bet · GZ01SkU14 · 2012-04-02 00:00:00 — Även om andelen har varit högre tidigare, till exempel med regeringen under krisåren , är det fortfarande en av de högsta andelarna internationellt sett. Det är skatteintäkter som möjliggör ett välfärdssamhälle, även om den senaste borgerliga regeringens skattesänkarpolitik allvarligt riskerar att undergräva detta välfärdssamhälle. Ett viktigt användningsområde för skatterna är också den fysiska infrastrukturen såsom vägar och järnvägar.För att värna välfärdssamhället och viktiga framtidsinvesteringar behövs det pengar. Det tror jag alla är överens om, och jag tror att vi också är ganska överens om att skattefinansiering av välfärd och infrastrukturinvesteringar är effektivt och möjliggör att vi alla kan bidra efter vår förmåga enligt principen skatt efter bärkraft.Därför är det viktigt att vårda våra skattebaser och principen om skatt efter bärkraft och att olika former av skattefusk och avancerad så kallad skatteplanering motverkas kraftfullt.Dagens betänkande handlar om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Det är viktiga skattebaser för vår välfärd. Dessa sektorer stod 2010 för ca 180 miljarder av de totala skatteintäkterna på drygt 1 500 miljarder, i procent räknat knappt 12 procent.Man kan fråga sig om detta är en lagom andel. Borde inte kapitalintressena i vid mening stå för en större andel? Mycket talar för det.Det gäller till exempel den utstuderade aggressiva skatteplanering genom räntesnurror och utnyttjande av skatteparadis jorden runt som har varit aktuell . har regeringen äntligen åtminstone delvis tagit åt sig av kritiken. Finansminister sade med anledning av SVT:s redovisning av nolltaxerande storbolag att han tycker att företag ska betala skatt och att det är viktigt att alla är med och bidrar till de kostnader vi har i samhället.Den svenska välfärden bygger på att vi alla betalar skatt. Ska tilltro uppnås för skattesystemet måste alla vara med. Om de som tjänar storkovan inte vill bidra urholkas systemet. Många kommer att ställa sig frågan: Om inte storföretag och de med pengar vill betala varför ska då vi göra det? De svenska storföretagen verkar inte vilja vara en del av vårt gemensamma välfärdssystem. En av tre bolagsjättar väljer enligt SVT att nolltaxera eller betalar mycket lite skatt i trots att de redovisat vinst och haft utdelning till sina aktieägare. De vägrar att betala skatt men nyttjar glatt våra gemensamma verksamheter såsom infrastruktur, sjukvård och barn- och äldreomsorg för sin personal. Även de anställdas utbildning är till stor del skattefinansierad. Bolagsskatten i brukar i den allmänna debatten framställas som hög, men de facto är den relativt låg jämfört med många andra europeiska och västerländska stater. , och är några länder som har mycket högre bolagsskatt än . I redovisning av hur stor andel av resultatet efter finansnetto som företagen i praktiken betalar kan man se av statistiken att denna andel i genomsnitt har varit hos de företag som har redovisat vinst.Det finns också ett mycket stort incitament i dagens lagstiftning för företagen att etablera koncerninterna skuldförhållanden. Det är ett uttryck som har använt i sin redovisning i en av de skrivelser som det hänvisas till i betänkandet. Det handlar om många miljarder i förlorade skatteintäkter genom denna skatteplanering. Det kan vara . Det motsvarar löner och sociala avgifter för ca 25 000 välfärdsarbetare per år.Vänsterpartiet vill ha en sjyst konkurrens mellan företag. Det är inte rimligt att konkurrensen snedvrids för att en del bolag har råd med avancerad skatteplanering. som storbolagen undkommer krävs ökad kontroll av småföretagen med kassaregister, personalliggare med mera. Det är helt rimligt att alla ska betala skatt och att kryphål täpps till men varför ska de små företagen känna skattemoral och ansvar när inte de stora gör det? menar att storkoncernernas skatteplanering genom dessa koncerninterna lån måste förhindras och att avdragsrätten för sådana lån helt enkelt ska tas bort.Fru talman! Skattepengar försvinner även på annat sätt, till exempel genom så kallat skatteläckage i samband med beskattning av realisationsvinster när en person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning från . Det är en aktuell fråga med tanke på det stora antalet 40-talister, företagare med flera, som flyttar ut ur landet i samband med sin pensionering. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. Enligt en rapport från riskanalysgrupp i beräknades skattebortfallet till på vad som kan definieras som aktievinstutflyttningar av skatteflyktskaraktär. kunde rapportera att identifierat en skattekonsultbyrå som initierat överföring av till 500 brevlådeföretag i en enda EU- och avtalsstat, nämligen . är ett land som är aktuellt i dag.Skatteverket har länge påpekat detta och menar att generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet än att, vilket man också gör, omförhandla aktuella skatteavtal med dessa länder. Att omförhandla avtalen är ett tidskrävande arbete där man riskerar att andra för fördelaktiga villkor kan ändras. Den borgerliga regeringen delade denna bedömning , men ansåg då att frågan måste beredas vidare. tog upp det här problemet i sin granskning av skatteavtal med andra länder 2010 och skrev i sin rapport att inte bedrev ett sådant arbete. Enligt dagens betänkande ska det nu pågå ett sådant arbete på . Jag har interpellerat finansministern i frågan och han hävdar detsamma. Eftersom ingenting händer är det knappt att man kan tro på det.I betänkandet hänvisar man till problem med . Det kan knappast vara avgörande eftersom exempelvis våra nordiska grannar och och har infört en så kallad exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Det finns också ett antal domar i som godkänt så kallade exitskatter . Den senaste EU-domen handlar om utflyttningsbeskattning från . Det bekräftar återigen tillåtligheten av att medlemsstaterna inför exitskatter på vissa villkor. Vad väntar på?Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 2 som tar upp både räntesnurrorna och skatteläckagen.Jag står givetvis bakom alla reservationer som har i betänkandet men tänker avslutningsvis i detta anförande bara ta upp en fråga till, nämligen frågan om skatt på arv och gåva. Det har även kommenterats från miljöpartistiskt håll. Det är en V-reservation som grundas på en motion av två miljöpartister. Det är inte så konstigt eftersom i den senaste budgetmotionen lade fram ett förslag om en sådan skatt . Det handlar om principen om skatt efter bärkraft, något som måste betonas i dessa tider när inkomst- och förmögenhetsklyftorna växer. En sådan skatt måste naturligtvis utformas på lämpligt sätt så att makar undantas och så att generationsskiften i näringslivet inte försvåras. Den behöver kompletteras med en skatt på gåvor. Det är glädjande att konstatera att tunga samhällsaktörer som LO och till och med lyfte frågan om skatt på arv och gåvor i en debattartikel i . Den tar också upp behovet av en översyn av vårt skattesystem, något som har lyft fram, precis som Socialdemokraterna och . Det är hög tid att vi får en sådan översyn. Även LO och lyfte i sin debattartikel fram principen om skatt efter bärkraft.Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 10. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande som gäller allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter.Jag hälsar välkommen åter. Det är kul att se dig igen.Innan jag kommenterar vad tidigare talare har sagt ska jag göra några egna reflexioner.Det här är ett område där vi i Alliansen har vidtagit en mängd åtgärder för att underlätta. Jag kan nämna 3:12-reglerna, borttagandet av förmögenhetsskatten, sänkt arbetsgivaravgift generellt och för ungdomar upp till samt för äldre från det år de fyller 65. Vi har sänkt bolagsskatten och restaurangmomsen med mera. Många åtgärder har vidtagits för att vi ska få fart på arbetslinjen.När man söker fakta för att se om det har gett resultat ser man att LO i en kampanj konstaterar att det inte har gått. Vi får tacka Svenska Dagbladets faktakoll som ger rött ljus och konstaterar att LO är fel ute.Om man gör tankeexperimentet att man ökar antalet 15-17-åringar med 100 000 går naturligtvis sysselsättningsgraden ned. Förhoppningsvis gör den det - vi vill väl att våra 15-17-åringar ska finnas i skolan. Det går alldeles utmärkt att använda statistiken som man vill. Man bör kanske inse att det i vissa kategorier är en lägre sysselsättningsgrad. Någonstans i åldern har vi en betydligt högre sysselsättningsgrad. Om man får demografiska förändringar i detta kan man, om man drar ihop och gör en slutsumma, komma fram till något.Alla är överens om att vi fått ungefär 200 000 nya jobb. Då säger vän av ordning, som i detta fall eventuellt skulle kunna vara Socialdemokraterna, att om vi blir fler medborgare får vi fler jobb. Låt oss göra nästa tankeexperiment. Vi säger att 100 000 kommer hit från något land - till SD:s stora glädje. Har vi då åstadkommit 65 000 nya jobb? Det är ungefär sysselsättningsgraden. Nej, naturligtvis inte.Det gäller att vi har en politik för sysselsättning och företagande som ser till att vi skapar de nya jobben. Det sker inte med automatik, utan det gäller att det finns entreprenörer, företagare och andra som skapar denna sysselsättning samt att vi har ordning och reda i våra finanser. Det leder till att vi även kan ha en bra offentlig sektor som utför kvalitativt bra vård, omsorg, skola med mera.Om vi går tillbaka lite grann i tankarna, , minns vi att vi hade en ganska bra tillväxt, men den var tyvärr jobblös. Det är förstås skadligt för vår ekonomi om vi inte ser till att människor kommer i jobb. Den slutsatsen drog vi. Jag tror att det var som nämnde att vi under regeringen hade högre skatter. Det är kanske därför som Bildt är utrikesminister och finansminister i dagens regering. Jag vet inte; det var bara en tanke som slog mig.Det gäller att jobba vidare för att arbetslinjen ska bli effektiv. Socialdemokraterna tittar tillbaka på det gamla. Jag tror inte på det. Vi har facit på hur det blev. Det är allmänt bekant att vi är ett exportberoende land och måste alltså se till att ha en industri, och ett företagande, som står sig stark och klarar de stormar som ibland uppstår på havet. Därför måste vi - för att använda en liknelse - se till att vi har en sjösäker båt. Det känns som om och Socialdemokraternas politik är ungefär likadana. Den ena tålde inte så mycket blåsväder. På samma sätt som det är med tror jag nog att Socialdemokraternas bidragspolitik fortsättningsvis gör sig bäst på museum.Vill vi ha tillbaka förmögenhetsskatten, såsom Vänstern vill? Och ska vi även ha tillbaka arvs- och gåvoskatten. Jag är inte säker, men det sades mig att av fick frågan om han ville ta bort förmögenhetsskatten eller arvs- och gåvoskatten, och då valde han arvs- och gåvoskatten. Jag vet inte om det är korrekt, men det är i så fall lite synd att slutat som partiledare eftersom han tydligen ansåg att det var en skadlig skatt. Vi vet att förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten är skadliga, och det hedrar och som klart tar ställning för att de inte är bra skatter.Det gäller för övrigt även tonnageskattefrågan, som jag vill ge en eloge för. Jag håller med om vikten av den utlovade utredningen, och om regeringen inte levererar den är jag den förste att se till att vi har ett tillkännagivande här. Jag har fört en dialog med mina alliansvänner och ställt en fråga till finansministern, som bekräftar att det kommer att göras en bred utredning.Det finns en skatteskuld med överavskrivningar. Det finns en del problem kvar i den här branschen som måste utredas, sådana som inte finns med i den första utredningen. Då är det bättre att vi lyfter fram de frågor som är orsaken till att det tar tid och därefter fattar ett beslut.Här har nämnts lite grann om uttagsbeskattningen. Jag har förstått att det egentligen inte är uttagsbeskattningen i sig det gäller. Alla är nog överens om att kooperativens uttagsbeskattning egentligen har en stor fördel jämfört med aktiebolagen, där vi dels har skatt till aktieägarna, dels bolagsskatt. På kooperativen har vi en enkel beskattning. Här skjuter reservanterna in sig på marknadspriset.Jag tror att det kan finnas en fara med att tillsätta en utredning. Om exempelvis bostadsföretag sätter upp en egen vindsnurra går det alldeles utmärkt utan att betala skatt. Om man vill få ett likvärdigt system kan man fundera på om den möjligheten kommer att finnas i fortsättningen. Man kanske ska titta på både plus och minus när det gäller den frågan. tycker jag att man inte längre uppvaktar lika flitigt vad gäller den delen. Frågan är om det verkligen var en bra konstruktion från början med kooperativen när man satte in pengar och det sedan blev en uttagsbeskattning. Det är, som sagt, ingen nyhet, utan den skatten infördes första gången , och sedan har det väl skett vissa modifieringar.Jag ska också kommentera lite grann det som sade. Jag kan konstatera att konst redan är avdragsgill. Låt oss klara ut det. Det finns bara ett problem, nämligen att om det är bra konst och den stiger i värde kan den inte dras av. Jag medger att det finns ett problem. Om man är konstnär och säger att kunden kan dra av konsten, för om är den värdelös, är det kanske inte den allra bästa försäljningstaktiken. Men sådana är reglerna. Det är alltså värdet på konstverket, eller om det är en allmogemöbel, som avgör. Jag tror inte att man riktigt har vetskap om att konst faktiskt är avdragsgill, men så är det.Sedan har vi frågan om riskkapitalisterna. Också det är en intressant fråga. Varför har man funderat på att göra en ändring här? Jo, därför att man vill ha in mer skatt. Vem bör man tala med som ställt till med nuvarande ordning? Jag tror att den som är ekonomisk talesperson och var statssekreterare är den man ska tala närmare med, det vill säga . Hela idén med förslaget var att få in mer skattepengar. Sedan kan man fundera på varför vissa ska åka snålskjuts, och det vet vi faktiskt inte . En ytterligare anledning till förslaget var att ta bort rättsosäkerheten. Det kan, fru talman, ta fyra innan förvaltningsdomstolar och andra sagt vem som egentligen har rätt, om det är eller riskkapitalisterna.Jag är den förste att hålla med om att sådana riskkapitalister som har som idé att köpa företag, i stort sett tömma dem, ta bort utveckling, forskning och liknande och därefter avyttra dem behöver vi inte. Det finns dock även sådana som har en helt annan syn på vad de håller på med. Vi i skatteutskottet var och besökte ett företag i som gör lyftanordningar och hissar. Där fanns riskkapital bakom, och det var oerhört positivt för sysselsättningen i . Men de finns inte med som första inslag i Aktuellt. Det är de som utnyttjar systemen som syns.Låt oss även fundera lite grann på räntesnurrorna. Här gäller det att se till att få broms på de oseriösa och inte skada de seriösa. Det är oerhört svårt. Det rör sig om rättssäkerhetsfrågor. pågår en debatt om räntesnurrorna, och vi får väl se vad remissinstanser och andra säger. Socialdemokraternas och övrigas idé om att ha en snabb stoppskrivelse kanske man ska fundera på. Frågan är hur klokt det är, för det gäller mycket komplicerade saker. Också här är det lätt att tycka att vi ska se till att de slutar med sitt beteende, men det finns även affärsmässighet i detta och man kan träffa den delen. Det tål att fundera över. Man kan göra som det har föreslagits beträffande räntesnurrorna, för då kanske det kan ske hyggligt snabbt.Här har jag gärna en dialog med Socialdemokraterna om bolagsskattenivån. Kan vi få stopp på räntesnurror kan vi enligt beräkningar få in 6-7 miljarder, vilket skulle kunna användas till att sänka bolagsskatten. Då skulle vi träffa de företag som verkligen är seriösa och har ett långsiktigt företagande. Men, som sagt, det finns även riskkapitalister som har den synen.Hur ska skatteöversynen ske när de rödgröna vill höja skatterna på många områden? Jobbskatteavdragen ska man ta bort i vissa fall, och i vissa fall ska man göra nya konstruktioner, så att vi får en enorm marginalskatteeffekt. finns det tydligen något land som har högre marginalskatt än vi, någon liten ö, såg jag på nyheterna. Kan det vara ? Jag vet knappt var det ligger, men långt från oss i varje fall. Men då skulle man tjäna över 1 miljon , tror jag. Det finns alltså lite marginaler, men genomför man det förslag som Socialdemokraterna har blir det definitivt en bra bit över 60 procents marginalskatt. Det är den effekten man får.Fru talman! Avslutningsvis måste jag fundera lite över hur ensamkommande barn kommer in i bilden när det gäller företag, kapital och fastigheter. Det vet jag inte riktigt. har tagit upp detta. Jag tycker att det är otroligt bra att vi tar emot ensamkommande barn. Sedan kanske det finns en och annan riksdagsledamot av S-bakgrund som inte driver de här anläggningarna på ett seriöst och bra sätt. Det tar jag avstånd från, men det är ingenting som Socialdemokraterna ska lida för. Jag tycker att det är viktigt att göra den parentesen, fru talman.Jag tror att jag har svarat på en del frågor. Än en gång yrkar jag bifall till förslaget i detta betänkande samt avslag på motioner och reservationer. Det är föredömligt att S, V och MP inte yrkar på hela raddan av reservationer. Om alla hade gjort så hade vi kanske sluppit voteringar . Jag har full förståelse för att vi inför dem. Min inledande kommentar om skattetrycket under fällde jag väl egentligen inte för att berömma honom för att ha verkat för högre skatter, utan mer som en liten historisk tillbakablick. Det var under regeringen som skattekvoten var som högst i , en bra bit över 50 procent.Jag begärde ordet för att fråga hur han ser på principen om skatt efter bärkraft när det gäller inkomster av kapital, fastigheter och företag, inte minst mot bakgrund av vad vi har sett av storbolag som nolltaxerar och mot bakgrund av regeringens eget förslag om att riskkapitalister ska ges 30 procents marginalskatt på sina inkomster. Om de har inkomster , vilket en vanlig svensk tycker är en väldigt hög inkomst, ska det betraktas som inkomst av kapital och bara beskattas . Det tycker jag också visar problemet med att vi har den duala beskattningen i , där man betraktar kapitalinkomster och löneinkomster på olika sätt. Jag ställer också frågan mot bakgrund av den sänkta fastighetsskatten, som har gynnat framför allt rika personer i storstadsområden med stora fastigheter. De har fått kraftigt sänkt skatt.Ulf ! Hur vill ni från och den borgerliga sidan leva upp till principen om skatt efter bärkraft inom dessa områden? Jag tycker att skatt efter bärkraft är ett utmärkt förslag. Det är bland annat därför vi har gjort om fastighetsskatten. Det var grannarnas bärkraft när de köpte villor till höga priser som gjorde att taxeringsvärdena åkte upp, och helt plötsligt fick jag som granne också en högre fastighetsskatt utan att jag hade den inkomsten.Sedan vet alla att just fastigheter är väldigt bra, eftersom de inte går att flytta till eller andra ställen. Det säger forskarna också. Men ska vi hålla oss till bärkraft är det ett väldigt bra exempel på hur en skatt kan slå snett. Man kan lägga till att dessa taxeringsvärden ofta gjorde att man även åkte på förmögenhetsskatt utan att vara speciellt förmögen, mer än att man bodde i någon fastighet i med utsikt över någon ö eller . Det är klart att det där var olyckligt. Därför tycker jag att det är väldigt bra att vi har fått till den kommunala avgiften och att det är förutsägbart.Jag är den förste att tycka att det är beklagligt med de olika räntesnurrorna och riskkapitalbolagen som utnyttjar saker och ting. Som jag sade i mitt anförande är bekymret med riskkapitalsidan vad jag förstår att det pågår ett antal processer. har man förutsatt att får rätt, och utifrån det har man gjort dagens räkneexempel. Men får inte rätt i de här processerna gäller inte detta, har jag förstått. Då har vi frågan vad som är inkomst av kapital och vad som är inkomst av tjänst. Detta var ett sätt att snabbt kunna rätta till det här. har jag förstått - om jag får tro medierna - att förslaget numera inte ligger i kylskåpet, utan i frysboxen, och där verkar det väl få ligga kvar tills man kommer på någon annan idé, eftersom det politiskt har varit svårt att genomföra. Men intentionen har varit bra, tycker jag. Jag tackar för det. Men den förändrade fastighetsskatten - den kommunala fastighetsavgiften - har de facto avsevärt gynnat miljonärerna, som tidigare betalade hög fastighetsskatt, och bidragit till ökade inkomst- och förmögenhetsklyftor i . Det är helt klart. På så sätt har man brutit mot principen om skatt efter bärkraft.Nu har regeringen aviserat åtgärder mot de så kallade aggressiva skatteuppläggen - räntesnurror och annat. Enligt kan vi kanske få in uppskattningsvis . Det är mycket pengar, och det välkomnar jag. Men varför då lova att man ska sänka bolagsskatten med samma summa bara för att man försöker stoppa de aggressiva skatteuppläggen? Så agerar man knappast mot andra skattebetalare. Så agerar knappast regeringen vid åtgärder mot småföretag som kanske på olika sätt försöker komma undan skatt eller mot privatpersoner. Varför ska storföretagen få sänkt bolagsskatt om de följer intentionerna i skattelagstiftningen? Det har jag väldigt svårt att förstå.Det är en sak att täppa till luckorna. Men varför avstå från en viktig skatteintäkt? Då måste man relativt sett ta ut mer skatt från andra skattebaser. Som jag sade tidigare betalar storbolagen i egentligen effektivt sett ganska låg skatt i en internationell jämförelse, enligt . Varför gynna storbolagen på det här sättet, ? Jag tycker att förslaget är väldigt bra. Det är klart att våra storföretag vissa tider, när de har avdrag och gör förluster, betalar mindre i skatt. tror jag att vi fick in ungefär 105 miljarder i bolagsskatt. Det är en ansenlig summa.Det är också så att vi är utsatta för skattekonkurrens. låg vår bolagsskatt ganska lågt och bra till, och det gjorde att det var intressant att skatta i för att frigöra beskattat kapital. Vi vet att det är otroligt lätt att flytta kapital över gränserna och på olika sätt se till att man betalar sin skatt någon annanstans. Det är ett av våra ständiga problem.Därför är det naturligtvis otroligt bra om vi kan täppa till kryphål - om vi ska kalla det så - motverka aggressiv skatteplanering och se till att sänka bolagsskatten. Förhoppningsvis gör det att fler tar hit sitt kapital och jobbar här, och på så sätt får vi in mer i skatteintäkter.Bolagsskatten är en sak. Det andra sättet är att jobba med olika former av ägarskatter för att stimulera företagande.Jag är en stor försvarare av att vi måste sänka vår bolagsskatt. Det tror jag är en samsyn vi har med många. I och med att vi har skattekonkurrensen från andra länder måste vi följa med.Vi kan ha vilken skattesats som helst om företagen inte väljer att skatta här. Det är då de små och medelstora företagen som inte har förmågan att flytta ut som får betala bolagsskatten. De stora koncernerna kommer nog på olika sätt ligga steget före.Jag ser gärna att man täpper till räntesnurror och ser till att använda pengarna till att sänka bolagsskatten. Det är jag den första att hålla med finansminister och andra om. Jag talade i mitt inledningsanförande om att just racet mot botten när det gäller bolagsskatter och andra skatter leder lite grann fel. Det har inte visat sig vara en speciellt framgångsrik metodik. Vi har sett hur det har gått för EU-länder och andra länder som hade det som affärsidé. Det är inte så man skapar långsiktiga företag och långsiktig sysselsättning. Det är helt andra frågor det handlar om.Men det var inte därför jag begärde replik. En av anledningarna var beskrivningen av förslaget till gräddfil för riskkapitalister. Motivet skulle vara att man skulle få in mer skattepengar. Om man resonerar på det sättet utgår man från att beräkningar är riktiga.