bet · H001UU8 · 2012-11-20 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen samarbetar nära med berörda humanitära biståndsorganisationer för att säkerställa att det humanitära stödet används korrekt och effektivt. Utskottet noterar i sammanhanget att har ratificerat Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning, liksom tilläggsprotokoll. Dock finns en ingripande reservation en geografisk begränsning som innebär att konventionen endast tillämpas på personer från . Icke-européer som bedöms vara i behov av skydd ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i avvaktan på vidarebosättning i ett tredjeland, vilket administreras i FN:s flyktingkommissariats (UNHCR) regi. Utskottet vill i likhet med (resolution /2012) uppmana såväl grannländerna som medlemmar att göra det möjligt för alla flyktingar att få internationellt skydd i form av temporär eller full flyktingstatus i enlighet med . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 76, 2011/12:U330 (MP), 2012/13:U306 (S) yrkande 78 och 2012/13:U272 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om utvecklingen i , mänskliga rättigheter och demokrati, situationen för kristna och kurder samt Anfalkampanjen. Jämför reservationerna 11 (V), 12 (MP), 13 (V), 15 (MP, V) och 16 (SD). Enligt kommittémotionerna 2010/11:U306 yrkande 74 och 2011/12:U315 yrkande 77, båda av m.fl. (S), var anfallskriget mot fel och stred mot folkrätten. Det internationella samfundet måste hjälpa att bryta våldsspiralen och få till stånd en positiv utveckling, bl.a. vad gäller framväxten av demokratiska strukturer. bör utveckla kontakterna i regionen, och motionärerna välkomnar därför att öppnat ett konsulat i . I kommittémotion 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att , som medlem i FN, bör driva kravet att en FN-rapportör för mänskliga rättigheter återinrättas och tillsätts. Enligt yrkande 3 bör verka för att de koalitionstrupper som gjort sig skyldiga till krigsbrott ställs inför rätta inför , att betalar skadestånd till dem som utsatts för krigsbrott samt att en oberoende, FN-ledd utredning genomförs med syfte att kartlägga de vapen som användes i bl.a. och vilka samband de har med en ökad incidens av allvarliga sjukdomar. I yrkande 4 föreslås att bör se över vilka ytterligare insatser som kan göras för att stävja korruptionen i och norra /. Vidare anser motionärerna att bör sätta ökat tryck på att underteckna och ratificera (yrkande 5). bör även kräva att den kommande arbetsmarknadslagen i svarar mot de krav på fackliga rättigheter som konventioner anger (yrkande 6). I sina bilaterala kontakter med bör kräva att landet följer de internationella konventioner man skrivit under och respekterar de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna (yrkande 7). En fullständig och oberoende undersökning bör göras av övergreppen mot civila i samband med demonstrationerna enligt yrkande 8. Vidare bör enligt yrkande 9 ge allt tillgängligt stöd för att se till att den lag mot våld mot kvinnor som antagits av det kurdiska parlamentet införs fullt ut. bör också sätta tryck på regeringen i för att förmå den att leva upp till de internationella konventioner om kvinnors rättigheter som har undertecknat (yrkande 10). bör också ställa tydligare krav på att den irakiska regeringen presenterar handlingsplaner för hur våldet mot minoriteter ska upphöra (yrkande 11). Vidare anser motionärerna att bör verka för att blir den internationella dagen mot massförstörelsevapen och att offren för kompenseras (yrkande 12). bör också, enligt yrkande 13, erkänna Anfalkampanjen som ett folkmord mot det kurdiska folket. Den sistnämnda frågan tas även upp i motionerna 2012/13:U253 av m.fl. (MP) och 2012/13:U310 Shadiye Heydari m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Vidare bör enligt yrkande 14 i den tidigare nämnda motion 2011/12:U205 (V) verka för demokratisering och för att de mänskliga rättigheterna respekteras i regionala regering. Slutligen anser motionärerna att aktivt bör ta avstånd från attackerna mot norra /irakiska och sätta internationell press på och för att de ska upphöra med attackerna (yrkande 15). I kommittémotion 2012/13:U314 (MP) av m.fl. (MP) betonas vikten av att agerar aktivt för att stödja irakiska federativa status. I den enskilda motionen 2011/12:U323 av m.fl. (MP) betonas vikten av att såväl bilateralt som inom EU och FN agerar aktivt för att stödja och irakiska regioners rätt till en federativ styrelseform. Enligt den enskilda motionen 2011/12:U326 av m.fl. (SD) pågår en etnisk rensning av kristna i . En lösning på deras situation kan vara att upprätta en autonom region i som fungerar som för kristna irakier. Situationen för kristna i tas även upp i motion 2010/11:U261 av och m.fl. (FP) yrkande 2. Många kristna har enligt motionerna flytt och sökt asyl, och kristna som är kvar i landet avstår från att röra sig utomhus av rädsla för kidnappning och våld. Inledningsvis vill utskottet understryka att inom ramen för EU agerar för ett ökat engagemang i med fokus på grundläggande rättssäkerhet och förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive kvinnors situation. bidrar bl.a. till EU:s gemensamma rättsstatsinsats (Eujust lex), som syftar till att utbilda domare, poliser och andra befattningshavare inom rättsstatsområdet. stöder också, genom , återuppbyggnads- och demokratiseringsprocessen i . FN har en viktig roll att fylla inte minst när det gäller att bistå den irakiska regeringen och parlamentet i arbetet med att omsätta den irakiska grundlagen i lagar och praktisk handling så att etniska och religiösa minoriteters fri- och rättigheter skyddas på ett tillfredsställande sätt. arbetar aktivt inom Europeiska unionen och inom samt i våra bilaterala relationer med med att lyfta fram frågan om bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive religionsfrihet. lyfter också fram den irakiska regeringens ansvar för att skydda alla invånare från våld och övergrepp, inklusive tortyr, och stärka genomförandet av de mänskliga rättigheterna. Utskottet utgår från att regeringen även i fortsättningen avser att uppmärksamma frågan om minoriteternas utsatthet och verka för en ökad respekt och efterlevnad av de mänskliga rättigheterna i , såväl inom EU och FN som i samtal med irakiska företrädare. Utskottet noterar att en potentiellt viktig utveckling för mänskliga rättigheter i var den irakiska regeringens beslut att acceptera och genomföra det stora flertalet rekommendationer från för mänskliga rättigheters allmänna ländergranskning av (, UPR) . En nationell handlingsplan har tagits fram i detta syfte antogs . Även arbetet med att etablera en oberoende kommission för mänskliga rättigheter är långt framskridet. Enligt EU:s har EU i den politiska dialogen med uttryckt oro för människorättssituationen i landet i en rad olika avseenden. EU har också gjort officiella uttalanden om de mänskliga rättigheterna i . I dessa har enskildas rättigheter, oberoende av religiös eller etnisk tillhörighet samt vikten av att motverka all form av diskriminering betonats. EU beklagade vid upprepade tillfällen att dödsstraffet åter tillämpas i och uttryckte bekymran över avsaknaden av rättvisa rättegångar och över att erkännanden, enligt tillförlitliga uppgifter kommer till stånd under tortyr. ratificerade konventionen mot tortyr (CAT). När det gäller har utskottet tidigare fått uppgifter från om att frågan om tortyr, särskilt i samband med kampen mot terrorism, berörs i dialogen mellan och rättschefer som äger rum (bet. 2010/11:UU15). Beträffande det motionsvis framförda förslaget att inrätta särskilda s.k. frizoner på etnisk eller religiös grund anser utskottet att frågor om administrativa indelning och graden av självstyre måste lösas inom ramen för den politiska processen i . Utskottet välkomnar att regeringen även i fortsättningen kommer att uppmärksamma frågan om minoriteternas utsatthet och verka för en ökad respekt och efterlevnad av de mänskliga rättigheterna i . har ratificerat sju av åtta kärnkonventioner, dock inte nr 87 som är en av två om föreningsfrihet och förhandlingsrätt. Det framgår av UD:s rapport om mänskliga rättigheter att rådande arbetsrättslagstiftning i är . Den tillåter fackföreningar inom den privata sektorn, men inte inom den offentliga. Då den privata sektorn är begränsad i blir fackföreningsrörelsen därmed också begränsad i sin omfattning. Ett utkast till ny arbetsrättslag har enligt uppgift presenterats för parlamentets arbetsgrupp för arbetsrättsfrågor. Detta lagförslag har dock bibehållit begränsningen att fackföreningar endast kan bildas inom den privata sektorn. Fokus för utvecklingssamarbete med ligger enligt samarbetsstrategin på utveckling av mänskliga rättigheter och demokrati samt på handel, näringsliv och finansiella system. Det senare med målet att ge ökade möjligheter till försörjning för fattiga irakier. Utskottet utgår från att regeringen i den dialog med irakiska företrädare som är en del av utvecklingssamarbetet även tar upp vikten av förenings- och förhandlingsfrihet för en väl fungerande arbetsmarknad. Den irakiska regionen har egna institutioner och egen lagstiftning inom många områden, detta på grund av det självstyre som åtnjuts i enlighet med konstitution. Situationen för mänskliga rättigheter i fortsätter enligt UD:s rapport om mänskliga rättigheter i att förbättras, även om utmaningar kvarstår. En separat regional handlingsplan för mänskliga rättigheter har tagits fram för regionen, men är ännu inte formellt antagen. När det gäller flyganfallen mot irakiska konstaterar utskottet att erkänner suveränitet och stöder kurdernas självstyre i norra , vars federala status är skyddad i konstitution. Utskottet menar att det är av vikt att suveränitet respekteras av dess grannländer. Terroristbekämpning måste bedrivas med full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten, vilket regeringen kontinuerligt framför till berörda länder. Halabjaattackerna och Anfalkampanjen är exempel på det brutala våld som regim systematiskt utövat mot sin egen befolkning. Utskottet anser att ett stort framsteg i det internationella arbetet för att förhindra att tragedier som dessa upprepas är konventionen mot kemiska vapen, som trädde i kraft och har över 180 anslutna stater. Konventionen kodifierade och stärkte det folkrättsliga förbudet mot användning av kemiska vapen genom att införa ett totalt förbud mot utveckling, tillverkning och lagring av kemiska stridsmedel. Genom konventionen upprättades ett internationellt kontrollsystem för att försäkra att medlemsstaterna efterlever sina skyldigheter. Utskottet välkomnar att deltar aktivt i arbetet för att stärka den internationella konventionen mot kemiska vapen. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om den oberoende internationella kommissionen om massförstörelsevapen, under ledning av , som presenterade sin rapport: Weapons of Terror: Freeing the World of Nuclear, Biological and Chemical Arms. Rapporten är enligt utskottets uppfattning ett viktigt bidrag till det internationella arbetet på icke-spridnings- och nedrustningsområdet. Kommissionen ger 60 konkreta rekommendationer om hur det internationella samfundet kan komma vidare på vägen mot en värld fri från kärnvapen, biologiska och kemiska vapen. Det framgår av ett frågesvar av utrikesministern att kommissionens rekommendationer ligger väl i linje med den politik. Utskottet instämmer i utrikesministerns bedömning i ovan nämnda frågesvar att det är tveksamt om en internationell dag mot massförstörelsevapen skulle tillföra något i praktiken. Arbetet för nedrustning och mot spridning och användning av massförstörelsevapen måste bedrivas målinriktat, effektivt och kontinuerligt. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2011/12:UU7) att målet för det internationella samfundets arbete med nedrustning och icke-spridning måste vara att alla former av massförstörelsevapen avvecklas. Det internationella samfundet får inte förtröttas i arbetet med att förmå alla stater att avstå från att skaffa och utveckla dessa vapen. Det är angeläget, anser utskottet, att en fortsatt spridning av relevanta komponenter och kunskap för framställning av kärnvapen och andra former av massförstörelsevapen förhindras. När det gäller förslagen att erkänna den biokemiska attacken mot Halabja , vilken var en del av den militära Anfalkampanjen, som folkmord, anser utskottet att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra sådana folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är att det är genom forskning, fri debatt och i förekommande fall rättsliga prövningar, som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. I det sammanhanget bör det noteras att det inte bara är en rättegång i som slagit fast termen "folkmord" som definition för Anfalkampanjen. gav ut flera rapporter om Anfalkampanjen, vilket resulterade i en omfattande rapport med rubriken in The Anfal Campaign against the Kurds. Efter fall hittades mer information i irakiska arkiv om planeringen och genomförandet av Anfalkampanjen och 2007 meddelades fällande domar för folkmord och brott mot mänskligheten för de ansvariga. Baserat på forskning och ställningstaganden från organisationer liksom den avkunnade domen i går det att fastställa att Anfalkampanjen är ett folkmord. Utskottet vill, liksom tidigare i betänkande 2009/10:UU9, understryka vikten av att misstankar om brott mot folkrätten (den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna) utreds och att förövare ställs inför rätta. (International Criminal Court, ICC) etablerades 2002. ICC är oberoende av andra organisationer och är den första permanent inrättade . Dess uppgift är att pröva åtal mot enskilda personer för de mest allvarliga internationella brotten. Domstolen har domsrätt över folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Genom att motverka enskilda personers straffrihet för internationella brott främjar ICC genomdrivandet av och respekten för mänskliga rättigheters universalitet. Utskottet, som varmt förespråkat och nära följt inrättandet av domstolen, konstaterar att inrättandet av domstolen innebar ett viktigt steg framåt för den internationella rättskipningen. Domstolen möter de krav på den internationella rättsutvecklingen som den fortgående globaliseringen ställer. , som var mycket aktivt under förhandlingsprocessen, ratificerade som 36:e stat stadgan . Utskottet konstaterar att för att öka det lokala ägarskapet bör rättsprocesser i första hand äga rum i nationella domstolar. Ett sådant förfarande kan även bidra till försoningsprocesser. tillhör de stater som, i enlighet med Romstadgans principer för ICC, anser att internationella jurisdiktioner endast bör träda in i fall där det nationella rättssystemet saknar vilja eller förmåga att åtala misstänkta förövare. Utskottet understryker sitt tidigare uttalade stöd för en utveckling i byggt på rättsstatens principer, med rättssäkerhet och fungerande nationella domstolar. Utskottet konstaterar att en rättegång har ägt rum i med anledning av de militära attackerna mot kurder 1988. Som ett resultat av rättegången meddelades 2007 fällande domar gällande folkmord och brott mot mänskligheten. Så länge denna domstol kan meddela dödsstraff, vilket den gjort, samt underlåter att klargöra de frågetecken kring dess procedurregler som påtalats internationellt, har valt att inte stödja domstolens arbete direkt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U261 (FP) yrkande 2, 2010/11:U315 (S) yrkande 74, 2011/12:U205 (V) yrkandena 215, 2011/12:U315 (S) yrkande 77, 2011/12:U323 (MP), 2012/13:253 (MP), 2012/13:U310 yrkandena 1 och 2, 2012/13:U314 (MP) och 2012/13:U326 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om med fokus på mänskliga rättigheter och demokrati. avslår även motioner om kärntekniska program och landets bristande samarbete med . Jämför reservationerna 17 (S) och 18 (V). Enligt kommittémotionerna 2010/11:306 yrkande 75, 2011/12:U315 yrkande 78 och 2012/13:U306 yrkande 79 av m.fl. (S), är det av yttersta vikt att även omfattas av vår vilja att utveckla demokrati i . För Socialdemokraterna är det viktigt att finna vägar att stödja demokratiska krafter inne i , och man ser allvarligt på de omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i . Motionärerna ser med oro på ambition att skaffa sig kärnvapen och anser att det är viktigt att agerar och att ges möjlighet att inspektera anläggningar. anför i kommittémotion 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2 att , som enskild stat såväl som inom EU och FN, konsekvent ska uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i , kräva att alla politiska fångar friges och att FN:s rapportör om mänskliga rättigheter beviljas inresa i landet. bör på samma sätt uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i (yrkande 3). Vidare bör den enligt yrkande 4 inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. bör också enligt yrkande 6, 7 och 8 uppmärksamma kvinnors och hbt-personers situation i landet och agera för att lever upp till sina internationella åtaganden när det gäller barns rättigheter. Slutligen anför motionärerna att ska verka för att respekterar sina åtaganden i enlighet med icke-spridningsavtalet och att frågor som rör nukleära program ska hanteras inom ramen för FN (yrkande 9). Utskottet konstaterar att situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt mycket allvarlig. Den till viss del positiva utveckling som kunde skönjas har tydligt brutits. Sedan presidentvalet har situationen för de mänskliga rättigheterna i kontinuerligt försämrats och de grundläggande medborgerliga fri- och rättigheterna liksom de politiska rättigheterna har kraftigt inskränkts. Regimen agerar kraftfullt mot nästan alla försök till oppositionell yttring. har trakasserier, godtyckliga frihetsberövanden och tortyr av aktivister ökat. Allt fler dödstraff verkställs; avrättades nästan dubbelt så många människor som året innan. Det framgår av UD:s rapport om mänskliga rättigheter i att många i samhället drabbas hårt av regimens repressiva politik och rädsla för oppositionella yttringar. Särskilt människor som arbetar med mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter, politiska dissidenter, personer som tillhör religiösa och etniska minoriteter, hbt-personer samt delar av kulturlivet utsätts ofta för trakasserier, godtyckliga fängelsedomar eller hot. Utskottet ser allvarligt på den ökande bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i och välkomnar att , såväl bilateralt som genom EU, tagit upp frågor om mänskliga rättigheter och efterlevnad av de konventioner på området som anslutit sig till. Utskottet noterar att var 2011 drivande i att en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i utsågs inom ramen för . Rapportören har dock fått avslag på sin ansökan att besöka landet. FN följer utvecklingen i landet och sammanställer en rapport om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet; den senaste röstades igenom i generalförsamlingen . Utskottet beklagar att dialogen om mänskliga rättigheter mellan och varit vilande , då ställde in samtalen och välkomnar att infört restriktiva åtgärder mot personer som medverkar i eller är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . EU har även infört förbud mot att exportera övervakningsutrustning samt annan utrustning som kan användas för inre förtryck till . Den svenska exporten till består främst av transportmedel (bl.a. lastvagnar) och maskiner och dess värde uppgick till ca . Exporten förväntas dock minska till följd av de internationella sanktionerna mot . Importen från uppgick till ca och förväntas också minska. Utskottet noterar att det finns en rad ramverk och principer som rör företag och mänskliga rättigheter. har antagit riktlinjer för multinationella företag. engagemang i frågan bidrog enligt handelsministern (ip. 2011/12:343) även till att för företag och mänskliga rättigheter nu också är en viktig del av nya meddelande om CSR som lades fram . antog även för mänskliga rättigheter enhälligt vägledande principer för företag om mänskliga rättigheter. var drivande i att förhandla fram dessa. Enligt såväl FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter som riktlinjer är det staters ansvar att skydda mänskliga rättigheter, men även företag har ett ansvar att respektera mänskliga rättigheter, och detta ansvar gäller oavsett om det land som de verkar i har kapacitet eller vilja att uppfylla sina internationella åtaganden att skydda de mänskliga rättigheterna eller ej. Det internationella atomenergiorganet, , har det internationella samfundets uppdrag att verifiera att stater lever upp till sina åtaganden enligt det internationella icke-spridningsfördraget (NPT) om att inte skaffa kärnvapen. är part till icke-spridningsfördraget och har en skyldighet att inte skaffa kärnvapen och vidare att samarbeta med så att organisationen kan verifiera om landets kärntekniska program har uteslutande fredliga syften. uttalar i sin senaste resolution om från en allvarlig oro för möjliga militära dimensioner av kärntekniska program och understryker vikten av att skyndsamt samarbetar för att säkerställa att landets kärntekniska program endast är avsett för fredliga syften. Den senaste rapporten från bekräftar inte att efter 2003 skulle ha återupptagit ett strukturerat program för aktiviteter av relevans för kärnvapenutveckling, men uttrycker oro över uppgifter om aktiviteter med möjlig bäring på militär kärnteknologi och över bristande samarbetsvilja. Utskottet vill understryka vikten av att såväl i bilaterala samtal som i internationella forum uppmanar att leva upp till sina internationella förpliktelser och fullt ut samarbeta med . I detta syfte har också och EU infört sanktioner mot som ett medel att sätta press på landet att leva upp till sina internationella åtaganden. Kabinettssekreteraren informerade utskottet om EU:s sanktioner, som utökades senast vid ministerrådets möte . Sanktionerna innefattar områden som handel, finanssektorn, transport och energi. Utskottet välkomnar beslutet att utöka sanktionerna och noterar att de är utformade för att minimera de negativa effekterna för den iranska befolkningen. Detta är inte minst viktigt för att möjliggöra för svenskar av iranskt ursprung att vidmakthålla kontakten med sitt forna hemland. Utskottet vill understryka vikten av att fortsätter att stödja de ansträngningar som EU:s höga representant, , tillsammans med , , , , och gör för att få till stånd en konstruktiv dialog med för att lösa utestående frågor kring nukleära program. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:306 (S) yrkande 75, 2011/12:U315 (S) yrkande 78, 2012/13:U206 (V) yrkandena 14 och 69 och 2012/13:U306 (S) yrkande 79. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU, vilket innebär att motionsyrkanden om detta bifalls av . Övriga motionsyrkanden om bl.a. mandat och fredsprocessen besvaras och avslås av med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 19 (S), 20 (MP, V), 21 (SD), 22 (MP, V), 23 (SD), 24 (MP, V) och 25 (M, FP, C, KD). I kommittémotionerna 2010/11:U306 yrkande 69, 2011/12:U315 yrkande 73 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 75 anförs att skyndsamt bör erkänna . Socialdemokraterna menar att förhalat det uppenbara slutresultatet av omvärldens ansträngningar, ett självständigt . ska därför erkänna och därmed utöka sina relationer med . agerande i EU ska vägledas av folkrätten. Folkrätten ska alltid respekteras, också i avtal som rör naturresurser, t.ex. fiske. mellan och avser enbart erkända territorium, dvs.