bet · GZ01SkU13 · 2012-03-20 00:00:00 — Det innebär att en fysisk person som har högre marginalskatt får en skattefavör av samma storlek som en annan fysisk person som ger en lika stor gåva men har lägre marginalskatt. Att ge skattelättnaden i form av en skattereduktion innebär också en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen som den bara belastar den statliga budgeten. Skattereduktion ges endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån på förhand fastställda kriterier. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund som uppfyller kraven för beskattning enligt 7 kap. 3, 7 eller 14 §§ IL ska godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förutsättningen att den eller det har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare ska också godkännas utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Detta förutsätter dock även att de hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Den som ansöker om att bli godkänd gåvomottagare ska betala en ansökningsavgift. En godkänd gåvomottagare ska betala en årsavgift då ett godkännande meddelats. De två gåvoändamål som berättigar till skattereduktion är att främja vetenskaplig forskning och att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen konst, kultur, idrott och religion och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Antalet tillgängliga ändamål för godkända gåvomottagare bestämdes av kostnads-, missbruks- och kontrollskäl till färre ändamål än de som kan leda till inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Detta gällde inte minst med hänsyn till att även utländska associationer var tvungna att inkluderas bland de godkända mottagarna. I proposition 2011/12:1 anges utförligt de svårigheter som finns med att utvidga de områden som gäller gåvomottagare. I propositionen uttalas följande. Avgränsningen av gåvomottagarna har gjorts bl.a. med utgångspunkt i att lagstiftaren har ansett att de har en sådan allmännyttig och ideell inriktning att de har getts en privilegierad ställning i skattehänseende (enligt 7 kap. 3, 7 och 14 §§ IL). Den inskränkta skattskyldigheten för de associationer som anges i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ IL grundar sig på att de har ett eller flera allmännyttiga ändamål. Möjligheten till fusk kan väntas öka om antalet ändamål är stort. En annan omständighet är att hantering av ansökningar och kontroll av de godkända gåvomottagarna blir mycket enklare om antalet tillåtna ändamål inte är så många. Med hänsyn till ovanstående är det inte möjligt att ha en öppen exemplifierande uppräkning. Ytterligare ett argument som talar för restriktivitet när det gäller antalet ändamål är avdragsförbudet för personliga levnadskostnader. Detta är en grundläggande princip för det svenska skattesystemet som är mycket angelägen att upprätthålla. Det innebär att en gåva som en fysisk person ger till en gåvomottagare inte i förlängningen får komma honom eller henne till del. (M) anför i motion 2011/12:Sk274 att den avdragsrätt på bidrag till ideella organisationer som införts är ett bra och välkommet initiativ. Tyvärr utestänger reformen ett stort antal ideella organisationer och föreningar som bedriver en form av samhällsnyttig verksamhet som inte klassas som hjälpverksamhet. Med anledning av detta vore det välkommet om regeringen såg över möjligheten att införa avdragsrätt för fysiska personer som vill ge ekonomiska bidrag till ideella organisationer, oavsett vilken form av samhällsnyttig verksamhet de bedriver. I motion 2011/12:Sk381 av och (båda KD) anförs att den införda rätten till avdrag för gåvor måste ses som ett första steg i reformen avseende gåvoskatteavdrag. I de steg som ligger framför kan flera olika vägar tänkas. Bland annat bör kulturen omfattas . Det belopp som privatpersoner får göra avdrag för bör höjas. Typen av gåvomottagare bör vidgas så att även andra än hjälp- och forskningsorganisationer omfattas. De juridiska personer som får göra denna typ av avdrag bör vidgas från att endast gälla privatpersoner till att även omfatta företag. Regeringen bör utreda hur reformen med avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet kan utvecklas i syfte att stärka det civila samhället och dess arbetsmarknad. I motion 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 23 framförs att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär en bredare syn på avdragsrätt. En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet borde gälla alla ideella organisationer, stiftelser och trossamfund som har allmännyttiga ändamål. Då kan civilsamhället fortsätta att utvecklas på sina egna villkor. Eftersom medlemskapet är basen i de allra flesta ideella organisationer bör också medlemsavgifter vara avdragsgilla. En stark och livaktig ideell sektor är enligt utskottets uppfattning av stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Fler aktörer och bättre villkor för ideella organisationer att driva verksamheten innebär fler valmöjligheter för människor. Den ideella sektorn bedriver betydelsefull verksamhet inom t.ex. kulturlivet, idrotten, folkbildningen, det sociala området, utvecklingspolitiken och genom trossamfunden. Att den ideella sektorn anses som värdefull ur samhällelig synvinkel har kommit till uttryck bl.a. genom olika former av offentligt finansierade stöd och bidrag men även genom de särskilda skatteregler som finns för beskattning av vissa typer av ideell verksamhet. Den ideella sektorn har således bedömts ha ett egenvärde när det gäller demokrati och social välfärd. Den ideella sektorns beroende av finansiering från den offentliga sektorn kan i vissa fall minska dess självständighet i förhållande till det allmänna. Ett mål med de nya bestämmelserna har därför varit att underlätta för den ideella sektorn att samla in gåvor från andra aktörer. En stimulans för privatpersoner att lämna gåvor till denna sektor kommer att stärka den ideella sektorn och öka dess självständighet. De nya bestämmelserna om avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet utformades som en skattereduktion. På det sättet får lika stora gåvor samma skattemässiga värde. Att ge stimulansen i form av en skattereduktion innebar också en markering av att den ligger vid sidan av den vanliga beskattningen och bara belastar den statliga budgeten. Utskottet behandlade frågan i yttrande 2011/12:SkU1y vid bestämmelsens införande (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). Utskottet instämde då i regeringens bedömning att det fanns anledning att vara försiktig vid utformningen av de ändamål som berättigar till skattereduktion. Utskottet hade ingen invändning mot att skattereduktion endast skulle beviljas för gåvor som lämnas för att främja vetenskaplig forskning eller för att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Utskottet finner i likhet med sitt tidigare uttalande att det finns anledning att vara restriktiv vad gäller de ändamål som berättigar till skattereduktion. Med hänvisning till att det är fråga om lagstiftning som infördes och att regeringen har uttalat att en utvärdering efter en tids tillämpning av de nya reglerna är naturlig (prop. 2011/12:1 s. 448) anser utskottet att man bör avvakta en sådan utvärdering innan reglerna ändras. När det gäller frågan om att inkludera mer direkta gåvor till forskning kan det framhållas att bl.a. har i uppdrag att lämna förslag på ökade skatteincitament för forskning och utveckling (dir. 2011:1). Med detta avstyrker utskottet motionerna. Bär, svamp och kottar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en höjning av det skattefria beloppet och förslag om skattelättnad för tillfällig arbetskraft. Jämför reservation 8 (SD). Intäkt av försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar som den skattskyldige själv plockar är skattefri till den del intäkten under beskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte om plockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 § IL). höjdes gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär, svamp och kottar från till per beskattningsår. Avdrag för intäkternas förärvande medges för den del av utgifterna som överstiger det skattefria beloppet. Skattefriheten gäller inte för den som har anlitats av någon annan för att plocka bär. I motion 2011/12:Sk226 av (KD) föreslås en höjning av fribeloppet för bärplockning. I motion 2011/12:Sk427 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör utreda former av skattelättnader för tillfällig arbetskraft som skördar manuellt inom växtodling eller som plockar bär till och en höjning av grundavdraget för plockning av vilt växande bär och svamp. Gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär och svamp är per beskattningsår. Skattefriheten är ett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutral beskattning av arbetsinkomster och motiveras av önskemålet att stimulera ett tillvaratagande av naturtillgångar. Utskottet anser att det finns anledning att vara restriktiv med undantag från beskattningen av arbetsinkomster och är därför inte berett att ställa sig bakom förslagen om en höjning av beloppsgränsen för skattefri inkomst eller en utvidgning av den nuvarande skattefriheten. Med detta avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet att HUS-avdrag ska medges för arbeten utförda utomlands. Därmed med bifalls en motion (S). avslår övriga motionsyrkanden om ändringar i systemet för HUS-avdrag. Jämför reservation 9 (M, FP, C, KD) och särskilda yttrandena 2 (S) och 3 (V). infördes skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan avse städning, klädvård, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn i förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion ges av arbetskostnaden, dock högst för ett beskattningsår. kompletterades lagen med en möjlighet till skattereduktion även i de fall hushållsarbete getts som löneförmån (prop. 2007/08:13, bet. 2007/08:SkU7). HUS-avdraget omfattar även reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Skattereduktionen gäller för ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt förmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. detta datum (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32). Det huvudsakliga syftet är att motverka svartarbete inom byggsektorn samt öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Den totala skattereduktionen för HUS-arbete är per beskattningsår och person och lämnas för högst halva arbetskostnaden. I motion 2011/12:Sk216 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att lagstiftningen bör ändras så att skattereduktion för hushållsarbete, renovering och om- och tillbyggnad, s.k. RUT- och ROT-bidrag, enbart lämnas för arbeten som utförs i . I motion 2011/12:Sk250 av och (båda S) yrkandena 13 föreslås att rätten till HUS-avdrag begränsas till bostäder och arbeten utförda i . HUS-avdraget ska främja arbetstillfällen i , och bör därför besluta om nödvändiga ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) i enlighet med vad som anförs i motionen. I följande motioner begärs ändring av reglerna om skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten, det s.k. HUS-avdraget. Flertalet motioner går ut på att rätten till skattereduktion ska utvidgas på olika sätt. I motion 2011/12:Sk214 av (S) föreslås ett ROT-avdrag för allmänna samlingslokaler. Det är en åtgärd som skulle komma alla medborgare till del. I motion 2011/12:Sk219 av m.fl. (S) föreslås att HUS-avdraget utvidgas till att omfatta även hyresfastigheter och skolor. Även byggnader där verksamheten bedrivs ideellt, byggnader ägda av föreningar som Folkets Hus samt bygdegårdar borde kunna få skattereduktion för reparationer och ombyggnader, säger motionären. Även i motion 2011/12:Sk329 av m.fl. (S) föreslås att reglerna för ROT-avdraget utvidgas till att omfatta företag och offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler. I motion 2011/12:Sk374 av m.fl. (S) föreslås ROT-avdrag för hyresrätter. Att det enbart är privata fastighetsägare som har rätt till ROT-avdrag bidrar enligt motionären till en skev satsning beroende på vilken upplåtelseform lägenheterna har. I motion 2011/12:Sk261 av och (båda C) anförs att nuvarande regler för ROT-avdrag bör kunna beviljas för byggnader som är kulturhistoriskt intressanta även om de inte används för bostadsändamål. Det ligger i samhällets intresse att dessa byggnader vårdas. I motion 2011/12:Sk362 av (FP) föreslås att möjligheten att ge fastighetsägare skatteavdrag om de hyr ut bostäder med varmhyra utreds. I motion 2011/12:Sk324 av och (båda M) föreslås att ROT-avdraget breddas till att omfatta den ideella sektorn. I motion 2011/12:Sk267 av (FP) föreslås att ROT-avdraget även ska omfatta bild- och formkonstnärerna. (M) anför i motion 2011/12:Sk244 att skattereduktion bör ges för trädfällning, markarbeten m.m. för privatpersoner. I motion 2011/12:Sk273 av (FP) föreslås att reglerna för HUS-avdragets ROT-tjänster utvecklas till att innefatta alla tillbyggnader och reparationer inom tomtgränsen. Även i motion 2011/12:Sk415 av och (båda M) föreslås att ROT-avdragets tjänster inte begränsas till fasadens gränser, utan omfattar hela tomten. I motion 2011/12:Sk278 av (FP) föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över möjligheterna att lämna ett utvidgat ROT-avdrag per fastighet. Enligt motionen bör ROT-avdraget beräknas per bostad och år i stället för som per person och år. För att förhindra överutnyttjande bör ROT-avdraget enbart gälla den fastighet i vilken ägaren är folkbokförd. (KD) skriver i motion 2011/12:Sk286 att flyttkostnader borde ingå i HUS-avdraget. Även i motion 2011/12:Sk299 av (KD) föreslås att regeringen utreder möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i HUS-avdraget, t.ex. flyttjänster och it-support för hemmets behov. (M) föreslår i motion 2011/12:Sk292 att möjligheten till ROT-avdrag utvidgas till att även omfatta fönsterrenoveringar som utförs på annan plats än i den egna bostaden. I motion 2011/12:Sk296 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att utvidga RUT-avdraget till att gälla fler tjänster för äldre. I motion 2011/12:Sk323 av (M) föreslås att reglerna för närstående i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete ändras. Skattereduktion medges inte i de fall en person anlitat en närstående eller ett företag som den skattskyldige själv eller någon närstående till denne, direkt eller indirekt, har väsentligt inflytande i. Dessa regler bör enligt motionen ändras så att HUS-avdrag kan medges i de fall där företag med en etablerad och omfattande verksamhet gör mindre arbeten av engångskaraktär i en närståendes bostad. (M) föreslår också i motion 2011/12:Sk326 en utvidgning av tjänsterna som omfattas av HUS-avdraget, t.ex. planteringsarbeten, trädbeskärning, trädfällning eller anläggningsarbeten som utförs på tomt eller i trädgård liksom transport av avfall eller enklare tömning av avloppsbrunnar och motsvarande. Likaså regelbunden tillsyn och passning av husdjur som sker i anslutning till bostaden bör omfattas liksom it-tjänster. I motion 2011/12:Sk365 av och (båda M) föreslås att möjligheten till HUS-avdrag utvidgas till att även omfatta t.ex. tvättjänster som inte utförs i beställarens hem. I motionerna 2011/12:Sk245 av (M), 2011/12:Sk257 av och (båda KD), 2011/12:Sk281 av (M), 2011/12:Sk321 av (M) och 2011/12:Sk371 av och (båda M) föreslås att även it-tjänster ska ingå i hushållstjänsterna. Den reducerade skatten på hushållsarbeten och ROT-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden att konkurrera med den svarta marknaden. Detta har medfört att grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan utföra arbeten vitt med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt effekten ytterligare. Utskottet ifrågasätter dock liksom motionärerna i motionerna Sk216 och Sk250 om skattereduktion ska ges för tjänster och arbeten som utförts utanför gränser. Kostnaderna för RUT- och ROT-avdrag har ökat . När det gäller kostnader som avser arbeten som utförts utanför gränser, dvs. i andra EU- och EES-länder, uppgår dessa till betydande summor, enligt uppgift ca . Det handlar med andra ord om skattesubventioner för hushålls- och byggnadsarbete som inte över huvud taget bidrar till att skapa arbeten eller minska svartarbete i , vilket var den uttalade avsikten vid införandet av skattereduktion för RUT- och ROT-arbeten. Bakgrunden till de svenska reglerna att medge skattereduktion för tjänster och arbeten som utförts utanför var att man gjorde bedömningen att en begränsning av avdragsrätten skulle komma att strida mot . Den utredning som föregick propositionen visade dock att ett flertal länder inom EU har liknande skattesubventioner utan att medge avdrag för arbeten som utförs utanför det egna landets gränser. Mot bakgrund av detta anser utskottet att det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet. I första hand bör frågan utredas. En översyn bör göras över hur övriga medlemsländer har hanterat denna fråga och hur lagstiftningen på området ser ut i de olika medlemsländerna. Utskottet förutsätter att arbetet bedrivs skyndsamt. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker således motion Sk216. Förslag om att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för RUT- och ROT-arbeten har avslagits av vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes. Utskottet anser att den nuvarande avgränsningen är väl avvägd och är därmed inte berett att ställa sig bakom en utvidgning så att ytterligare tjänster förs in i systemet med skattereduktion för HUS-arbete. Det ska i sammanhanget understrykas att skattereduktionen är riktad till hushållen, och vad vissa motionärer efterfrågar är närmast olika typer av företagsstöd. Det ska vidare tilläggas att ROT-avdraget omfattar arbete som avser reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt. Gemensamt för dessa arbeten är att de avser själva bostaden. Utskottet anser att avgränsningen är tydlig och är inte berett att ställa sig bakom motionsförslagen om att skattereduktion ska medges för alla tillbyggnader och reparationer som görs inom tomtgränsen. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete anser utskottet att rätten till avdrag bör vara begränsad till den som har underhållsansvaret, dvs. till ägaren av ett småhus eller ägarlägenhet respektive innehavaren av en bostadsrätt. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Utskottet anser inte att det finns skäl att utöka eller på annat sätt förändra reglerna för HUS-avdrag utöver vad som anförts ovan. Övriga motionsyrkanden under detta avsnitt avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skattereduktion för avgift till a-kassa och fackförening ska återinföras. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassan infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassan uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Möjligheten till skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassan avskaffades fr.o.m. . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion 2011/12:Sk236 av och (båda S) anförs att avdrag bör medges för medlemsavgift i fackförening på samma sätt som det befintliga avdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Det bör finnas en skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden. I motion 2011/12:Sk397 av och (båda S) yrkande 1 yrkas att avdragsrätt eller skatteavdrag för medlemskap i a-kassa ska införas och att avgifterna till a-kassan görs oberoende av arbetslöshetsnivåer. Att företagare har rätt att dra av sina avgifter till arbetsgivarföreningar som löntagare inte har rätt att dra av fackföreningsavgiften och a-kasseavgiften är en orättvis behandling av löntagarna. I motion 2011/12:Sk309 av (S) anförs att nuvarande ordning är märklig och orättvis, eftersom företagare har rätt att dra av sina avgifter till arbetsgivarföreningar medan löntagarnas rätt till avdrag för motsvarande kostnader har dragits in. Återinför skattereduktionen eller medge avdrag vid deklarationen för medlemsavgiften till a-kassan, föreslår motionären. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassan slopades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en stor sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. När det gäller arbetslöshetsförsäkringens utformning anförde regeringen i budgetpropositionen att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas kommer att prövas inom ramen för en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som regeringen nu tillsatt (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . När utredningen lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Reformer inom arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis syfta till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och motverka en varaktigt hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ett effektivare kontroll- och sanktionssystem för att stärka drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av detta inte anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassan. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgning av avdragsrätten för resor till andra områden än arbetsresor och tjänsteresor. Även yrkanden om att se över möjligheten att införa ett färdmedelsneutralt reseavdrag avslås. avslår också en motion som rör beskattning av reseersättningar till domare och funktionärer inom idrotten. Jämför reservationerna 12 (S, V) och 13 (MP). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel.