· GZ01NU20 · 2012-05-09 15:13:36 — Vi ska nu behandla näringsutskottets utlåtande nr 20 som handlar om energifärdplan för . Jag vill göra kammaren uppmärksam på att detta är en historisk debatt. Det är första gången man behandlar ett kommissionsmeddelande innan det har åkt runt i systemet i parlament och i ministerråd. Detta är ett nytt sätt att arbeta, och vi får utvärdera vad det har gett så småningom.I meddelandet tas upp hur EU-ländernas energiproduktion fram ska kunna bli i det närmaste koldioxidfri utan att energiförsörjning och konkurrenskraft skadas för att bidra till att EU når målet om minskade växthusgasutsläpp till år 2050.Herr talman! har undersökt hur EU i fem framtidsscenarier kan nå en minskning på av växthusgasutsläppen, vilket motsvarar en minskning av av de energirelaterade utsläppen inbegripet utsläpp från transportsektorn.De fem framtidsscenarierna är följande: hög energieffektivisering, diversifierade teknologier, stor andel förnybar energi, fördröjd utveckling av avskiljning och lagring av koldioxid, så kallad CCS, och ingen kärnkraftsutbyggnad.Kommissionens slutsats är att det är möjligt att utforma energisystemet så att det går att minska koldioxidutsläppen och att energisystem med låga utsläpp på lång sikt kan bli mindre kostsamt jämfört med dagens förda energipolitik.Kommissionen konstaterar vidare att omfattande energibesparingar kommer att ske och att användandet av förnybara energikällor kommer att öka markant. Dessutom måste CCS få en central roll i energiomställningen, och kärnkraften ger ett viktigt bidrag till att minska CO2-utsläppen. En annan slutsats som kommissionen drar är att det kommer att krävas mycket omfattande investeringar i det framtida europeiska energisystemet, men det kan också innebära en konkurrensfördel för EU-länderna . Slutligen konstaterar kommissionen att för att nå målen till 2050 krävs det att man fullt ut genomför den gemensamma energipolitiken.Herr talman! som kommissionen har lagt fram detta meddelande om energifärdplan har man lagt fram en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle som behandlas av miljö- och jordbruksutskottet. Det huvudsakliga budskapet i detta meddelande är att man dels måste sätta delmål och 2040, dels hur stor minskningen måste vara i olika sektorer. I allt väsentligt kommer kommissionen fram till samma slutsats, det vill säga att EU kommer att bli mer konkurrenskraftigt i förhållande till andra regioner i världen om man genomför de båda färdplanerna.Herr talman! Minoritetsregeringen har mottagit energiplanen väl. Man menar bland annat att kommissionen skyndsamt måste komma fram med konkreta förslag. Man invänder mot att det måste råda kostnadseffektivitet och effekter på hela ekonomin. Minoritetsregeringen tror på generella åtgärder såsom ekonomiska styrmedel som energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel för att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Man instämmer också i att energieffektiviseringar, förnybar energi och kärnkraft är viktiga medel för att nå målen om minskade utsläpp av växthusgaser.Herr talman! Vi socialdemokrater välkomnar också Energy Roadmap. Det är viktigt att man redan nu sätter ut en tidpunkt för när vi vill uppnå ett fossilfritt samhälle. Vi från S, V och MP har redan tidigare föreslagit att man ska uppdra till att utreda när vi kan ha ett helt fossilfritt samhälle. Detta avvisade majoriteten, vilket förvånade oss då vi var övertygade om att det var ett mycket viktigt mål för alla partier.Herr talman! Vi har i huvudsak två viktiga invändningar mot kommissionens slutsatser. Den första gäller att kommissionen och minoritetsregeringen har anslutit sig till kärnkraftslobbyn, som tycks tro att kärnkraften är svaret på de stora utmaningar som finns inom energisektorn. Vi har för svenskt vidkommande kunnat konstatera att kärnkraften ska fasas ut i en takt som inte hotar svensk konkurrenskraft och arbetstillfällen. Det är alltjämt vår ståndpunkt när det gäller kärnkraften.Men det finns också ytterligare skäl att invända mot att kärnkraften skulle vara en del av lösningen för att uppnå ett fossilfritt samhälle. För det första tycks kommissionen och minoritetsregeringen tro att den energi som produceras av kärnkraft är koldioxidfri. Det är häpnadsväckande att man trots debatt inte har förstått någonting. Man blundar för att kärnkraften från uranbrytning till slutförvar innebär mycket stora påfrestningar på miljön och dessutom inte på något sätt kan betraktas som koldioxidfri. Tvärtom är och förblir kärnkraften en mycket farlig hantering för samhället och för miljön.För det andra tycks nya kärnkraftverk innebära att det blir en mycket dyr form av energi. Ser man till de länder som bygger ny kärnkraft i , främst , och , är det tveksamt om industri och hushåll kommer att ha råd att köpa den energin.Herr talman! Vår andra invändning är regeringens och kommissionens tro på att CCS skulle kunna bidra till att uppnå målen om ett nästan koldioxidfritt EU till 2050. Det finns flera invändningar mot denna teknik. För det första är det en teknik som fortfarande befinner sig på forskningsstadiet. För det andra måste frågan ställas var lagringen av denna koldioxid skulle ske. Låt mig i detta sammanhang påminna kammaren om att fick nej till att lagra avfallet i de tomma bergrummen i efter att man tömt dem på naturgas.Herr talman! Vi är ett litet exportberoende land med en stor exportindustri som är elintensiv. Vi måste ha svaret på hur vi ska behålla konkurrenskraften för exportindustrin även om vi instämmer i kommissionens analys - det kommer att krävas stora investeringar för att uppnå kommissionens mål för att sedan komma in i en situation där vi kan få stora konkurrensfördelar genom våra investeringar. Minoritetsregeringen måste noggrant analysera hur vi ska behålla goda konkurrenskraft trots att energipriserna lär öka. Vi socialdemokrater förordar att regeringen ska se till att hålla nere energipriset för den elintensiva industrin även i framtiden.Herr talman! Jag måste i detta sammanhang påpeka minoritetsregeringens dubbelspel när det gäller energieffektivisering. Regeringen har en övertro på att ekonomiska styrmedel som energiskatter, koldioxidskatter med flera är de mest effektiva styrmedlen för att uppnå energieffektivisering. Vi socialdemokrater instämmer delvis i detta, men det behövs ännu fler effektiva styrmedel än skatter och avgifter. Regeringen har nästan helt avvisat samtliga konkreta åtgärder för att uppnå EU:s energieffektiviseringsdirektiv trots att knappast kan anses som ett föregångsland när det gäller energieffektivisering. Minoritetsregeringen avvisar helt frågan om vita certifikat, renovering av offentliga byggnader med mera. Några alternativa förslag har man inte heller. Man ställer upp på EU:s energieffektiviseringsmål men vill inget göra. Men pratar gärna vitt och brett om vad andra ska göra men har inga egna förslag. Ordspråket om att tomma tunnor skramlar mest har aldrig passat bättre än för hur minoritetsregeringen hanterar energieffektiviseringsmålen. Avslutningsvis vill vi socialdemokrater slå ett slag för en av de viktigaste investeringar som vi kan se , nämligen investeringar i smarta nät. Näten kommer att vara en del av både energisparåtgärder och energieffektiviseringar. Vi behöver nät där man både kan få energi och också leverera in energi. Det är beklagligt att varken regeringen eller kommissionen har tagit denna fråga på allvar.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reservation 1. liksom många andra länder står inför ett vägval. Dagens kärnkraftverk börjar bli gamla och skruttiga. Det är dags att fatta beslut om framtidens energi.Företagen i energibranschen står nu med en påse pengar som ska investeras i den elproduktion som ska ta vid när dagens tio kärnkraftsreaktorer ska avvecklas av åldersskäl. Det är långsiktiga investeringar som behövs, och branschen behöver få tydliga besked om vart vi är på väg.Regeringens energipolitik är allt annat än tydlig. Allianspartiernas energiöverenskommelse ger ingen guidning till branschen om vilken energi som ska ta vid. säger att överenskommelsen innebär ny kärnkraft, medan säger att den garanterar att ingen ny kärnkraft ska byggas. En överenskommelse som kan tolkas hur som helst är inte mycket värd.Medan regeringen tvistar om innebörden av sin uppgörelse flyttar investeringar i förnybar energi till länder med en tydligare inriktning. Ett av stora solcellsföretag berättar att man flyttar utomlands därför att regeringens oklarhet om kärnkraften inte ger svar på om det kommer att finnas plats för deras solel. Denna oklarhet i energipolitiken gör att nu blir omsprunget och tappar viktiga gröna jobb.Mot denna oklarhet ställer vi alternativet om förnybar energi. , och presenterar ett gemensamt förslag med en tydlig inriktning på ett helt förnybart energisystem. I vår gemensamma reservation skriver vi: "I stället för att göra kostsamma investeringar i kärnkraft förordar vi en kraftfull utbyggnad av förnybar energi och en offensiv satsning på energieffektivisering. "står en majoritet av ledamöterna bakom målet om förnybar energi, men regeringens uppgörelse står i vägen för den politiska inriktning som har stöd av fler. S, MP och V står bakom målet om förnybart. Även säger sig stå bakom detta mål, men man låter sig ännu låsas in av och Folkpartiet.I har de två politiska blocken enats om målet förnybar energi. Det är precis en sådan tydlighet som även svensk energipolitik behöver.Utvecklingen i världen visar tydligt att framtidens energi är förnybar. Den förnybara sektorn växer snabbare än både kärnkraft och kolkraft tillsammans. Det avvecklas fler kärnkraftsreaktorer än det byggs nya. stängde ned den sista av sina 54 kärnkraftsreaktorer. Eon har rapporterat att man drar sig ur planerna på att bygga kärnkraft i . nye president har gått till val på att inleda en kärnkraftsavveckling. Kvar i står ett försök att bygga kärnkraft, Olkiluoto i . Bygget är nu försenat och kostnaden mer än dubbelt så hög som beräknat. från Olkiluoto beräknas bli dyrare än den el som levereras från vindkraft.Den svenska debatten om kärnkraft är lika förlegad som kärnkraftstekniken. Det enda som är säkert med kärnkraften är att den inte behövs.Sverige har bland de bästa förutsättningarna för ett helt förnybart energisystem. För att nå dit behövs två förändringar i förhållande till dagens politik: en energieffektivisering värd namnet och en återgång till den tidigare, betydligt högre, utbyggnadstakten av förnybar energi.De kommande tio åren väntas utbyggnadstakten av förnybar energi halveras jämfört med enligt regeringens egna prognoser. Takten de kommande tio åren är 1,2 procents ökning . Det är den näst lägsta utbyggnadstakten i EU efter . Trots att vindkraften växer har utbyggnadstakten sjunkit sedan regeringens uppgörelse. föreslår , och en kraftfull utbyggnad av förnybar energi. För att nå dit förordar vi höjda ambitioner i elcertifikatssystemet.Herr talman! Förutsättningarna är goda för att göra lönsamma energieffektiviseringar, men regeringen strider i EU för rätten att få fortsätta slösa energi. Det är dåligt för både miljön och konkurrenskraften. Många företag visar tvärtom att det går att energieffektivisera. Som exempel kan nämnas i , som halverade sin elanvändning per tillverkad bil efter att ha lärt av sina kolleger i . Det är inte rimligt att har dubbelt så hög elanvändning per person som en genomsnittlig dansk, tysk eller engelsman. Många bedömer att användningen i kan halveras och att hela minskningen innebär ekonomiska vinster.Sverige behöver smartare hus, effektivare transportsystem, moderna tillverkningsprocesser och en genomtänkt uppvärmning. EU:s mål om energieffektivisering bedöms inte bli uppnått. Regeringen agerar här bromskloss och säger nej till alla konkreta åtgärder utan att presentera egna.I vårt gemensamma förslag föreslår , och bindande mål för energieffektivisering. För att befria människor från höga energikostnader ser vi positivt på ett förslag om vita elcertifikat som redan har införts i många länder. Förslaget innebär att energiföretagen avkrävs årliga energibesparingar med en metod som liknar den som gäller för utsläppsrätter i . Ett system för mer nytta med mindre energi minskar sårbarheten för både hushåll och företag vid elpristoppar. I finns fortfarande mycket klimatskadlig fossil energi. fastslår att vi inte kommer att nå målet att minska utsläppen om vi inte inför ytterligare åtgärder. Energipolitiken är helt avgörande för att vända trenden i fråga om ökade klimatutsläpp. Förnybart är det snabbaste och billigaste sättet att fasa ut den smutsiga kolkraften.Energipolitiken är också viktig för att hantera den ekonomiska nedgången. Det är i förnybar energi som många gröna jobb kommer att växa fram. beräknar att vindkraften kommer att sysselsätta över 500 000 människor i EU . Frågan är hur många av dessa gröna jobb som vi vill attrahera till Sverige.Sverige förtjänar en tydlig inriktning mot framtidens energisystem. I takt med att regeringens uppgörelse framstår som alltmer osäker och visionslös ökar tveksamheten hos alla de aktörer som vill satsa på förnybart. I stället behövs en energipolitik som fasar ut kärnkraften i takt med satsningar på förnybart och energieffektivisering.En sådan inriktning har också stöd hos svenska folket. I de senaste opinionssiffrorna från oberoende ser vi att kärnkraftsmotståndarna är fler än anhängarna. Fler vill avveckla än bygga nytt. När man frågar människor vilken el de helst vill ha i sitt eluttag är inriktningen ännu tydligare. vill ha el från förnybara energikällor. föredrar kärnkraftsel.Energipolitik handlar ändå om att människor ska kunna sätta på spisen där hemma med gott samvete.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 med målet om förnybar energi. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2.Energifärdplan tar upp, som det beskrivs, hur energiproduktion ska kunna bli i det närmaste koldioxidfri, utan att energiförsörjningen och konkurrenskraften störs, för att bidra till att EU når målet om minskade växthusgasutsläpp till 2050.Det kan tyckas att 2050 ligger långt fram i tiden, men vi ska ha i åtanke att energipolitik och energisystem inte är något som snabbt kan förändras vare sig genom enkla politiska beslut eller genom snabba tekniska lösningar.Miljöprövningar, myndighetstillstånd och remisser av infrastrukturärenden och överklaganden kan ta bra innan beslutet slutgiltigt kan fattas. Dessutom tillkommer den tekniska projekteringstiden och tiden för själva uppförandefasen.Det är av vikt att betona att de slutsatser som kommissionen har redovisat till stor del bygger på osäkerhetsmoment i form av framtida ekonomisk tillväxt, världsmarknadspriser, politiska förändringar etcetera. Många av de frågor som berör exempelvis koldioxidutsläpp och andra globala miljöfrågor måste lösas - och de kan inte lösas på annat sätt - genom avtal och i samverkan med länder utanför EU.Herr talman! Jag kan först konstatera att energifärdplanens väsentligaste villkor är: koldioxidfri utan störningar av vare sig energiförsörjning eller konkurrenskraft. Enligt min mening ligger bra till för att uppfylla villkoren. har redan nu en så gott som koldioxidfri elproduktion i form av kärnkraft, vattenkraft och också vindkraft på marginalen.Genom att ha gått från en småskalig oljeförbränning till storskaliga fjärrvärmeanläggningar, med i många fall biomassa som bränsle, har vi lyckats minska nettoutsläppen av koldioxid. Restvärme utnyttjas också till viss del.Utmaningen när det gäller de svenska koldioxidutsläppen ligger således inte inom elproduktion eller hushållsvärme utan snarare på transportsidan. Men den delen måste till stor del lösas med överenskommelser över nationsgränserna.Jag kan svårligen se framför mig hur det skulle kunna fungera med inkompatibla drivmedelslösningar bara för att fordon passerar gränsen mellan exempelvis och . En fordonsmotormodell som enbart fungerar under svenska premisser och villkor skulle knappast gagna någon.Åt vilket håll de tekniska lösningarna inom motorutvecklingen slutligen bär hän kan man inte mer än spekulera i. Vi får inte glömma bort att det finns helt andra marknader än den europeiska marknaden, marknader som kan tänkas styra mot ett håll där den europeiska fordonsindustrin bara helt enkelt har att haka på utvecklingen för att inte bli akterseglad.Just i det sammanhanget är det värt att notera att särskilt och även har en utveckling inom fordonsbranschen som måste beskrivas som anmärkningsvärd. Några aktuella siffror är ganska talande och inte minst tänkvärda.Antalet nyregistrerade fordon i uppgick till 1,4 miljoner . Inom EU uppgick det till knappt 1 miljon . Vilken marknad som kommer att sätta standard för fordonsdrivmedel återstår således att se. Jag vill bara påminna om att de konventionella drivmedlen oftast döms ut, men vi får inte glömma bort att de moderna motorerna också utvecklas mot en lägre bränsleförbrukning.När det gäller transportsektorn är det givetvis önskvärt att så mycket som möjligt överförs från väg till tågtransporter, men i grund och botten är det en helt annan diskussion.Herr talman! Beroendet av fossila bränslen, i första hand kol, bör brytas. Men vi ska inte förvänta oss några snabba lösningar på de problem som finns ute i med koldioxidutsläppen.Alltför stora förhoppningar kan heller inte i detta läge knytas till CCS-tekniken. Tekniken är oprövad. Det återstår en hel del teknikutveckling. Och till detta kommer avsevärda investeringskostnader för att bygga ut infrastruktur.De stora investeringskostnader som krävs i form av utbyggnad av exempelvis ledningskapacitet måste belasta de enskilda nationernas budgetar, och det måste ske under marknadsmässiga villkor. Utvecklingen får dessutom inte gå i den riktningen att nya lokala miljöproblem skapas.Under den tid som jag var verksam som utvecklingsingenjör kunde jag ta del av många tekniska projekt som i förstone verkade lovvärda men som stupade av rent tekniska och ekonomiska orsaker eller till och med på politiska beslut i form av skatter eller färdriktning.Energieffektivisering är en viktig åtgärd, men detta bör i hög grad skötas nationellt och under marknadsmässiga villkor. Villkoren är alltför olika i olika länder för att gemensamma normer och system ska kunna appliceras rakt av. Det är tyvärr ibland alltför lätt att fastna i svepande sifferkrav om effektiviseringar utan att ta ställning till om det finns andra, mer kostnadseffektiva åtgärder.Herr talman! Att världens fjärde största ekonomi och dessutom en av världens största exportnationer, , nu har antagit en, i mitt tycke, mycket våghalsig energipolitik är sannerligen inte något som bör belasta svensk inhemsk energipolitik. Att vindkraften helt skulle kunna täcka bortfallet av den tyska kärnkraften ser jag svårligen framför mig. Det är fråga om en femtedel av hela den tyska elförsörjningen.200 miljarder euro pumpar in i detta energiskifte. Det är en summa som är mer än hälften av bnp. Jag håller det inte heller för otroligt att den storskaliga utbyggnad av vindkraften på land som ska ske i kommer att möta motstånd från lokalbefolkningen.Det finns dessutom en risk att och blir än mer beroende av gasleveranser från i värsta fall politiskt instabila regioner. Vinden blåser som bekant inte och alla timmar, så gaskraftverk och kolkraftverk lär nog behövas för elbalansens skull.Merkels kristdemokratiska miljöminister har uttryckt sig så här: Världen tittar på oss. Vi måste lyckas.Vad som händer om vindkraftsplaner havererar kan man verkligen fundera över. Jag menar att det tyska beslutet kan drabba svensk export om vi får se en stagnerande tysk ekonomi.En grundprincip bör gälla, och det är att varje stat bör sträva mot att vara självförsörjande när det gäller elproduktion.Avslutningsvis, herr talman, får de mål som är uppsatta för att minska utsläppen av växthusgaser inte äventyra de enskilda hushållens ekonomi eller de nationella ekonomierna. Forskning och utveckling bör i högre grad lyftas fram som en framkomlig väg till en minskning av utsläppen. Det är av största vikt att konkurrenskraften för inhemsk industri inte försämras med risk för utflyttning av verksamhet eller produktion till länder med mindre ambitiös klimatpolitik. Det vi ska diskutera är näringsutskottets utlåtande till EU-kommissionens Energifärdplan 2050. Det är en välkommen debatt, och jag kan bara instämma i det och har sagt. Det var väl valda ord, och i allt väsentligt håller jag också med i dessa anföranden.Man kan ställa sig frågan varför kommer med Energifärdplan 2050. Det har sin bakgrund i jordens uppvärmning. För att inte nå höjning av medeltemperaturen måste vi vidta fler och effektivare åtgärder än vad som sker i dag.EU-kommissionen skriver att fönstret håller på att stängas för att vi ska nå detta mål. Regeringen håller med om det. Även utskottet delar den uppfattningen. Då förväntar jag mig också att man presenterar någon form av svensk hållning när det gäller energipolitiken och den strategi som vi bör ha när vi går in i de här förhandlingarna.Utgångspunkten för de diskussioner som har varit är att vi når de målsättningar vi har satt upp i 2020-målen om energieffektivisering, förnybar energi och att minska växthusgaserna. Men det räcker inte, vilket regeringen och utskottet håller med om. Fortsätter vi i den här takten kommer vi inte att nå målet 80-95 procents minskning av växthusgaserna till 2050, alltså det som är målet för att vi ska klara av höjning.Därför måste det vidtas ytterligare åtgärder utöver vad som redan har vidtagits. Då finns det en rad olika förslag i det här, och det som jag blir väldigt förvånad över är den svenska hållningen. Man säger en sak men motverkar i princip varje förslag som kommer. När det gäller energieffektiviseringen som är grunden för att klara av omställningen motarbetar regeringen dels vad har sagt om bindande mål, dels det danska ordförandeskapet som har lagt fram en rad förslag. Detta säger regeringen och utskottet blankt nej till.Vi kommer alltså inte att kunna leva upp till målsättningen. Då svarar regeringen att vi har bättre system i , för vi har koldioxidskatter, vi har energiskatter och vi har ett handelssystem.Men här är det på samma sätt väldigt tvetydigt vad regeringen egentligen vill. Man lyfter fram koldioxidbeskattningen som en mycket verksam del, och det kan jag hålla med om. Men den minskar vi i när det gäller fjärrvärme. Vi minskar det som vi i andra sammanhang säger är bättre än att ha bindande mål när det gäller energieffektivisering. Det är ett väldigt märkligt agerande.I de här förhandlingarna blir därför regeringens politik inte trovärdig på en enda punkt när det gäller energieffektivisering, det som är grunden. Ni når inte upp till det här, men näringsutskottet ställer sig bakom det. Ni hyllar ett system med koldioxidbeskattning, men i praktiken går ni in och sänker den när det gäller fjärrvärmen. Hur ska ni ha det egentligen? Vad är regeringens politik?När det gäller förnybar energi är det likadant. Ni säger att det behövs en kraftig utbyggnad av den förnybara energin, men i praktiken säger ni nej till de förslag som Socialdemokraterna, och har lagt fram när det gäller elcertifikatssystemen. Det måste höjas om vi ska nå 2-gradersmålet. Vindkraften kommer att slå i taket , och vad händer då när vi har möjlighet att bygga ut den ytterligare?Vi poängterar också forskning och utveckling som är en central del för att titta på vad smarta nät kan göra. Det gäller även lagring av energi. Då tänker jag inte på CCS-tekniken, utan jag tänker på möjligheten att lagra energi från sol- och vindkraften. Vi vet att det pågår mycket bra forskning inom ett av våra större företag i där man nu har lyckats komma fram till att lagra energi i . Men det behövs betydligt mycket mer forskning för att vi ska klara av dessa utmaningar.Ni hyllar också systemet med utsläppshandel. Men som det har varit ser vi ju att det inte fungerar. Man är nere på per ton koldioxid. Det har ingen som helst betydelse.