bet · H001FiU4 · 2012-12-10 00:00:00 — 2012/13:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. behandlar i detta betänkande utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagsfördelningen . Anslagen inom utgiftsområdet uppgår 2013 därmed till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt specifikationen i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). fastställde ramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (bet. 2012/13:FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar finansutskottet ställning till regeringens förslag om anslagsfördelningen . Förslaget i propositionen återges i bilaga 1. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 26 enligt regeringens förslag. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Från anslaget finansieras utgifter för räntor på statsskulden. Anslaget påverkas främst av statsskuldens storlek, ränte- och valutakursutvecklingen samt upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Regeringen förklarar i propositionen att ränteutgifterna förväntas bli nära lägre 2012 än 2011, vilket bl.a. förklaras av det lägre ränteläget. Vidare var ränteutgifterna höga på grund av valutakursförluster för skulden i utländsk valuta och kursförluster vid byten av lån. Anslagsutfallet blev lägre än ursprungligt anvisade medel. År 20132016 beräknas ränteutgifterna bli relativt låga (undantaget 2015) trots att marknadsräntorna väntas stiga. Den viktigaste orsaken till att ränteutgifterna beräknas sjunka är att statsskulden beräknas minska . beräknas dock ränteutgifterna öka kraftigt. Anledningen är att en större volym realobligationer förfaller, vilket ökar utgifterna med ca när inflationskompensationen betalas ut. Regeringen redovisar följande tabell över utvecklingen av utgiftsmässiga räntor på statsskulden 20112016: Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden 20112016 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Över-/underkurser vid emission Räntor på in- och utlåning Valutaförluster/-vinster Kursförluster/-vinster Källa: Budgetpropositionen . Genom att periodisera räntorna över lånens löptid, s.k. kostnadsmässig redovisning, underlättas förståelsen för hur kostnaden för statsskulden utvecklats . Kostnaden redovisas i tabell 2. Kostnadsmässig redovisning visar alltså den ränta som genererats i stället för faktiska utbetalningar. Tabell 2 Utgifts- och kostnadsmässiga räntor på statsskulden 20112016 Summa räntor enligt tabell 1 Källa: Budgetpropositionen . Uttryckt som andel av BNP beräknas statsskuldsräntorna minska under hela prognosperioden: från 2016. Regeringen föreslår att anvisar till ramanslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter I statens budget finns ett särskilt anslag som vid behov kan användas för oförutsedda utgifter. Medel från anslaget får tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Anslaget bör enligt regeringen få disponeras för utgifter som är av så brådskande art att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringens förfogande. Under en lång följd av år har även medgivit att anslaget får användas för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Från detta anslag har regeringen t.ex. betalat ut belopp som staten genom lagakraftvunnen dom ålagts att betala och belopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig att betala. Regeringen hänvisar till Årsredovisning för staten 2011 (skr. 2011/12:101) för en redovisning av användningen av anslaget 2011. Regeringen föreslår att anvisar till ramanslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. Anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Anslaget avser provisionskostnader relaterade till upplåning och förvaltning av statsskulden. Samtliga kostnader inom anslaget redovisas utanför utgiftstaket. betalar företrädesvis ut provision till marknadsaktörer för att de upprätthåller infrastrukturen på marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom betalas provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. Externa förvaltare erhåller både en fast och en rörlig provision, där den rörliga baseras på deras resultat. Provisionskostnaderna varierar kraftigt över tiden. Det beror på att volymerna vad gäller upplåning via olika instrument och metoder skiljer sig åt mellan åren. Försäljningsprovisionerna tredubblades 2009 jämfört med . En stor del av kostnaden berodde på att en 30-årig statsobligation emitterades genom syndikering, vilket innebär att mellanhänder sköter försäljningen mot en avgift. En annan bidragande orsak till de höga kostnaderna 2009 var att ett premieobligationslån emitterades så sent att provisionerna kom att belasta anslag. Provisionen till de externa förvaltarna var hög 2009 och 2011. Det hänger samman med att avkastningen var god, respektive , vilket resulterade i att en betydande rörlig ersättning betalades ut påföljande år. halverades avkastningen, vilket förklarar den betydligt lägre ersättningen 2010. Tabell 3 visar utfallet av och prognosen för provisionskostnaderna fördelat på några kategorier 20112016. Den högre nivån 2012 jämfört med beror främst på att gjorde en upplåning i ett långt lån genom syndikering, vilket medförde provisionskostnader om . planeras inte några syndikerade lån varför kostnaderna beräknas bli lägre än 2012. Kostnaderna för de lån som hanterar 20142016 beräknas bli . Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader 20112016 Utfall 2011, prognos 20122016 Källa: Budgetpropositionen . Sedan anslaget uppfördes i statsbudgeten 1998 har provisionskostnaderna i genomsnitt varit . Eftersom det finns ett bemyndigande om överskridande så bedömer regeringen att det finns utrymme att sänka anslagsnivån med till utan att detta skulle inverka negativt på statsskuldsförvaltningen. Baserat på utfallet 19982011 kommer sänkningen sannolikt att innebära att regeringen behöver utnyttja medgivandet att överskrida anslaget ungefär . Regeringen föreslår att anvisar till ramanslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I finansutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen (2011/12:FiU4) uttalade utskottet önskemål om att regeringen lämnar en närmare redovisning av motiven för den föreslagna anslagsnivån för anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I budgetpropositionen redovisas mer utförligt hur prognosen för provisionskostnaderna har beräknats. Utifrån denna mer utförliga prognos föreslås också en sänkning av anslagsnivån med , vilket utskottet välkomnar. Det är Riksgäldens ansvar att löpande säkerställa att provisionskostnaderna är så låga som möjligt givet de syften de ska uppfylla. Riksgäldens provisionskostnader har utvärderats i skrivelsen Statens upplåning och skuldförvaltning för 20072011 (skr. 2011/12:104). Skrivelsen överlämnades till och behandlades av finansutskottet i betänkande 2011/12:FiU30. Vid behandlingen av skrivelsen aviserade utskottet att man avsåg att återkomma till frågan om provisionskostnader i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Resultatet av utvärderingen av provisionskostnaderna var på det stora hela positivt, och regeringens bedömning är att den nuvarande ordningen väl tjänar syftet att minimera kostnaderna för statsskulden. delar regeringens bedömning att flexibilitet är viktigt för att kunna välja det mest kostnadseffektiva upplåningsinstrumentet. Med utgångspunkt i utvärderingen anser finansutskottet att det kan finnas anledning för regeringen att närmare undersöka möjligheterna att reducera de rörliga ersättningarna till de externa förvaltarna. Med detta ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till beräkning av anslagen inom utgiftsområde 26. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställning i propositionen. provisionskostnader i samband med upplåning Utskottets förslag till anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. provisionskostnader i samband med upplåning Jag börjar med att yrka bifall till finansutskottets betänkande FiU4.Regeringen har som finansiell strategi att successivt minska statens skuldbörda och amortera på statsskulden. Detta har varit mycket lyckosamt genom stram finansiell planering. Och lyssna nu! Räntan på statsskulden beräknas bli 7 miljarder - 7 miljarder - lägre 2012 än 2011, vilket främst förklaras av det lägre ränteläget och lägre statsskuld. Dessa 7 miljarder, kära riksdagsledamöter, kan man satsa på en förstärkt välfärd.Regeringen föreslår att anvisar 22 miljarder till ramanslaget Ränta på statsskulden.Statsskuldsräntans andel av bnp beräknas minska under hela prognosperioden från 2016 - ett utmärkt resultat beroende på att statsskulden minskar under perioden.Herr talman! står sig finansiellt mycket starkt i en värld med stor turbulens och många ekonomiska problem, som alla känner till. Alliansregeringen har gjort ett fantastiskt arbete med den ekonomiska politiken och skapat ett finansiellt mycket starkt , vilket också , som kom , visar. Vi ska som medborgare i detta land vara mycket tacksamma för att står finansiellt starkt i denna turbulens, som fortsätter under 2013.Jag önskar med detta alla en riktigt god jul och ett gott nytt år!