bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — 2011/12:UbU15 Gymnasieskolan I betänkandet behandlar utskottet knappt 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör gymnasieskolan. I motionerna tas frågor upp om bl.a. behörighet till nationella program, att motverka avhopp, behörighet till högskolan, kvalitet i lärlingsutbildningen och att det ska bli möjligt att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolor. Vidare berörs i motionerna frågor om en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, ämnet estetisk verksamhet, karriärutveckling för lärare, avgiftsfri skolmat och registerkontroll av personal i gymnasieskolan. I betänkandet föreslås att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden främst med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden, pågående beredning och gällande bestämmelser. I betänkandet finns 21 reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande frågor om gymnasieskolan 2011/12:Ub264 av (M), 2011/12:Ub296 av (S), 2011/12:Ub339 av Finn och (båda M), 2011/12:Ub350 av (M) yrkande 2, 2011/12:Ub408 av och (båda S), 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkandena 1, 8 och 20 samt 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 1 (S) 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 2 (S, MP) Utmaningar för duktiga elever 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 3 (S, SD) Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:Ub215 av (S), 2011/12:Ub273 av (MP), 2011/12:Ub450 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkandena 3, 10 och 18. Reservation 5 (S, MP, V) Den övre åldersgränsen för gymnasiestudier 2011/12:Ub344 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (MP) tillkännager för regeringen att regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:Ub338 av och (båda M) och 2011/12:Ub401 av (S). Kvalitet i lärlingsutbildningen m.m. 2011/12:Ub218 av (C) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 7 (S, MP, V) Lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor m.m. 2011/12:Ub326 av och (båda S), 2011/12:Ub369 av (S), 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2011/12:Ub514 av och (båda S). Reservation 8 (S, MP, V) 2011/12:Ub274 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (MP, V) Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. 2011/12:Ub203 av (S), 2011/12:Ub207 av (S), 2011/12:Ub211 av (S), 2011/12:Ub236 av och (båda S), 2011/12:Ub247 av m.fl. (S), 2011/12:Ub305 av (S), 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 12, 2011/12:Ub471 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub484 av (S). Reservation 10 (S, MP, V) Tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet m.m. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Ub517 av m.fl. (MP). Reservation 11 (S) Reservation 12 (MP) Estetisk verksamhet ett gymnasiegemensamt ämne 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 10, 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:Ub518 av (MP). Reservation 13 (S, MP, V) 2011/12:Ub370 av (S) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 14 (S) Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen m.m. 2011/12:Ub235 av (M), 2011/12:Ub431 av (M) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 15 (S) Den nya betygsskalan och antagningen till högre utbildning 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 16 (S, V) 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 17 (S) Mobbning och kränkande behandling 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 18 (S, SD) Registerkontroll av personal i gymnasieskolan 2011/12:Ub341 av och (båda S) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 19 (S, SD) 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2011/12:Ub201 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 20 (MP, SD, V) 2011/12:Ub429 av och (båda M) och 2011/12:Ub463 av (M). Reservation 21 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), i (C), (FP), (KD), (SD), (M), (S), (FP), (V), (M) och (MP). I detta ärende behandlas knappt 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör gymnasieskolan. Motionerna avser bl.a. behörighet till nationella program, att motverka avhopp, behörighet till högskolan, kvalitet i lärlingsutbildningen och att det ska bli möjligt att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolor. Vidare berörs i motionerna frågor om en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, ämnet estetisk verksamhet, karriärutveckling för lärare, avgiftsfri skolmat och registerkontroll av personal i gymnasieskolan. När det gäller avsnittet som rör kostnaderna för gymnasiereformen under rubriken frågor fick utskottet information om gymnasiereformens finansiering från representanter för Kommuner och Landsting och . Övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att alla elever ska lyckas, avhopp från gymnasieskolan ska minska, resurser till gymnasieskolor ska fördelas efter elevernas förutsättningar och behov, utmaningar för duktiga elever, ett moderniserat regelverk för fristående skolor och högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, MP), 3 (S, SD), 4 (S, MP, V), 5 (S, MP, V) och 6 (MP). Alla elever ska lyckas i gymnasieskolan m.m. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 1 framhålls att en kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla elever lyckas och där alla har minst gymnasieexamen. krävs en gymnasieutbildning för att få en anställning och för att klara sig i samhället. I samma motion yrkande 6 betonas att avhoppen från gymnasieskolan måste minska. Det behövs enligt motionärerna bl.a. nationella mål och en strategi som tagits fram av stat och kommun för att fler elever ska fullfölja sin gymnasieutbildning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub408 (S) begärs en bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. I den enskilda motionen 2011/12:Ub467 (S) yrkande 2 föreslås att gymnasieskolan utvärderas utifrån målet att alla ungdomar ska ha en fullgod gymnasiekompetens. Ungdomar som saknar gymnasiekompetens bör ges nya möjligheter till utbildning. Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 8 begärs att resurser ska fördelas till gymnasieskolor efter elevernas förutsättningar och behov. Varje kommun ska ha både nödvändiga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna efter elevernas behov. Utmaningar för duktiga elever I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 11 betonas att för elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning, och det ska bli lättare att få gå vidare och lära mer. Den elev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 16 föreslås att behörighetskraven till gymnasieskolans högskoleförberedande program ändras från dagens krav på godkända betyg i nio ämnen till godkända betyg i fem ämnen utöver godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Med andra ord ska behörighetskraven för högskoleförberedande program och yrkesprogram vara desamma. Ett moderniserat regelverk för fristående gymnasieskolor I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 20 föreslås att regelverket för fristående gymnasieskolor ska moderniseras. Alla skolor ska ha samma krav på öppenhet, insyn och möjlighet till granskning från kommun och medborgare och meddelarfrihet för anställda. En lag om investeringsskydd som ska förhindra att gemensamma medel slösas bort vid avknoppningar eller utförsäljning av skolor bör införas. Vidare bör bl.a. behovet av en ökad granskning av skolors ekonomi utredas. Det bör också bli lättare att välja skola utifrån kunskap och alla skolor bör därför delta i öppna jämförelser. Högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 3 föreslås att alla nationella program i gymnasieskolan ska leda till grundläggande behörighet till högskolan. I samma motion yrkande 10 föreslås vidare en gemensam gymnasieexamen för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Inom många yrken, inte minst de som yrkesprogrammen är inriktade mot, är det ofta en förutsättning att kunna byta arbete för att orka med ett helt yrkesverksamt liv. Detta kräver dock att de grundläggande kunskapskraven på alla gymnasieprogram är relativt höga. I samma motion yrkande 18 framhålls att gymnasiereformen medför mindre tid för de gymnasiegemensamma ämnena, vilket kombinerat med en höjning av kraven för grundläggande högskolebehörighet skapar en uppdelning mellan de olika gymnasieprogrammen som saknar grund. Att man inte kan få grundläggande behörighet på yrkesprogram utan att ta hjälp av det individuella valet eller att läsa ett utökat program gör att ansvaret för att alla elever ska få nödvändiga kunskaper flyttas från gymnasieskolan till vuxenutbildningen. Också i de enskilda motionerna 2011/12:Ub215 (S), 2011/12:Ub273 (MP) och 2011/12:Ub450 (S) efterfrågas bl.a. grundläggande behörighet till högskolan för elever på yrkesprogrammen. Elever bör enligt motionären i den enskilda motionen 2011/12:Ub264 (M) när som helst ha rätt att genomgå prövning och därigenom få möjlighet att läsa upp sina betyg, vilket i sin tur underlättar en snabb övergång till högre studier och arbete. I den enskilda motionen 2011/12:Ub296 (S) begärs en översyn av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna, då vissa problem har uppstått vid införandet av dessa idrottsutbildningar. Bland annat har en del små specialidrottsförbund med begränsade resurser svårt att hantera systemet med de nationella idrottsutbildningarna. En lösning kan enligt motionären vara att ge en starkare ställning i det befintliga systemet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub339 (M) föreslås bl.a. att ett generellt peer-review-system införs i gymnasieskolan för att bedöma utbildningsresultat genom externa censorer. Motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub344 (MP) yrkande 1 begär att den övre åldersgränsen för studier vid gymnasieskolan tas bort. En individ som har blivit behörig till gymnasieskolan får ibland söka sig långt från hemkommunen för att hitta en lämplig utbildning. En försöksverksamhet bör därför inledas där skolhuvudmän får möjlighet att göra undantag från den övre åldersgränsen för studier vid gymnasieskolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub350 (M) yrkande 2 föreslås ökade möjligheter till arbetsplatsförlagt lärande på gymnasieskolans högskoleförberedande program i syfte att bl.a. öka de ungas förståelse för arbetsmarknadens krav. Alla elever ska lyckas i gymnasieskolan m.m. Flertalet frågor som tas upp i yrkandena har utskottet tagit upp i samband med behandlingen av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan, som innehåller huvuddelen av regelverket för gymnasiereformen Gy 2011. Propositionen bifölls av (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Lagändringarna trädde i kraft och började tillämpas på utbildningar som påbörjats efter . Regelverket för utbildning på gymnasieskolans nationella program har sedermera överförts till den nya skollagen (2010:800). Skollagen bifölls av och trädde i kraft . Skollagen tillämpas på utbildning och annan verksamhet fr.o.m. (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370371). Förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan bedömdes av regeringen leda till färre avhopp och programbyten och till att fler elever därmed kommer att klara av sina gymnasiestudier . Regeringen framhöll vidare att det är flera delar som sammantaget bedöms leda till en ökad genomströmning. Här hänvisades till skärpta behörighetskrav för gymnasieskolans högskoleförberedande program (en skärpning av behörighetskraven för de yrkesförberedande programmen har sedermera också beslutats av , se bet. 2009/10:UbU21 s. 143 f.). Vidare gjordes bedömningen att den nuvarande begränsningen att eleven bara ska få reducera kurser omfattande 250 poäng bör tas bort. Dessutom föreslogs att en individuell anpassning av ett nationellt program ska vara möjlig. Detta, i kombination med en bättre efterlevnad av de skyldigheter som finns för skolans huvudmän att aktivt arbeta med särskilt stöd i gymnasieskolan, kommer enligt den bedömning regeringen gjorde sammantaget att leda till färre studieavbrott och programbyten. En utvecklad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet kommer att ske bl.a. genom inrättandet av nationella programråd för yrkesprogrammen och genom tydligare krav på arbetsplatsförlagt lärande. Detta kommer enligt den bedömning regeringen gjorde i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan att leda till att ungdomarna får bättre information om vad utbildningen innehåller och vart den leder, vilket kan leda till färre avhopp och till att eleverna blir mer motiverade. Regeringen ansåg vidare att en väl fungerande studie- och yrkesvägledning kan bidra till en förbättrad genomströmning i gymnasieskolan genom förtydligade bestämmelser om tillgång till studie- och yrkesvägledning (s. 147148). Utskottet ställde sig bakom de förslag och bedömningar som regeringen gjorde i propositionen. När det särskilt gäller de nationella och lokala programråden för varje yrkesprogram framhöll utskottet vikten av att näringslivet bör ges inflytande över yrkesutbildningen. Detta är viktigt inte minst när det gäller behovet av att matcha utbildningens innehåll med efterfrågan på arbetsmarknaden så att ungdomar får arbete efter avslutad yrkesutbildning (bet. 2009/10:UbU3 s. 3841). Bland återrapporteringskrav i regleringsbrevet för märks att verket löpande ska följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan som startade . I redovisningen ska bl.a. särskilt belysas utvecklingen när det gäller arbetsplatsförlagt lärande och kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning. Uppdraget ska redovisas till () . Den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning som tidigare ställt sig bakom (bet. 2010/11:UbU2) kommer att förlängas. Den förlängda satsningen innebär att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 s. 36 f., bet. 2011/12:UbU2, rskr. 2011/12:96). Utskottet ansåg i ett tillkännagivande till regeringen att en utredning bör tillsättas med uppdrag att analysera och utvärdera skolans styrning och finansiering (bet. 2010/11:UbU7 s. 1314). Utredningen ska utvärdera och analysera de stora skolreformerna alltså kommunaliseringen, det fria skolvalet och fristående skolors etablering och deras effekter på integration, jämlikhet, utbildningens kvalitet och alla elevers rätt till en likvärdig undervisning. Ärendet bereds i (skr. 2011/12:75 s. 85). Utskottet har som framgått ovan relativt tagit ställning till flertalet av de frågor som berörs i yrkandena. Utskottet ser inte skäl att nu ändra dessa ställningstaganden. I övrigt noterar utskottet att har i uppdrag att följa upp den reformerade gymnasieskolan och att satsningar pågår för ungdomar som saknar gymnasiekompetens samt att regeringen bereder frågan om en utredning om skolreformernas inverkan på bl.a. utbildningens kvalitet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub408, 2011/12:Ub458 yrkandena 1 och 6 och 2011/12:Ub467 yrkande 2. Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov Av 1 kap. 9 § skollagen (2010:800) framgår bl.a. att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. I författningskommentarerna till denna paragraf sägs följande (prop. 2009/10:165 s. 637 f.). Begreppet likvärdig innebär inte att utbildningen ska vara likformig i betydelsen likadan utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. Det finns olika vägar att nå de fastställda målen. Hänsyn ska tas till barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns utrymme för anpassningar av undervisningen och organisationen av utbildningen till behoven hos olika barn och elever, så länge de tillförsäkras lika tillgång till likvärdig utbildning. Utskottet utgår för sin del från att skolhuvudmännen för att uppnå de fastställda målen följer lagstiftarens intentioner och därmed tar hänsyn till elevernas olika förutsättningar och behov i syfte att uppnå likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Den närmare resursfördelningen till olika gymnasieskolor är dock en fråga som är förbehållen de enskilda kommunerna. Utskottet vill också erinra om att regeringen som ovan nämnts bereder frågan om en utredning om skolreformernas inverkan på bl.a. utbildningens kvalitet och elevers rätt till en likvärdig undervisning. Med det anförda avstyrks motionen 2011/12:Ub458 yrkande 8. Utmaningar för duktiga elever Regeringen har infört en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning i matematik och naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen, se förordningen (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning. Genom försöket ges ungdomar med särskild begåvning och fallenhet möjlighet att få en gymnasieutbildning som erbjuder eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. Parallellt med studierna i gymnasieskolan ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. Inom försöksverksamheten, som avser utbildning som startar 20092014, har 20 utbildningar startat. ska följa upp och i samråd med utvärdera försöket, vilket sedan kommer att utgöra underlag för ett beslut om ett eventuellt permanentande av verksamheten (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 93). andra utvärdering av försöket med spetsutbildningar, som lämnades till regeringen , visar bl.a. att elever, föräldrar och lärare är fortsatt mycket nöjda med spetsutbildningarna i gymnasieskolan. Även skolornas huvudmän och de universitet och högskolor som deltar i försöket är positiva. är det svårt för skolorna att rekrytera elever från hela landet. Det finns en social snedrekrytering och skolorna upplever att det är svårt att nå ut med information om spetsutbildningarna (dnr 2008:3014). Tilläggas kan att det även finns riksrekryterande spetsutbildningar i idrott (riksidrottsgymnasierna) och 13 estetiska spetsutbildningar inom det estetiska programmet (bl.a. med inriktningarna musik respektive dans) som av beviljats rätt att starta . Det finns också en riksrekryterande yrkesdansarutbildning som är en spetsutbildning. Ingen av dessa utbildningar är försöksverksamheter. Utskottet anser att det är angeläget att gymnasieskolans undervisning anpassas till alla elevers behov. Det gäller såväl elever i behov av extra stöd som elever som behöver extra utmaningar i undervisningen för att stimuleras i sin kunskapsutveckling. Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa ett eventuellt permanentande av verksamheten med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning genom att uttala sig till förmån för att inslag i denna utbildning införs generellt i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub458 yrkande 11. Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program Det finns 18 nationella program i gymnasieskolan, varav tolv yrkesprogram och sex högskoleförberedande program. Inom yrkesprogrammen har det inrättats en gymnasial lärlingsutbildning. Yrkesprogrammen ska vara grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. De högskoleförberedande programmen ska vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå. Olika behörighetsregler gäller för yrkesprogrammen och de högskoleförberedande programmen. För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs det godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. Frågan om behörighet till yrkesprogrammen tog utskottet ställning till vid behandlingen av den nya skollagen (2010:800). För behörighet till yrkesprogrammen krävs det godkända betyg i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik och minst fem andra ämnen. I samband med att reglerna om behörighet till de yrkesförberedande programmen antogs uttalade utskottet bl.a. följande (bet. 2009/10:UbU21 s. 145). Regeringens skäl för att fler ämnen ska krävas för behörighet till de högskoleförberedande programmen är att de flesta av ämnena på dessa program bygger vidare på ämnen. De flesta av yrkesprogrammens ämnen är däremot nya ämnen utan någon direkt koppling till ämnen. Därför har grundskolebetygen ett bättre prognosvärde för framgång på de högskoleförberedande programmen än på yrkesprogrammen. Regeringen motiverar också skillnaden i behörighetskrav mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program med att kraven ska säkerställa att en elev har de förkunskaper som behövs inom det område som utbildningen avser. Utskottet instämmer till fullo i denna bedömning och anser att det är naturligt att behörighetskraven skiljer sig åt mot bakgrund av att det krävs olika förkunskaper för yrkesprogram respektive högskoleförberedande program. Utskottet anser således i likhet med regeringen att det inte finns skäl att ha samma behörighetsgivande ämnen för yrkesprogram som för högskoleförberedande program. Utskottet vill i sammanhanget understryka att detta inte innebär att yrkesprogrammen i allmänhet ska anses vara mindre krävande eller mindre värda än de högskoleförberedande programmen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därmed motion 2011/12:Ub458 yrkande 16. Ett moderniserat regelverk för fristående skolor Utskottet vill inledningsvis framhålla, i likhet med vad regeringen har uttalat, att de fristående skolorna numera är en naturlig del av skolväsendet och i och med den nya skollagen (2010:800) finns det ett modernt regelverk för såväl fristående som kommunala skolor utifrån principen lika villkor (jfr prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 48). I och med att den nya skollagen började tillämpas ska fristående skolor följa samma regelverk som kommunala skolor, och utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Det innebär bl.a. att fristående skolor, med vissa begränsade undantag, ska följa kurs- och läroplaner och sätta betyg. Den nya skollagens krav när det gäller lärar- och förskollärarbehörighet, tillgång till studie- och yrkesvägledning, skolbibliotek och elevhälsa m.m. gäller oavsett huvudman. Den nya skollagen ger vidare Skolinspektionen utökade befogenheter att vidta åtgärder mot skolor som inte lever upp till de uppställda villkoren för att bedriva skolverksamhet, oavsett om det är en eller enskild huvudman. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska se över reglerna och villkoren m.m. för fristående skolor. Uppdraget ska redovisas . utreda om det, i fall då riktar allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsentligen har bidragit till bristerna, finns behov av att Skolinspektionen tar hänsyn till detta och, om så bedöms vara fallet, föreslå hur det bör ske överväga om Skolinspektionen ska ges en utökad möjlighet att granska om förutsättningarna för godkännandet som huvudman även fortsättningsvis är uppfyllda i det fall en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i en av Skolinspektionen godkänd fristående skola.