s. 1416). Att samma partier inte bara kommit till insikt om att deras farhågor var ogrundade utan dessutom lämnar förslag om olika sätt att vidareutveckla alliansregeringens reformer får enligt utskottets mening ses som en välkommen omvändning. Som utskottet ovan påpekat följer det ett tydligt mönster av att framför allt Socialdemokraterna i hårda och svepande ordalag kritiserar alliansregeringens förslag till reformer för en bättre fungerande arbetsmarknad när de läggs fram, för att i tysthet sluta upp bakom dem. Sammanfattningsvis gör utskottet bedömningen att såväl de motionsförslag som handlar om att Arbetsförmedlingen bör ges stor frihet att själv utforma sin verksamhet som de förslag som handlar om att Arbetsförmedlingens insatser bör kompletteras med insatser av andra aktörer på en skattefinansierad arbetsförmedlingsmarknad i allt väsentligt redan är uppfyllda genom en generös resurstilldelning, det nya arbetssättet med tidig bedömning och insatser, tillgången till kompletterande aktörer och möjligheten att tillhandahålla tjänster genom valfrihetssystem. Utskottet anser därför att motionerna i dessa delar kan avslås i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Detta innebär att utskottet avfärdar motionsyrkanden, då de i allt väsentligt går i motsatt riktning och syftar till att återställa en föråldrad, centralstyrd arbetsförmedlingspolitik utan relevans för den moderna arbetsmarknaden. På en punkt när det gäller krav i motion 2012/13:A303 yrkande 3 på att Arbetsförmedlingen ska prioritera kontroller av arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd kan utskottet emellertid instämma i vikten av en vidare analys. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen aviserar att den kommer att tillsätta en utredning som bl.a. ska utreda i vilken utsträckning det förekommer oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter inom de arbetsmarknadspolitiska stöd som lämnas till arbetsgivare. Även situationer där det finns risk för att ett icke avsett utnyttjande av ersättningar till arbetsgivare ska kartläggas och analyseras. Utskottet anser att motionerna i dessa delar bör avslås av . Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Sf352 (V) yrkandena 19 och 20, 2012/13:A240 (S), 2012/13:A264 (S) yrkande 1, 2012/13:A271 (M), 2012/13:A298 (M), 2012/13:A300 (M), 2012/13:A301 (M), 2012/13:A303 (V) yrkandena 13 och 6, 2012/13:A307 (M), 2012/13:A327 (C), 2012/13:A361 (M), 2012/13:A389 (MP) yrkandena 15, 2012/13:A392 (S) yrkande 15 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 8. Jämställdhet i de arbetsmarknadspolitiska insatserna Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 5 (S, MP, V). Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner från den allmänna motionstiden med frågor om jämställdhet i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden ska avstyrkas med hänvisning bl.a. till pågående arbete och att regeringen förutsätts noga följa frågorna. anser enligt vad som framförs i motion 2012/13:A396 av m.fl. yrkande 9 att jämställdhetsperspektivet i Arbetsförmedlingens arbetssätt ska förstärkas. Av Arbetsförmedlingens insatser, såsom nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildningar, förmedlades till män. Det är enligt mycket viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot ungdomsarbetslöshet så att de kommer såväl kvinnor som män till del. lyfter i motion 2012/13:A303 av m.fl. yrkande 4 fram att det är stor skillnad mellan de åtgärder som erbjuds arbetssökande kvinnor respektive män. Kvinnor får fortfarande t.ex. inte ta del av arbetsmarknadsutbildningar i samma utsträckning som män. Arbetsförmedlingen måste därför enligt mening se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva åtgärder så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är ett av världens högsta, påpekar och (båda S) i motion 2012/13:A242. Detta förpliktar och förbinder enligt motionärerna att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. I motionerna 2012/13:A242 (S), 2012/13:A303 (V) yrkande 4 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 9 diskuteras frågan om en jämnare könsfördelning i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna om värdet av ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i . Enligt SCB:s statistik var kvinnors arbetskraftsdeltagande i åldrarna , vilket sett i ett internationellt perspektiv är en hög siffra. är den svenska arbetsmarknaden i hög grad könssegregerad. Endast tre av de 30 största yrkena hade 2011 en jämn könsfördelning, dvs. befann sig inom spannet av vardera könet. Kvinnor var i betydligt högre grad än män anställda i sektor och i betydligt lägre grad än män anställda i privat sektor. Den uppdelade arbetsmarknaden får också effekt på kvinnors och mäns löner. Kvinnors löner var i genomsnitt av männens 2011 sett till hela arbetsmarknaden. Men även när hänsyn har tagits till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid, finns inom olika sektorer och tillhör olika yrkesgrupper når kvinnors löner av männens. Utskottet kan konstatera att den ojämna könsfördelning som finns på arbetsmarknaden i viss mån också avspeglar sig i hur de arbetsmarknadspolitiska insatserna fördelar sig mellan kvinnor och män. Först kan emellertid noteras att ungefär lika många kvinnor som män var inskrivna som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen , 535 000 kvinnor och 539 400 män, enligt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport . Även sett till de stora garantiprogrammen var könsfördelningen enligt vad som redovisas i budgetpropositionen också relativt jämn. I jobb- och utvecklingsgarantin som helhet 2011 var män och kvinnor och i sysselsättningsfasen var män och kvinnor. I jobbgarantin för ungdomar 2011 var män och kvinnor. När det gäller lönebidrag och andra subventionerade anställningar präglas insatserna däremot enligt vad som anförs i budgetpropositionen genomgående av en ojämn könsfördelning: av deltagarna är män och kvinnor. Av de totalt 189 800 subventionerade anställningar som enligt Arbetsmarknadsrapport tillsattes gällde 72 600 kvinnor och 117 200 män. Av besluten om nystartsjobb avsåg män och kvinnor. När det gäller tillsatta praktikplatser tillkom enligt Arbetsmarknadsrapport 33 200 kvinnor och 38 300 män. Männens andel av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning var och kvinnornas andel . I arbetslivsintroduktionen för personer som lämnat sjukförsäkringen var i stället kvinnor klart överrepresenterade av deltagarna. Utskottet anser att det är viktigt att konstatera att fördelningen av Arbetsförmedlingens tjänster generellt inte speglar den könssegregerade arbetsmarknaden. Könsfördelningen bland dem som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen och därmed får tillgång till utbudet av förmedlings- och coachningstjänster, liksom bland dem som är i någon typ av program med aktivitetsstöd, är jämnare än könsfördelningen på arbetsmarknaden i stort. Det är emellertid enligt utskottets mening tydligt att män i betydligt högre grad än kvinnor får tillgång till sådana insatser som är kostsamma och som kan sägas ligga nära ett arbetsmarknadsinträde, så som subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning, nystartsjobb, praktikplatser och arbetsmarknadsutbildning. Utskottet anser det vara av stor vikt att regeringen noga följer Arbetsförmedlingens arbete för att försäkra sig om att de statliga insatserna bidrar till att ge kvinnor samma chanser som män att återgå till arbete och egen försörjning. Det är därför enligt utskottets mening positivt att exempelvis antalet arbetsmarknadsutbildningar med inriktning mot traditionellt kvinnodominerade yrken har ökat, även om könsfördelningen är skev. Enligt vad som framförs i budgetpropositionen är Arbetsförmedlingen uppmärksammad på den ojämna fördelningen av vissa arbetsmarknadspolitiska insatser och arbetar aktivt med åtgärder för att minska skillnaderna. Arbetsförmedlingen har t.ex. genomfört internutbildning för all förmedlingspersonal om den könsuppdelade arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar sådana initiativ och förutsätter att regeringen även fortsättningsvis noga följer utvecklingen i detta avseende. Därmed finns inget behov av någon åtgärd från sida och motionerna 2012/13:A242 (S), 2012/13:A303 (V) yrkande 4 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 9 kan avslås. Övriga frågor om arbetsmarknadspolitiska insatser Utskottets förslag i korthet Jämför reservationerna 6 (S, V), 7 (V) och 8 (V). Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner från den allmänna motionstiden med frågor om villkor för att bevilja samhällsstöd, lika tillgång till individuellt anpassade insatser, m.m. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden ska avstyrkas med hänvisning bl.a. till att gällande regelverk är ändamålsenligt och till pågående insatser. Villkor för att bevilja samhällsstöd föreslår i motion 2012/13:A303 även att man ändrar reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen ska anvisas av Arbetsförmedlingen och godkännas av berörd facklig organisation och att anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal (yrkande 8). Partiet anser också att alla subventionerade anställningar ska anvisas av Arbetsförmedlingen, efter godkännande av berörd facklig organisation (yrkande 9). Arbetsförmedlingen ska också ha ansvar för att kontrollera att lön och arbetsvillkor är kollektivavtalsenliga. och (båda S) anser enligt vad som anförs i motion 2012/13:A212 att kollektivavtal alltid ska vara en förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar. Lika tillgång till individuellt anpassade insatser, m.m. I motion 2012/13:A303 kräver att alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska ha lika tillgång till individuellt anpassade insatser (yrkande 18). Partiet anser inte att Arbetsförmedlingen bör göra skillnad på arbetssökande beroende på om de har rätt till arbetslöshetsersättning eller inte. I motion 2012/13:A308 framför och (båda S) att man bör se över systemet med praktikplatser som åtgärd för att garantera att det inte utnyttjas och utnyttjar människor. (FP) betonar i motion 2012/13:A226 samhällets ansvar för att underlätta frivilliginsatser. Hon anser att arbetslösa med bibehållen a-kassa ska kunna utföra frivilliginsatser i föreningsvärlden, vården och skolan i väntan på ett riktigt jobb. (S) anser enligt motion 2012/13:A241 yrkande 1 inte att den statliga arbetsmarknadspolitiken räcker till i djupare och långvarigare lågkonjunkturer och menar därför att verksamhet för arbetslösa och personer med funktionshinder bör stödjas i begränsad skala. Villkor för att bevilja samhällsstöd I motionerna 2012/13:A212 (S) och 2012/13:A303 (V) yrkandena 8 och 9 ställs bl.a. krav på kollektivavtal vid anställning med samhällsstöd. Liknande förslag har utskottet behandlat vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2011/12:AU2. Utskottet kan konstatera att det är en förutsättning för att få stöd till t.ex. nystartsjobb, instegsjobb eller annat anställningsstöd att arbetsgivaren intygar att lön och andra anställningsförmåner lämnas enligt kollektivavtal eller att de är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. I huvudsak samma regler gäller i detta avseende för lönebidrag. Varken nu eller har det formellt ställts krav på att kollektivavtal ska finnas på arbetsplatsen. Utskottet anser att det gällande regelverket är ändamålsenligt och avstyrker därför motionerna 2012/13:A212 (S) och 2012/13:A303 (V) yrkandena 8 och 9. Lika tillgång till individuellt anpassade insatser, m.m. Utskottet har ingen annan inställning än den framför i motion 2012/13:A303 yrkande 18 när det gäller frågan om att alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska ha lika tillgång till individuellt anpassade insatser. Utskottet vill därför fästa uppmärksamhet på att regeringen enligt vad som anförs i budgetpropositionen avser att ge i uppdrag att främja informationsspridningen om hur kommuner och Arbetsförmedlingen kan samverka för att stödja arbetssökandet hos biståndstagare, bl.a. om hur Arbetsförmedlingen effektivt kan kommunicera med om detta arbetssökande. I syfte att förbättra informationsutbytet rörande biståndstagares arbetssökande, kommer Arbetsförmedlingen att bedriva en aktiv dialog med aktörer på nationell och regional nivå. Arbetsförmedlingen kan bl.a. nyttja befintliga forum för samverkan med kommunerna i detta arbete.