bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — Kommittén ska, om den anser att det behövs, lämna förslag till en sådan utökad möjlighet överväga om och Skolinspektionen kan publicera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av verksamhet på skolområdet och om det bedöms vara nödvändigt tydliggöra och förenkla regleringen (dir. 2011:68). När det gäller frågan om skydd för uppgiftslämnare i friskoleverksamhet anför regeringen i utredningsdirektivet som nämns ovan bl.a. att det ännu är för tidigt att bedöma om det utifrån dagens regelverk om offentlighet och meddelarfrihet är motiverat att föreslå reformer i någon riktning. Regeringen avser att inleda ett arbete i särskild ordning för att genomlysa detta område. Utskottet konstaterar att huvuddelen av det aktuella yrkandet får anses omfattas av det aktuella utredningsdirektivet eller det arbete i särskild ordning rörande uppgiftslämnare som aviserats av regeringen. Utskottet ser ingen anledning att föregripa den pågående utredningen eller det aviserade arbetet i särskild ordning eller i övrigt ändra gällande ordning och avstyrker således motion 2011/12:Ub458 yrkande 20. Högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen När det gäller högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen samt en gemensam gymnasieexamen vill utskottet anföra följande. Omfattningen av vissa av de gymnasiegemensamma ämnena (tidigare kärnämnen) på yrkesprogrammen har genom gymnasiereformen minskats för att kunna ge ett utökat utrymme för yrkesfördjupning. Regeringen gjorde i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan bedömningen, som utskottet ställde sig bakom, att inte bara omfattningen utan även innehållet i gymnasiegemensamma kurser, till skillnad från dagens kärnämneskurser, kan behöva variera för att anpassas till de examensmål som ska finnas för respektive utbildning. Det ökar elevernas motivation och förståelse av ämnenas betydelse (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3 s. 18, rskr. 2009/10:8). I ämnesplanen för matematikämnet är kurserna exempelvis indelade i tre olika spår: spår a för yrkesprogram, spår b för ekonomiprogrammet, estetiska programmet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet samt spår c för naturvetenskaps- och teknikprogrammet (SKOLFS 2010:261). Utskottet framhöll vid behandlingen av propositionen bl.a. att ökade möjligheter att etablera sig inom yrket förutsätter att eleverna ges chans att nå längre i sitt yrkeskunnande än vad de har möjlighet till i dagens gymnasieskola (bet. 2009/10:UbU3 s. 39). Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen, och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. Av gymnasiereformen följer vidare att grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå har den som har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) eller en yrkesexamen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) samt har godkänt betyg i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för högskoleförberedande examen. Alla elever på yrkesprogram har inom ramen för sin gymnasieutbildning möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3 s. 18, rskr. 2009/10:8). Det kan inom vissa yrkesprogram ske genom individuellt val eller på samtliga yrkesprogram som ett utökat program. Utskottet har som framgår ovan tidigare tagit ställning till de frågor som tas upp i yrkandena. Utskottet ser inte skäl att nu ändra dessa ställningstaganden. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub215, 2011/12:Ub273, 2011/12:Ub450 och 2011/12:Ub458 yrkande 3, 10 och 18. När det gäller yrkandet om prövning för att läsa upp betyg så kan följande kort sägas om de gällande bestämmelserna. En elev i gymnasieskolan som vill ha betyg har rätt att genomgå prövning (15 kap. 28 § skollagen 2010:800). Rätten till prövning omfattar alla kurser och det gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studieplan, om eleven inte har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet eller om eleven har fått betyget F. Denna rätt gäller vid den egna gymnasieskolan (8 kap. 24 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Utskottet är inte berett att förorda någon ändring av den nuvarande regleringen av prövning för elever i gymnasieskolan. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub264. När det gäller yrkandet om nationellt godkända idrottsutbildningar kan utskottet konstatera att i samband med gymnasiereformen har nationellt godkända idrottsutbildningar införts i gymnasieskolan genom bestämmelser i gymnasieförordningen. Utöver riksrekryterande idrottsutbildningar är det således möjligt att inrätta andra idrottsutbildningar som prövas och godkänns av . Bedömningen ger möjlighet till utbildningar där ämnet specialidrott ingår och som inte är riksrekryterande, något som redan förekom tidigare med den skillnaden att även dessa utbildningar är föremål för nationell kvalitetskontroll. En ytterligare förutsättning för nationellt godkända idrottsutbildningar är ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är relevant för utbildningen och att utbildningen tillstyrks av ett specialidrottsförbund samt att utbildningen har en tydlig elitidrottskaraktär (jfr prop. 2008/09:199 s. 91 samt 2 kap. 36 §§ och 5 kap. 2730 §§ gymnasieförordningen [2010:2039]). Utskottet konstaterar att regeringen beslutar i de organisatoriska frågor som rör nationellt godkända idrottsutbildningar. Det aktuella yrkandet är således ingen fråga för . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub296. Beträffande yrkandet om inrättande av ett generellt peer-review-system för att bedöma utbildningsresultat så vill utskottet nämna att det finns inslag av externa censorer som medverkar i examinationer av elever i såväl som (SOU 2008:27 s. 295296). Utskottet är dock för sin del av bl.a. kostnadsskäl och med beaktande av den uppföljning och kvalitetsgranskning av utbildningsresultat som genomförs av Skolinspektionen inte berett att förorda införandet av ett generellt peer-review-system för att bedöma utbildningsresultat i . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub339. När det sedan gäller yrkandet att den övre åldersgränsen för studier vid gymnasieskolan ska tas bort vill utskottet anföra följande. Av 15 kap. 5 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att huvudregeln är att gymnasieskolan endast ska vara öppen för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . I skollagen finns vidare bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå i 20 kap. 1623 §§. En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år hon fyller och uppfyller några ytterligare grundläggande villkor (20 kap. 20 § första stycket). Utskottet anser att dagens reglering av den övre åldersgränsen för studier vid gymnasieskolan och motsvarande reglering för vuxenutbildning är väl avvägd och således inte i behov av förändring. Utskottet avstyrker motion 2011/12:Ub344 yrkande 1. När det slutligen gäller yrkandet om ökade möjligheter till arbetsplatsförlagt lärande på gymnasieskolans högskoleförberedande program kan utskottet konstatera att får huvudmannen besluta att arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförberedande program och får då också besluta om i vilken omfattning. Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det arbetsplatsförlagda lärandet och att detta uppfyller de krav som finns för utbildningen. Rektorn beslutar om hela eller delar av kurser ska förläggas till arbetsplatser och om hur fördelningen över läsåren ska göras (4 kap. 12 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Utskottet anser att den gällande regleringen ger skolhuvudmannen tillräckliga möjligheter att besluta om arbetsplatsförlagt lärande. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub350 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. bifaller därmed ett motionsyrkande och avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för karriärvägledning och information om arbetsplatsförlagt lärande eller praktik. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 14 framhålls vikten av en förbättrad studie- och yrkesvägledning i gymnasieskolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub338 (M) efterfrågas en nationell strategi för karriärvägledning i syfte att ge ungdomarna förutsättningar att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. I den enskilda motionen 2011/12:Ub401 (S) framhålls att elever inom gymnasieskolan måste ges väsentligt bättre information om arbetsplatsförlagt lärande eller praktik så att de får möjlighet till detta i sin utbildning. Genom gymnasiereformen har bestämmelser om rätten till studie- och yrkesvägledning, som tidigare endast framkom av läroplanen, lyfts fram genom att de förts in i skollagen (SOU 2008:27 s. 597 och prop. 2008/09:199 s. 128). I den nya skollagen (2010:800) återfinns bestämmelserna om studie- och yrkesvägledning i 2 kap. 2930 §§. Av 29 § följer att elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 278279) sägs att både lärare, skolledare och särskilt utbildade studie- och yrkesvägledningsfunktionärer har ett gemensamt ansvar, men delvis olika roller, när det gäller information och vägledning till eleverna om framtida studier och arbetsliv. En förutsättning för att eleverna ska kunna utnyttja den stora frihet och de möjligheter till egna val som erbjuds är att de får adekvat information om utbildningsutbud och valmöjligheter, såväl utifrån sina intressen och förutsättningar som i förhållande till arbetsmarknadens behov. Elevernas behov av vägledning kommer säkerligen inte att bli mindre än . Utskottet vill understryka att studie- och yrkesvägledning är av stor betydelse för att underlätta den enskildes studie- och yrkesval och för att undvika felaktiga val som kan leda till onödiga kostnader för såväl individen som samhället. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning kan bidra till att fler elever väljer en utbildning som motsvarar deras förväntningar och behov, vilket också kan bidra till en förbättrad genomströmning i gymnasieskolan. Det är också viktigt att förbättra kontakterna mellan utbildning och arbetsliv inom både högskoleförberedande program och yrkesprogram. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2011/12:Ub458 yrkande 14 och avstyrker motionerna 2011/12:Ub338 och 2011/12:Ub401. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet i lärlingsutbildningen och behovet av bergarbetare i gruvindustrin. Jämför reservation 7 (S, MP, V). I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 7 betonas kvaliteten i lärlingsutbildningen. Motionärerna hänvisar bl.a. till att de nationella programråden ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och för de handledare som tar emot lärlingar samt att utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Ett nationellt lärlingsråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och branscher bör inrättas för samordning av den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen. Behovet av bergarbetare i gruvindustrin I den enskilda motionen 2011/12:Ub218 (C) framhålls det ökade behovet av bergarbetare för att möta den expanderande gruvindustrins efterfrågan på kompetent personal. I och med beslut att införa lärlingsutbildning som en alternativ utbildningsväg till en yrkesexamen från /12 lades ramarna fast för den nya lärlingsutbildningen och det aviserades också fortsatt utredning av vissa frågor som rör utbildningen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Gymnasial lärlingsutbildning är en utbildning inom ett yrkesprogram som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. Utbildningen ska vara ett alternativ till skolförlagd yrkesutbildning på alla yrkesprogram med samma behörighetskrav, ämnesplaner, examensmål och yrkesexamen. Lärlingsutbildningen kan börja första, andra eller tredje läsåret. Elever som går en lärlingsutbildning på gymnasienivå ska ingå ett skriftligt utbildningskontrakt med arbetsplatsen där de är lärlingar (prop. 2010/11:104, bet. 2010/11:UbU17, rskr. 2010/11:305). Regeringen bereder bestämmelser som ska göra det möjligt att förena en anställning med gymnasial lärlingsutbildning. En proposition om lärlingsprovanställning har aviserats . En försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning inleddes . Det sista intaget till försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning gjordes . Regeringen har i anslutning till försöksverksamheten inrättat Nationella lärlingskommittén. Kommitténs huvuduppgift har varit att följa och bedöma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning främst ur arbetslivets perspektiv. Kommittén framhåller i sitt slutbetänkande Gymnasial lärlingsutbildning med fokus på kvalitet! (SOU 2011:72) att försöksverksamheten i flera avseenden har varit framgångsrik. Intresset från elever, huvudmän och arbetsplatser har varit betydligt större än vid tidigare försök att etablera lärlingsliknande utbildningar. Det finns vidare, menar kommittén, en betydande potential i lärlingsutbildningen, men mycket återstår dock när det gäller att säkerställa och utveckla främst kvaliteten. Bland kommitténs förslag till förbättringsåtgärder märks bl.a. en tydligare struktur i lärlingsutbildningen, inrättandet av ett nationellt råd för kvalitetsfrågor och ett nationellt system för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen samt mer forskning inom yrkesutbildningsområdet. Kommittén vill också ha en kort och obligatorisk introduktion för handledare inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Därutöver behövs en mer omfattande handledarutbildning, som är branschanpassad och tar fasta på metodik. Betänkandet bereds i (). första utvärdering av försöket med gymnasial lärlingsutbildning i rapporten lärlingsutbildning 20082011 (rapport 373, 2012) visar att många elever inte fullföljde utbildningen. hade mer än var tredje elev, , hoppat av. De flesta bytte till en mer traditionell yrkesutbildning. Av eleverna i den första kullen fick ett slutbetyg studier och fick grundläggande behörighet till högskola. Motsvarande siffror för all yrkesutbildning visar att fick ett slutbetyg och fick grundläggande behörighet till högskolan. Ungefär hälften av de elever som fullföljde utbildningen hade blivit erbjudna anställning efter utbildningens slut. frågade också eleverna om deras upplevelser av lärlingsutbildningen. Flertalet av de elever som gick kvar svarade att de var mycket nöjda eller ganska nöjda med sin utbildning. Av dessa elever skulle åtta av tio välja lärlingsutbildning igen om det hade varit möjligt. fick i uppdrag att utveckla kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen, det arbetsplatsförlagda lärandet som förekommer inom yrkesutbildning som huvudsakligen är skolförlagd och yrkesintroduktion (U2010/2145/GV m.fl.). Arbetet ska bl.a. bygga på erfarenheter från den pågående försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning som den Nationella lärlingskommittén redovisade i sitt slutbetänkande. I regleringsbrevet för har vidare fått i uppdrag att redovisa myndighetens samverkan med de nationella programråden för yrkesprogrammen i gymnasieskolan. Redovisningen ska omfatta resultatet av analyser av följande områden: kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet, elevernas etablering på arbetsmarknaden efter avslutad yrkesutbildning, utvecklingsbehov inom yrkesutbildningen mot bakgrund av utvecklingen inom respektive yrkesområde samt behov av utbildning inom nya områden. ska, när det är möjligt, göra jämförelser mellan lärlingsutbildning och yrkesutbildning som huvudsakligen är skolförlagd. Bland återrapporteringskrav i regleringsbrevet för märks också att verket löpande ska följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan som har startat . I redovisningen ska särskilt belysas bl.a. utvecklingen när det gäller arbetsplatsförlagt lärande och kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning. I regleringsbrevet för har Skolinspektionen fått i uppdrag att vidareutveckla sina metoder för löpande tillsyn och kvalitetsgranskning av den gymnasiala yrkesutbildningen i enlighet med vad regeringen har anfört i budgetpropositionen i fråga om skolmyndigheternas arbete med grundläggande yrkesutbildning (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 55, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I budgetpropositionen aviserades en satsning på kompetensutveckling för yrkeslärare. För att yrkesutbildningarna ska vara uppdaterade är det särskilt viktigt att denna grupp får möjligheter till kontinuerlig fortbildning inom det yrkesområde de utbildar elever för. Regeringen avser därför att införa ett statligt stöd på för att göra det möjligt för yrkeslärare att tillbringa minst på en arbetsplats inom aktuell bransch (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 55, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Utskottet anser med hänvisning till den pågående beredningen av den Nationella lärlingskommitténs slutbetänkande, myndighetsuppdrag och övriga åtgärder att något uttalande från inte är motiverat. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub458 yrkande 7. Av Arbetsförmedlingens webbplats framgår att gymnasieskolans el- och energiprogram, fordons- och transportprogram eller bygg- och anläggningsprogram är en lämplig grund för arbete i en gruva. Vid Spångbergsgymnasiet i finns byggprogrammet med valbar inriktning mot bergteknik under det tredje året. Utbildningen har riksintag. Det finns fler gymnasieskolor som erbjuder utbildning med inriktning mot bergarbete men som inte har riksintag. Bergarbetare utbildas internt inom gruvföretagen. Internutbildning innebär ungefär fem till sex månaders utbildning för att arbeta som borrare eller laddare. För att bli fullärd i skrotningsarbetet krävs längre erfarenhet, ungefär . Många arbetsgivare kräver förkunskap i form av slutfört treårigt gymnasium och B-körkort. Den kommunala vuxenutbildningen anordnar också bergarbetarutbildningar. har på förslag av näringsutskottet beslutat att bifalla ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram ett program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näringen och den akademiska världen. I betänkandet framhålls betydelsen av välutbildad arbetskraft. Vidare sägs att det är en stor utmaning för gruvnäringen att säkerställa den framtida kompetensförsörjningen, i synnerhet som gruvindustrin verkar i områden med litet befolkningsunderlag. Här behövs olika initiativ i programmet. Även minoriteten (M, FP, C, KD) betonar frågan om kompetensförsörjning i sin reservation (bet. 2011/12:NU14, rskr. 2011/12:145). vill i sammanhanget erinra om att inrättandet av gymnasiala yrkesprogram är en fråga för kommunala huvudmän eller, efter sedvanligt tillståndsförfarande, enskilda huvudmän och inte en fråga för . När det gäller den mer övergripande kompetensförsörjningen för gruvindustrin i form av bergarbetare ser utskottet ingen anledning att föregripa det program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri som har gett regeringen i uppdrag att ta fram. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub218. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor, om elevrepresentanter i gymnasienämnden och om möjlighet för kommunerna att besluta om bl.a. särskilda varianter. Jämför reservationerna 8 (S, MP, V) och 9 (MP, V). Lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor m.m. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 23 föreslås att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. Försöksverksamheten, som har avskaffats, har fungerat ytterst väl och aktivt bidragit till bättre skolmiljöer, mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och ökad demokratisering av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges samma möjligheter i skolan. Också i den enskilda motionen 2011/12:Ub326 (S) föreslås att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub369 (S) begärs bl.a. att exemplet från , där elevrepresentanter i gymnasienämnden får yttra sig men inte delta i besluten, tas till vara och sprids till andra kommuner. Motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub514 (S) föreslår att det ska vara möjligt för kommunerna att besluta om särskilda varianter inom nationella program, lokala inriktningar samt lokalt initierade kurser. I den enskilda motionen 2011/12:Ub274 (MP) yrkande 1 framhålls att elevkårernas arbete bör uppmuntras och stärkas och ges en status som liknar studentkårernas. Elevkårerna kan bidra med ett stärkt elevperspektiv, bättre relationer till närsamhället och arbetslivet samt ökad trivsel. Skollagen (2010:800) bör ändras i enlighet med motionen. I samma motion yrkande 2 föreslås vidare att en särskild elevkårsförordning bör utredas. Lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor m.m. Försöksverksamheter med lokala styrelser i gymnasieskolan inrättades 1997 efter beslut i . Avsikten var att de lokala styrelserna skulle besluta i vissa frågor som annars vilade på rektorn eller styrelsen för skolan. Eleverna skulle vara i majoritet (prop. 1996/97:109, bet. 1996/97:UbU10, rskr. 1996/97:222). Försöket med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan avslutades . I den nya skollagen (2010:800) finns det bestämmelser som innebär att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola får företrädare för eleverna ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna får inte vara fler än övriga ledamöter. Rektorn kan uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor som rektorn har tillåtelse att uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare att besluta i. En lokal styrelse får fatta beslut om bl.a. utformningen av skolans arbetsmiljö och utvecklingen av formerna för samarbetet mellan hemmen och skolan. En lokal styrelse kan dock inte fatta beslut i frågor som rör enskilda elever. Yrkanden om lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen, bl.a. i samband med att de nya bestämmelserna om lokala styrelser antogs. Utskottet framhöll då bl.a. att elever ska ha inflytande över den verksamhet som de är delaktiga i. Inflytande och delaktighet för elever är positivt för såväl individens som verksamhetens utveckling och behöver därför stimuleras ytterligare. Utskottet ansåg också, i likhet med regeringen, att det är önskvärt att kommunala skolor ges större självständighet gentemot sina kommunala huvudmän (bet. 2009/10:UbU21 s. 85 f.). Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och förordar således inte någon elevmajoritet i lokala styrelser i kommunala gymnasieskolor. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub326 och 2011/12:Ub458 yrkande 23.