bet · GZ01UbU16 · 2012-05-07 00:00:00 — Beroende på avståndet, enkel resväg, mellan hemmet och skolan beviljas inackorderingstillägg med ett schablonbelopp som uppgår till lägst 1 190 och högst (2 kap. 7 § studiestödslagen och CSNFS 2001:6). En särskild utredare har fått i uppdrag att se över studiehjälpen i sin helhet och anpassa studiestödet till nya studerandegrupper. Uppdraget omfattar också att modernisera, effektivisera och renodla studiehjälpen. När det gäller inackorderingstillägget sägs i utredningsdirektivet att det är viktigt att villkoren blir lika för elever i kommunala respektive fristående skolor. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:122). Utskottet kan konstatera att såväl yrkandena om studiebidraget som yrkandet om inackorderingstillägg får anses omfattas av det ovan nämnda utredningsdirektivet om en översyn av studiehjälpen i dess helhet. Utskottet finner inte skäl att föregripa den pågående utredningen. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub205, 2011/12:Ub239 och 2011/12:Ub409. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att () ska avvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub428 (M) yrkande 2 föreslås att () ska avvecklas och att banker och andra kreditinstitut som är bättre lämpade än CSN ska ansvara för administrationen av studiestödssystemet. Enligt motionärerna har banker och andra kreditinstitut en bättre kundorientering som gör dem mer lämpade än CSN att administrera studiestödssystemet. Statens roll bör begränsas till att bevilja studielån och garantera återbetalning av studiestödet. CSN:s nuvarande organisation bildades genom en sammanslagning av dåvarande CSN och de 6 studiemedelsnämnder och 24 vuxenutbildningsnämnder som tidigare fanns (SOU 2009:28 s. 78). CSN har varit föremål för externa översyner sedan myndigheten fick sin nuvarande form. Den senaste översynen har Statskontoret gjort på uppdrag av regeringen. I rapporten finansiering och fortsatta effektiviseringar (rapport 2012:8) förordas bl.a. en övergång från en ca 60-procentig avgiftsfinansiering till hel anslagsfinansiering. Vidare framhålls att det finns potential att ytterligare effektivisera verksamheten, främst gällande IT-verksamheten, men också rörande den handläggningen inom studiemedelsverksamheten och på även kontorsorganisationen. Rapporten bereds i (). Den senaste större översynen av CSN gjordes av , som överlämnade sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) . Kommitténs samlade bedömning i den här frågan var att det inte finns några avgörande sakliga skäl för att föra över delar av den nuvarande studiestödsadministrationen till andra aktörer. Kommittén undersökte också möjligheten att överlåta hela studiestödsadministrationen i ny regi till . Kommittén förordade dock att CSN behåller ansvaret för studiestödsadministrationen. Kommitténs slutsats var att dagens studiemedelssystem och service sannolikt är mer effektiv och ändamålsenlig än vad någon annan aktör kan erbjuda, även om delar av verksamheten fortfarande behöver effektiviseras. Utskottet delade Studiesociala kommitténs slutsatser vid behandlingen av motsvarande yrkande om att avveckla CSN och såg inget behov av att låta banker och andra finansiella företag ta över någon del av studiestödsadministrationen (bet. 2010/11:UbU10 s. 13). Utskottet kan inte se att frågan har hamnat i något annat läge än när utskottet senast behandlade frågan och noterar att frågan om CSN:s effektivitet är något som är uppmärksammat av regeringen i och med beredningen av rapporten från Statskontoret. Därmed avstyrks motionen 2011/12:Ub428 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Studiestödssystemet, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub460 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 14. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa tillväxt av nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Den högre utbildningen spelar en allt större roll i vårt samhälle. En högskoleutbildning ökar möjligheterna att få ett jobb, och allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Många studenter upplever dock att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Fler människor ska ges möjlighet till utbildning och till ett livslångt lärande. Steget att påbörja en utbildning och ta studielån kan upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Utgångspunkten är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning utan inkomster från arbete eller ekonomiskt stöd från anhöriga. Socialdemokraterna är positiva till att den som vill och har möjlighet att kombinera sina studier med arbete också gör det. Men för flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller innebär så stor ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller t.ex. studerande med barn, studenter med funktionshinder och studenter med stor andel schemalagd tid under sina studier. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Studiestödssystemet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2011/12:Ub460 av m.fl. (S) yrkande 13. Studiemedelssystemet ska vara ett effektivt och sammanhållet system som ska vara enkelt och överblickbart för den enskilde. Det är centralt att systemet upplevs som legitimt och ger alla människor oavsett socioekonomisk bakgrund möjligheter och förutsättningar till högre utbildning. Studiemedelssystemet ska dessutom vara samhällsekonomiskt hållbart och ha en hög rättssäkerhet. Dagens system är emellertid otidsenligt och styr i alltför hög grad möjligheterna för universitet och högskolor att själva forma sina utbildningar. Det bör vara pedagogiska hänsyn som formar utbildningarna, inte studiemedelssystemet. Möjligheterna till ett flexibelt uttag av studiemedlet på individnivå bör därför utredas. Ett mer flexibelt studiemedelssystem bör tas fram i samråd med lärosätena och med reell dialog med studentorganisationerna. Det får bli regeringens uppgift att tillsätta en utredning med den inriktning jag har förordat. Åldersgräns för studiemedel, punkt 5 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:Ub226 av (FP). En studerande som är 18 eller och som har gått ut gymnasiet och vill studera på komvux eller folkhögskola har vid gymnasiala studier inte rätt till studiemedel förrän till höstterminen det år han eller hon fyller . I stället har 18- eller 19-åringen bara rätt till studiehjälp, vilket utgör ett mycket lägre belopp än studiemedel. Det bör ses över om det är rimligt att 18- och 19-åringar som studerar på komvux eller folkhögskola även fortsättningsvis inte har rätt till studiemedel. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Inackorderingstillägg, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub239 av och (båda S). Allt fler elever väljer att gå en gymnasieutbildning som inte erbjuds i hemkommunen. Inackorderingstillägg kan ges till dessa elever som studerar utanför hemkommunen. Det är i mångt och mycket elevernas egna intressen och engagemang som styr valet av utbildning för ett framtida yrkesliv. Detta är positivt och bör uppmuntras, då en ung människas intresseområde mycket väl kan bli den framtida försörjningen i vuxenlivet. Det finns emellertid en inbyggd orättvisa i systemet med inackorderingstillägg, eftersom ersättningens storlek varierar beroende på om utbildningen ges vid en gymnasieskola eller vid en fristående gymnasieskola. Reglerna för inackorderingstillägget bör därför ses över så att eleverna får en likvärdig ersättning, oavsett vilken typ av gymnasieskola man väljer att studera vid. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag eller i övrigt vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa körkortslån inom ramen för CSN. 2011/12:Ub205 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barnbidrags- och studiebidragssystemen. 2011/12:Ub226 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedel för äldre. 2011/12:Ub234 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga körkortsutbildningslån för ungdomar. 2011/12:Ub239 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. 2011/12:Ub253 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ge rätt till studiemedel. 2011/12:Ub269 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att avskaffa fribeloppet. 2011/12:Ub300 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur fribeloppet kan avskaffas. 2011/12:Ub313 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedlets fribelopp. 2011/12:Ub348 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppsgränsen för studiemedel. 2011/12:Ub383 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till studiemedel . 2011/12:Ub409 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedel vid heltidsstudier i ungdomsgymnasium. 2011/12:Ub411 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopat fribelopp. 2011/12:Ub425 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur man kan förhindra att unga hamnar i en skuldfälla. 2011/12:Ub428 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . 2011/12:Ub459 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedel direkt efter gymnasiet. 2011/12:Ub460 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studiestöd ska ge en reell möjlighet för alla oavsett ekonomisk situation att studera. 2011/12:Ub464 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om att avskaffa fribeloppet för studenter för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden . 2011/12:Ub480 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. 2011/12:Ub491 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppet för att få studiemedel. 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning av flexibelt uttag av studiemedlet. 2011/12:Ub497 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa fribeloppet för den del av studiemedlen som utgörs av lån. 2011/12:Ub503 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ges under samma förutsättningar som gäller för övriga studenter . 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för avskrivning för studielån. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande har jag lärt mig att vi ska yrka bifall till så få som möjligt. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1.Nu står jag här igen och ska diskutera studiemedel och studiestödssystemet. Jag har gjort det ett antal gånger . Då vill jag börja med att säga att det allmänna studiestödet byggdes upp just för att ge alla en möjlighet att gå vidare och utbilda sig, oavsett klass och oavsett bakgrund. Studiemedlet ges till folk som vill läsa på komvux, yrkeshögskola, folkhögskola, högskola, universitet och några andra former av utbildning. Vi har ungefär en halv miljon studenter som är beroende av studiemedelssystemet. Vi ska verkligen värna om det.Huvudprincipen för det svenska studiemedelssystemet är att det ska ges för att garantera studier . Vi socialdemokrater vill ge fler människor möjlighet till utbildning och möjlighet till livslångt lärande. Steget för att påbörja en utbildning är olika stort, framför allt för att påbörja en utbildning och ta studielån, beroende på bakgrund och förutsättningar hemma. Kommer man från lite knaprare förhållanden tycker man att det är lite jobbigare att just ta studielånet. Tyvärr märker vi här att det fortfarande spelar ganska stor roll vilken samhällsklass du kommer ifrån eller vilken bakgrund du har. Därför är det viktigt att vi har ett generöst och flexibelt studiestödssystem och att studiestödssystemet har en central roll för att bryta just dessa mönster.Vår utgångspunkt är att alla ska ha klarat sina studier enbart med hjälp av studiemedel. Det innebär inte att vi säger nej till arbete vid sidan av. Det är otroligt viktigt att de studenter som kan och vill kan arbeta vid sidan av och på så sätt få en arbetslivsanknytning. Men vi får absolut inte hamna i det läget att vi tar det för givet att våra studenter ska syssla med arbete och inte koncentrera sig på sina studier.Vad vill jag då säga? Jag får här också tala om att det inte är alla studenter som kan eller har möjlighet att arbeta vid sidan av studierna. Vi har sådana som har långa dagar i skolan, vilket gör att det är omöjligt för dem. Vi har studenter med funktionshinder. Vi har studenter som av privata skäl, det kan vara barn och så vidare, inte klarar av någonting annat än just studier. Och studier för mig är en heltidssysselsättning.Just studenter med barn ökar faktiskt. Deras situation är ju lite speciell, för de är lite extra utsatta. Därför är det otroligt viktigt för oss att vi håller koll på deras situation och deras pressade ekonomi.Än en gång: högskolestudier är en heltidssysselsättning. Det förutsätter att vi har dels en rimlig studiemedelsnivå, dels också en rimlig social trygghet som gör att studenter inte behöver oroa sig för att bli sjuka eller för delen inte behöver akta sig för att bli föräldrar.Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget till att påbörja studier samt fullfölja dem. Här finns ett litet problem. Jag har lyft fram det tidigare. , sedan jag kom in i , har man visserligen höjt studiemedelsnivån, men man har framför allt från och borgerlighetens sida höjt studielånet. Det där är inte bra av flera olika anledningar.En anledning är att de som drabbas av detta är de som redan tidigare var rädda för att just ta studielån. Det handlar om folk som kommer från knapra förhållanden, men framför allt till exempel kvinnor som jobbar inom offentlig sektor - dålig utbildningspremie och dåliga löner. Det här får jag hintat när jag är ute på högskolor och pratar med studenter.Jag vet inte riktigt vad det är för signal man vill sända, men en signal som kan uppfattas från våra studenter är att de tycker att regeringen säger: Det där med studier är inte viktigt, därför kan vi lika gärna skrämma bort några genom att höja lånebiten eller privatisera studierna och CSN. Det är otroligt viktigt med studier, men ni får klara er själva. Samhället kan inte finnas där. Därför höjer vi bara lånedelen.Signaleffekten är otroligt viktig i det här fallet. Jag tycker - och jag har sagt det tidigare - att de borgerliga sviker den gamla principen om att höja både studiebidrag och studielån. De två senaste gångerna har man i stort sett bara höjt studielånet. Det här kommer som sagt att slå mot de allra svagaste. Man sänder helt fel signaler.Med tanke på de krafter som finns inom borgerligheten - man kan se det i vissa motioner, och det har varit så tidigare också - är det fler och fler som gärna vill avskaffa CSN, lägga ut detta på banker eller annat. Det är inte hållningen just , men det har varit på tapeten. Jag hoppas att vi inte kommer dit, för jag tror att det vore väldigt olyckligt för oss. Än så länge tror jag att vi är överens, men jag ser ju tendensen när lånen ökar att vi kanske hamnar där. Det hoppas jag verkligen inte.Fru talman! Jag vet inte heller hur det är för alla er andra. Jag har i alla fall inte stött på någon som har valt vilka föräldrar den ska födas av, vilket land den ska födas i, vilken hudfärg den ska ha eller vilka ekonomiska muskler föräldrarna ska ha, utan man får, som jag brukar säga, gilla läget och vara glad över att man kom till livet.Därför är det oerhört viktigt för oss - jag säger det igen - att det förs en politik som ger alla en chans att utvecklas och lyckas nå sin fulla potential. Jag hade förmånen att mina föräldrar flyttade till . Studiemedelssystemet, som är unikt för , fanns här. Det gjorde att jag som en av de första - om inte den första - i vår släkt kunde ta mig vidare, och helt plötsligt står jag i riksdag. Det var studiemedelssystemet som gav mig den förutsättningen. Därför är jag stolt över systemet, och jag blir rädd när jag ser tendenser till att vilja göra förändringar.Studiemedelssystemet är även viktigt - inte bara för den enskilde - om vill upprätthålla ambitionen att vara en kunskapsnation. Då måste fler få möjlighet att bilda sig, utbilda sig och vidareutbilda sig, skaffa nya erfarenheter och kunskaper. Med en bildad befolkning står starkt i konkurrensen med andra länder.Allt fler jobb kräver en högskoleexamen. Vi ser att allt färre jobb finns för dem som inte fått ta del av någon utbildning utöver grundskolan.Fru talman! Jag ska avsluta med en sista sak. sker ett viktigt arbete hos oss att se över och förändra socialförsäkringssystemet. Det är viktigt att uppmärksamma studentens situation i det arbetet. Redan nu vill jag peka på två viktiga områden. Det ena är karensdagarna för studenter, och det andra är möjligheten till deltidssjukskrivning. Kort och gott kan jag säga att studenter har rätt till samma trygghet som våra arbetstagare, framför allt med tanke på att vi kräver mycket av dem och de är en förutsättning för att ska fortleva som nation och utvecklas. högskolor och universitet ska präglas av kvalitet, mångfald och tillgänglighet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver en väl fungerande högre utbildning. Jag tror att vi är överens om detta.En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högskola är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera på bra villkor. En breddad rekrytering till högre utbildning är prioriterat för . I ljuset av detta blir studiestödet en viktig fråga för oss i riksdagen.Miljöpartiet har i debatterna visat större ambitioner än regeringen vad gäller studiemedlet. För att göra det möjligt för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter föreslog att studiemedlet ska öka med genom en höjning av bidragsdelen . Utöver detta föreslog vi förbättringar för studenter med barn. Regeringen valde, vilket även nämnde tidigare, att göra på ett annat sätt, nämligen att öka skulden för studenterna, det vill säga höja endast lånedelen i studiemedlet. Det är sant att vi i har bland de bästa förutsättningarna i världen i fråga om studiemedlet. Men det behöver ändå förbättras. Trots detta är det för många studenter svårt att leva på studiemedlet, och svenska studenter tillhör de mest skuldsatta när de tar sin examen. Det framkom i en internationell studie att de svenska studenterna är bland de mest skuldsatta i världen. Därför behöver bidragsdelen i studiemedlet öka. På så sätt kan lånedelen minskas. Studiemedlet är också ett viktigt verktyg för att få fler unga vuxna att läsa in gymnasiekompetens inom vuxenutbildningen eller vidareutbilda sig inom ramen för . Också på dessa områden har visat på större ambitioner än regeringen. För dem som vill läsa om detta hänvisar jag till budgetpropositionen och vår höstbudget.Fru talman! Studiemedelssystemet ska vara ett effektivt och sammanhållet system som ska vara enkelt och överblickbart för den enskilde. Det är av central betydelse att systemet upplevs som legitimt och ger alla människor, oavsett ekonomisk bakgrund, möjligheter och förutsättningar till högre utbildning. Studiemedelssystemet ska dessutom vara samhällsekonomiskt hållbart och ha en hög rättssäkerhet.Dagens system är emellertid otidsenligt och styr i allt högre grad hur universiteten och högskolorna själva utformar sina utbildningar. I stället för att kurser och program planeras med hänsyn till hur de specifika kunskaperna bäst utvecklas planeras en del utbildningar efter om antal studieveckor. Vi menar att det bör vara pedagogiska hänsyn som formar utbildningarna, inte studiemedelssystemets utformning.Möjligheterna till ett flexibelt uttag av studiemedel på individnivå bör därför utredas. När det finns ett tak för hur mycket studiemedel en enskild student kan få bör det inte vara nödvändigt att styra vilka veckor utbetalning sker eller hur studenten fördelar studiemedlet över året. Ett mer flexibelt studiemedelssystem bör därför tas fram i samråd med lärosätena och i en reell dialog med studentorganisationerna. Allianspartierna menar att tillräckliga insatser gjorts för att göra studiemedlet mer flexibelt. Men det gäller bara vissa studenter, på vissa utbildningar och på vissa lärosäten.Vi menar att ett effektivt, flexibelt och välfungerande studiemedelssystem ska gälla alla studenter, på alla utbildningar och på alla lärosäten.Herr talman! Härmed yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. Innan bytet på talmansstolen hade vi en diskussion om gymnasieskolan. Vi hade en debatt om att vara överens om problembilder och problemlösningar. Vi kanske också var överens om målen.Det är svårt att inte börja i den ändan när man har lyssnat på de två första talarna i den här debatten. Mycket av det som både och har varit inne på om vikten av studiestöd, att det ska vara generöst och tillgängligt för alla, håller jag med om - till punkt och pricka. Det kan låta tråkigt i en politisk debatt. Det blir ingen stuns i debatten om vi är överens i allt.Men det är vi faktiskt! Det är bra att det också finns frågor där vi kan ha en samsyn, åtminstone om målen. Studiestödet är verkligen en sådan fråga.Det är inte så konstigt. Jag kan använda andra ord för att säga vad de båda föregående talarna har sagt. Om vi vill ha ett samhälle där det finns möjligheter för individer att förverkliga sina liv, att välja utbildning, att gå vidare i livet, måste vi ge den ekonomiska möjligheten. Det gör vi i .