bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — De yrkesgrupper som möter dessa ungdomar har inte heller alltid tillräcklig kompetens för att ge adekvat hjälp. En översikt behövs inom ramen för det allmänna tillsynsarbetet om bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner som söker hjälp hos olika samhällsinstitutioner. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet anför i motion 2012/13:A393 yrkande 23 av m.fl. att stödet till utsatta grupper och antirasistiska organisationer måste säkras långsiktigt för att stärka deras möjligheter att tillvarata sina rättigheter. Statligt stöd till dessa grupper får användas till att stärka gruppens identitet, kultur och språk, gruppens inflytande i samhället samt motverka rasism och diskriminering. I yrkande 24 föreslås ett stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism samt islamofobiska och antisemitiska hatbrott. och (SD) anser i motion 2012/13:A385 yrkande 1 att en utredning bör tillsättas med uppdraget att kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär samt att föreslå åtgärder i syfte att motverka svenskfientligheten. Enligt motionärerna tar sig svenskfientlighet uttryck på olika sätt, exempelvis i form av trakasserier, kränkning och nedsättande attityder kopplade till svenskarnas härkomst eller utseende. I yrkande 2 föreslås att de lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar ses över och ändras. I yrkande 3 föreslås att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet. (S) föreslår i motion 2012/13:A347 att frågan om åldersdiskriminering utreds skyndsamt. Medan den politiska debatten utgår från att människor ska stanna allt längre i arbetslivet betraktas äldre människor inte alltid som attraktiva på arbetsplatsen. Utredningen måste innefatta såväl lösningar på behovet att gå i pension tidigt, exempelvis på grund av fysisk belastning och stress, som möjligheter till fortsättning i arbetslivet för den som vill och kan fortsätta arbeta. (M) framhåller i motion 2012/13:A253 att ålder inte bör vara ett hinder för att få ett arbete eller ett uppdrag, oavsett om det gäller den reguljära arbetsmarknaden och föreningslivet eller en företagsstyrelse. Äldre människors ställning på arbetsmarknaden bör stärkas och en översyn göras av den nuvarande diskrimineringslagstiftningen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att homofobi, sexism, rasism, främlingsfientlighet, åldersdiskriminering, diskriminering av personer med funktionsnedsättning och andra former av intolerans är tydliga tecken på ett intolerant klimat som aktivt måste motverkas. Homofoba, rasistiska och andra uppfattningar och värderingar står i strid med principen om alla människors lika värde och är ett hot mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Arbetet mot diskriminering måste omfatta alla. Den grundläggande principen om alla människors lika värde gäller alla. I fråga om motion 2012/13:So303 (FP) yrkande 2 instämmer utskottet i att den diskriminering och de andra kränkningar som homosexuella, bisexuella och transpersoner fortfarande drabbas av i det svenska samhället är oacceptabel. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka lika rättigheter och möjligheter, oavsett sexuell läggning och könsöverskridande identitet. Homo- och bisexuella personers och transpersoners rättigheter och möjligheter har bl.a. uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, t.ex. och . arrangerade regeringen ett möte där organisationer som arbetar för hbt-personers rättigheter fick tillfälle att lyfta fram problem som de identifierat och framföra synpunkter på vilka åtgärder som borde vidtas för att stävja problemen. fördelade till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identitet. Stödet har bidragit till att fler organisationer för homo- och bisexuella och transpersoner fått möjlighet att etablera sig som riksorganisationer, vilket skapar förutsättningar för fler hbt-personer i landet att samlas och få ett starkare inflytande i frågor som berör dem. Enligt utskottets mening är insatser som dessa viktiga för att synliggöra hinder för hbt-personers rättigheter och därmed öka förutsättningarna att överbrygga hindren. Utskottet välkomnar att regeringen avser att återkomma till med en beskrivning av arbetet för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. När det gäller motionerna om bl.a. diskriminering på grund av etnisk tillhörighet anser utskottet att främlingsfientliga och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde aktivt måste motverkas. Erfarenheterna visar att arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet måste pågå kontinuerligt. Utskottet ser positivt på att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka olika former av intolerans. Som tidigare anförts i detta betänkande gör regeringen exempelvis en treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans . Särskilda medel avsätts också för att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten. Regeringen har även gett den statliga myndigheten för levande historia i uppdrag att med utgångspunkt i förintelsen arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. På uppdrag av regeringen har Forum för levande historia genomfört en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Av kartläggningen framgår bl.a. att internet och sociala medier är de stora källorna till spridning av antisemitism och islamofobi. Därtill sprids mycket hat via kommentarsfält i olika medier. Regeringen ger även statligt stöd till verksamheter mot diskriminering, rasism och liknande former av intolerans. gav regeringen ett särskilt bidrag till Diskrimineringsbyrån i syfte att förebygga och motverka främlingsfientlighet som framförs på internet. lanserades även den så kallade toleranssidan på regeringens webbplats. På webbsidan (/tolerans) bemöts några av de vanligaste nätmyterna om invandrare och minoriteter med fakta. Regeringen har också antagit en handlingsplan mot våldsbejakande extremism för perioden 20122014. Utskottet delar regeringens åsikt att det är angeläget att ta ett samlat grepp om arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras. Av utredningens betänkande SOU 2012:74 Främlingsfienden inom oss, som överlämnades till regeringen , framgår att det största hotet mot utsatta i inte är de extrema grupperna utan den vardagsrasism som många människor gör sig skyldiga till. Det framgår också att det pågår ett omfattande arbete mot främlingsfientlighet i statliga myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer, men insatserna är splittrade och en överblick saknas. Det saknas också motkrafter mot de främlingsfientliga budskapen som sprids i de nya medierna. Utredningen föreslår ett antal åtgärder som syftar till att effektivisera arbetet mot främlingsfientlighet. Utredningen bereds i . Mot bakgrund av det ovan sagda kan utskottet konstatera att ett omfattande arbete pågår med att såväl motverka främlingsfientlighet och andra former av intolerans som att effektivisera detta arbete. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna 2012/13:A253 (M) och 2012/13:A347 (S) om att ingen människa ska diskrimineras på grund av ålder. Åldersdiskriminering uppstår till följd av fördomar, myter, attityder och uppfattningar som finns om olika åldrar. För att stävja dessa orättvisor och ändra attityder och fördomar behöver politiska åtgärder vidtas. Ett starkare skydd mot åldersdiskriminering är ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper, förutsättningar och förmåga. Utgångspunkten bör vara att den enskilde ska bemötas utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån ålder. Utskottet välkomnar därför de ändringar i diskrimineringslagen som träder i kraft och som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas. Med det ovan sagda avstyrks motionerna 2012/13:So303 (FP) yrkande 2, 2012/13:A253 (M), 2012/13:A347 (S), 2012/13:A385 (SD) yrkandena 13 och 2012/13:A393 (MP) yrkandena 23 och 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättegångskostnader vid diskrimineringsmål m.m. Jämför reservation 6 (MP). Bestämmelser om rättegångskostnadernas fördelning när det gäller s.k. dispositiva tvistemål återfinns i (18 kap.). Reglerna gäller även i diskrimineringsmål. Huvudregeln är att den förlorande parten ska ersätta motparten för dennes rättegångskostnader och därutöver stå för sina egna kostnader. I diskrimineringsmål på arbetslivets område gäller dock 5 kap. 2 § Lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, förkortad LRA, som innebär att vardera parten ska stå för sin kostnad om den part som förlorat målet hade skälig anledning att få tvisten prövad. På arbetslivsområdet ska mål om diskriminering och repressalier som gäller arbetsgivare och arbetsgivares skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier handläggas enligt LRA, dvs. i tingsrätt och Arbetsdomstolen (AD). I sådana tvister är det i första hand arbetstagarorganisationerna som kan väcka och föra talan för medlemmars räkning (4 kap. 5 § LRA). Rätten att föra talan i diskrimineringstvister regleras i 6 kap. 2 § diskrimineringslagen. DO och vissa ideella föreningar har rätt att som part föra talan för en enskild person, om denne medger det. I mål där en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde får DO eller den ideella föreningen föra talan bara om arbetstagarorganisationen inte gör det. I och med antagandet av diskrimineringslagen infördes en ny påföljd som kallas diskrimineringsersättning. Påföljden ska både utgöra en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och avskräcka från diskriminering. När ersättningen bestäms ska särskilt syftet att motverka överträdelser av diskrimineringslagen beaktas (5 kap. 1 § diskrimineringslagen). föreslår i motion 2012/13:A393 yrkande 18 av m.fl. att en ny modell för rättegångskostnader vid diskrimineringsmål tas fram. Den part som döms för diskriminering ska stå för rättegångskostnaden, men om utgången blir den motsatta delar parterna på kostnaderna. Enligt partiet skulle fler våga gå till domstol om man inte riskerade att få betala hela rättegångskostnaden vid en förlust. I yrkande 19 föreslås att en fond inrättas för att driva diskrimineringsmål i domstol. Syftet med fonden är att dels påskynda utvecklingen av rättspraxis inom diskrimineringsområdet, dels ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. I yrkande 20 föreslås att det inrättas en möjlighet att föra talan om strukturell diskriminering i domstol. krävs det att en individ anmäler att han eller hon har blivit diskriminerad av en fallet ska kunna tas upp i domstol. Sådana rättsfall har små möjligheter att påverka arbetet mot den strukturella diskrimineringen. I motion 2012/13:Ju249 yrkande 25 av m.fl. anför att tillsynsmyndigheten bör få rätt att använda s.k. situation testing i arbetet mot diskriminering i rättsväsendet. Partiet anser att DO och olika ideella organisationer kan spela en stor roll för att få ökad kunskap om diskriminering och vilka åtgärder som behöver vidtas för att bekämpa den. Tillsynsmyndigheter ska kunna använda sig av metoder såsom s.k. situation testing för att undersöka om diskriminering förekommer. (M) anser i motion 2012/13:C352 yrkande 2 att den svenska skadeståndsrätten har tvingats att förändras till följd av anpassningar till förändringar, vilket har inneburit att skadestånd i diskrimineringsmål kommit att uppgå till jämförelsevis höga belopp. Enligt motionären bör de oproportionerligt höga skadeståndsbeloppen i diskrimineringsmål harmoniseras med övriga skadestånd för ideella skador. Boriana (M) framför i motion 2012/13:A218 att DO är i behov av reformering. Som statlig myndighet har DO betydligt större resurser än en enskild näringsidkare, vilket kan skapa ett osunt förhållande i en tvist. För att systemet ska bli mer rättvist bör rättsprocessen i ett diskrimineringsärende vara förenad med vissa kostnader även för den som anser sig vara diskriminerad. I fråga om rättegångskostnader i diskrimineringsmål anser utskottet att bestämmelsen om att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad i mål där parten hade skälig anledning att få tvisten prövad uppfyller de krav på riskbegränsning som avses i motion 2012/13:A393 (MP) yrkande 18. Utskottet anser att möjligheten för enskilda att med låg risk driva sin sak inte bör utsträckas för långt. I sammanhanget vill utskottet peka på det bistånd som kan lämnas av en arbetstagarorganisation, annan ideell organisation eller DO. Regeringen har dessutom ökat det statliga stödet med till antidiskrimineringsbyråer och andra organisationer och stiftelser som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering. Det har tidigare funnits ett statligt stöd för dessa verksamheter, men stödet har inte varit en permanent post i statsbudgeten. Utskottet ser positivt på att de nu ges ett fast anslag och får möjlighet att utvecklas och bli bättre. Utskottet kan därför inte se något behov av en fond ur vilken antidiskrimineringsbyråer och andra privata aktörer kan söka pengar för att täcka rättegångskostnader vid diskrimineringstvister, som föreslås i 2012/13:A393 (MP) yrkande 19. När det gäller förslaget i motion 2012/13:A393 (MP) yrkande 20 att lagen skrivs om så att även individer som inte själva är direkt drabbade ska kunna anmäla strukturell diskriminering vill utskottet peka på att möjligheterna för en person som har blivit diskriminerad att få hjälp med att föra sin talan utvidgades med den nya diskrimineringslagen. En rätt infördes även för en ideell förening som enligt sina stadgar ska ta till vara sina medlemmars intressen att föra talan för den enskilde, på motsvarande sätt som gäller för en arbetstagarorganisation. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2011/12:AU11) tagit avstånd från tanken på en civilrättslig lagstiftning som skulle innebära att en utomstående aktör kan hävda att diskriminering förekommit, även när detta står i strid med den förment diskriminerades egen uppfattning. Utskottet gör ingen annan bedömning . När det gäller förslaget i motion 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 25 om att DO bör ges möjlighet enligt lag att genomföra s.k. situation testing vill utskottet anföra följande. DO har på uppdrag av regeringen låtit genomföra liknande tester, bl.a. för att få en bild av diskrimineringen på bostadsmarknaden. Resultatet av testerna på bostadsmarknaden presenterades 2010 i DO:s redovisning Diskriminering på bostadsmarknaden. I redovisningen konstaterades att metoden är fruktbar för att mäta förekomsten av diskriminering men att resultatet behöver kompletteras med annan kunskap och information. Vidare framhölls vikten av att metoden genomförs noggrant med likadana förutsättningar för dem som genomför testerna och att etiska överväganden diskuteras på förhand. Utskottet noterar att DO har arrangerat en serie seminarier på temat och att arbete pågår för att utveckla metoden. När det gäller frågan om diskrimineringsersättning vill utskottet betona att lagen har varit i kraft för att en meningsfull utvärdering av diskrimineringsersättningens effekter ska kunna göras. Frågorna om diskrimineringsersättningens storlek, skadeståndsbelopp och vites- och bötesbelopp som aktualiseras i motionerna 2012/13:C352 (M) yrkande 2 och 2012/13:A218 (M) har därför väckts för . Med det ovan anförda avstyrks motionerna 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 25, 2012/13:C352 (M) yrkande 2, 2012/13:A218 (M) och 2012/13:A393 (MP) yrkandena . Övriga frågor om diskriminering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. genetisk konstitution som diskrimineringsgrund. Jämför reservation 7 (MP). Per och (båda M) föreslår i motion 2012/13:A274 att en översyn görs av genetisk konstitution som diskrimineringsgrund. Individer måste skyddas från att information om deras genetiska konstitution i olika genetiska kartläggningar utnyttjas i ett diskriminerande syfte. (MP) anser i motion 2012/13:C438 yrkande 6 att mindre vanliga tillgänglighetsproblem såsom vissa människors känslighet för dofter måste synliggöras. Regeringen bör ta ansvar för att kunskapen om diskrimineringen av mindre grupper uppmärksammas. Frågan om en översyn av genetisk konstitution som diskrimineringsgrund har varit föremål för behandling i arbetsmarknadsutskottet (bet. 2011/12:AU11). Utskottet konstaterade då, i likhet med motionärerna, att genetisk information som hanteras inom hälso- och sjukvården och inom medicinsk forskning är skyddad enligt lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Utskottet noterade då att regeringen i förarbetena (prop. 2005/06:64) till lagen anförde bl.a. följande i fråga om diskriminering på grundval av genetisk information (s. 55): Som tidigare framhållits finns det ännu inga konkreta exempel på att någon skaffat sig kännedom om genetisk information som rör någon annan, och det är därför tills vidare osäkert hur stort behovet av straffskydd egentligen är. Det är tämligen lätt att föreställa sig att genetisk information i orätta händer skulle kunna användas i diskriminerande syfte. I övrigt är det närmast en spekulation att som skäl för en kriminalisering anföra att ett förbud behövs för att förebygga att någon olovligen bereder sig tillgång till genetisk information i skandaliseringssyfte, politiskt syfte, för utpressning eller bara för skvaller och förtal. finns flera olika lagar som straffbelägger olika former av diskriminering som skulle kunna begås av någon med kännedom om en annan persons genetiska information. Regeringen ansåg att frågan om en mer långtgående skyddslagstiftning fick prövas i ljuset av de behov som eventuellt kunde komma att uppstå till följd av en framtida utveckling. Utskottet konstaterade att det inte gjordes några invändningar mot regeringens resonemang i dessa delar och förutsatte att regeringen noga följer utvecklingen med utgångspunkt i sitt tidigare ställningstagande. Utskottet gör ingen annan bedömning och avstyrker motion 2012/13:A274 (M). Även frågan om överkänslighet mot doftämnen, som tas upp i motion 2012/13:C438 (MP) yrkande 6, har varit föremål för behandling i arbetsmarknadsutskottet (bet. 2011/12:AU5). Utskottet instämde då i att bl.a. starka dofter kan vara ett hinder för vissa allergiker i arbets- och samhällslivet, vilket kan bli en fråga om bristande tillgänglighet. Vissa prydnadsväxter avger t.ex. allergiframkallande ämnen eller starka dofter som kan utsätta en känslig person för besvär. Det kan därför vara lämpligt att diskutera frågor om t.ex. användande av parfym och valet av växter på arbetsplatsen. Frågan kan även regleras genom t.ex. kollektivavtal mellan de lokala parterna på arbetsplatsen. Från gäller dessutom nya föreskrifter från om arbetsplatsens utformning (AFS 2009:2). Föreskriften tar upp frågor om bl.a. belysning, inomhusluft, tillgång till dagsljus, akustik, toaletter och personalutrymmen. Därtill finns en vägledning till denna föreskrift. Mot bakgrund av det ovan sagda ansåg utskottet att något tillkännagivande inte var behövligt i denna fråga. Utskottet gör inte någon annan bedömning och avstyrker därmed motion 2012/13:C438 (MP) yrkande 6. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. arbete mot diskriminering, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A9 av (SD), 2012/13:A10 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2011/12:177 till handlingarna. Vi sverigedemokrater föreslår att myndigheten () läggs ned. Sammanslagningen av tidigare myndigheter till en har inte varit lyckad. Styrningen är otydlig och ärendehanteringen mycket långsam, enligt granskning. Myndighetens åtgärder mot diskriminering av svenskar är obefintlig, och verksamheten i stort får anses så politiserad att myndigheten snarare är ett instrument för att genomdriva politiska visioner än för att motverka diskrimineringen i samhället. bedöms ofta som en ojämn part i mål med enskilda näringsidkare. Vissa näringsidkare accepterar förlikning till stora belopp, trots att de inte anser sig ha fel i sak, för att undvika negativ mediepublicitet. Vi anser att DO:s roll i dessa fall närmast kan liknas vid beskyddarverksamhet. Mot bakgrund av det ovan anförda, men även ur rent ekonomisk aspekt, förordar att DO läggs ned. Med detta sagt är det dock värt att förtydliga att vi anser att diskrimineringslagstiftningen ska vara kvar. Det som ovan anförts innebär att motion 2012/13:A9 av (SD) tillstyrks. arbete mot diskriminering, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A10 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A9 av (SD) och lägger skrivelse 2011/12:177 till handlingarna. Vi i och Socialdemokraterna vill skapa ett öppet, jämlikt och jämställt samhälle med lika rättigheter för alla. Vår vision är ett demokratiskt hållbart samhälle där alla får och kan vara olika. Vår övertygelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden och ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkligande. () är en viktig aktör för att åstadkomma lika rättigheter och möjligheter för alla. och Socialdemokraterna instämmer i rekommendation att DO bör arbeta strategiskt i syfte att nå resultat inom hela sitt verksamhetsområde. För att åstadkomma detta krävs en stark främjandefunktion, som i samband med sammanslagningen tyvärr blev i princip obefintlig. Vi anser att främjande av jämställdhets- och mångfaldsarbete är av stor vikt för att förändra attityder och strukturer och för att förebygga diskriminering. Vi vill därför ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar och återinrätta främjandefunktionen. Vi vill återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar . Vi vill också att planer för jämställda löner och jämställdhetsarbete ska upprättas på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare. DO:s ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste stärkas. Det som ovan anförts innebär att motion 2012/13:A10 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (MP) tillstyrks. Förebyggande arbete mot diskriminering, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2012/13:A219 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:A252 av Finn (M) och 2012/13:A306 av (FP). Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet. Glädjande nog kan vi konstatera att lagskyddet mot diskriminering har förbättrats i . I den civilrättsliga diskrimineringslagen finns tydliga skrivningar inte bara mot diskriminering på grund av sexuell läggning utan också när det gäller könsöverskridande identitet eller uttryck. Likaså har ändringar gjorts i grundlagen.