bet · GZ01UbU14 · 2012-04-23 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2011/12:C244 av (MP) yrkande 3, 2011/12:Ub255 av och (båda KD), 2011/12:Ub356 av (MP), 2011/12:Ub362 av (KD) och 2011/12:Ub415 av (S). Vi vill rikta särskilda insatser till de barn som har extra stora behov. Många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa. Skolan ska vara en hälsofrämjande miljö. En god hälsa är en förutsättning för lärande, och elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller ofta den som vuxna. En god hälsa är också en förutsättning för lärande. Alla elever ska ha rätt till goda och näringsriktiga skolmåltider, och alla elever behöver röra på sig . Skolidrotten behöver utformas så att den stärker alla elevers lust att röra på sig. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Elevhälsa, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub356 av (MP) och 2011/12:C244 av (MP) yrkande 3, 2011/12:Ub255 av och (båda KD), 2011/12:Ub362 av (KD), 2011/12:Ub415 av (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 23. Det finns en osäkerhet om hur den nya skollagen ska tolkas när det gäller hur många elever en skolsköterska, skolläkare respektive skolpsykolog ska ansvara för. I stället för att centralt definiera vilken personal som behövs bör problematiken ses ur elevernas perspektiv. Det är dags att utreda en elevhälsovård som en rättighet för eleverna. Det innebär att skolhuvudmannen ovillkorligen måste svara mot de behov som finns på varje skola och att skolhuvudmannen får ett betydligt större ansvar för elevernas hälsotillstånd. Regeringen bör tillsätta en utredning enligt vad som ovan anförts. Elevhälsa, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub362 av (KD) och 2011/12:C244 av (MP) yrkande 3, 2011/12:Ub255 av och (båda KD), 2011/12:Ub356 av (MP), 2011/12:Ub415 av (S) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 23. Regeringen har höjt ambitionerna för elevhälsan, men fortfarande saknar många inom skolan kunskap om och kompetens att bemöta unga personer med självmordstankar. Det behövs därför en särskild satsning på att öka denna kompetens så att personal inom verksamhet eller inom elevhälsan har en bra grund att stå på för att kunna arbeta med suicidprevention. Regeringen bör initiera en kompetenssatsning enligt vad som ovan anförts. Kost och motion, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub404 av (S) och 2011/12:Ub257 av (M), 2011/12:Ub291 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub468 av m.fl. (S), 2011/12:Ub470 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub498 av och (båda SD). Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för att skoltiden utnyttjas på ett bra sätt, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kost och motion, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub291 av m.fl. (MP) och 2011/12:Ub257 av (M), 2011/12:Ub404 av (S), 2011/12:Ub468 av m.fl. (S), 2011/12:Ub470 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub498 av och (båda SD). Den svenska skolan har näst efter minst schemalagd idrott i hela EU, trots all den kunskap som finns om att elever klarar skolan bättre om de stimuleras till fysisk aktivitet. Själva begreppet idrott måste dock breddas. Det handlar mer om rörelse, som inte behöver ske i en traditionell gymnastiksal. Det viktiga är den fysiska aktiviteten. Det naturliga vore att varje skola ges goda förslag på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet i skolan. Det måste skapas tid och plats i skolan för att alla elever ska kunna ha ett pass med rörelse. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Kost och motion, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub498 av och (båda SD) och 2011/12:Ub257 av (M), 2011/12:Ub291 av m.fl. (MP), 2011/12:Ub404 av (S), 2011/12:Ub468 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub470 av m.fl. (S). Det behövs fler fysiska aktiviteter i skolan. Skolan uppmuntrar genom undervisning i idrott och hälsa lusten att motionera senare i livet. Genom att uppmuntra lek och rörelse tränas de motoriska färdigheterna för barn. Miljön kring skolorna, särskilt skolgårdarna, måste inbjuda till fysisk aktivitet. Barns möjligheter att kunna gå eller cykla till skolan bör också möjliggöras genom tillgång till säkra gång- och cykelvägar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. , punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2011/12:Ub454 av (C). Dagens ungdomar har stora förhoppningar om sitt framtida yrkesliv. De drömmer om att få utvecklande och intressanta jobb där de får möjligheter till självförverkligande som de bidrar till helheten. Alla unga ska ges de bästa förutsättningarna att erövra livet efter skolan. Men tyvärr krockar ibland drömmen om yrkeslivet med verklighetens arbetsliv. Många ungdomar har svårt att bilda sig en uppfattning om huruvida utbildnings- och yrkesval leder fram till deras mål. Regeringens politik, som innebär att elevernas allt tidigare val påverkar deras framtida utbildningsmöjligheter, ställer krav på en utökad och förbättrad studie- och yrkesvägledning. Alla elever ska ha rätt till studie- och yrkesvägledning på sin skola. behöver tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas. Varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. Det behövs professionella nätverk för erfarenhetsutbyte och gemensamma initiativ. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts om studie- och yrkesvägledning. Praktisk arbetslivsorientering, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub259 av (MP) och 2011/12:Ub350 av (M) yrkande 1. Praktisk arbetslivsorientering (prao) är ett bra sätt för skolungdomar att få insyn i och kunskap om arbetslivet. Kommuner som slutat med prao för elever i hänvisar till att det är svårt att få fram praoplatser. Allt tyder på att det främst har sin orsak i att skolan inte prioriterar praoverksamheten snarare än bristande intresse från arbetsgivare. Skolan bör i samarbete med arbetsgivarnas organisationer utveckla, inte avveckla, den praktiska arbetslivsorienteringen. Regeringen bör föreslå hur praktisk arbetslivsorientering kan säkerställas och utvecklas som en levande del i elevers utbildning och förberedelse för arbetslivet och högre utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Facklig information, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub221 av (S) och 2011/12:Ub298 av m.fl. (S). Det borde vara självklart att skolorna släpper in fackliga organisationer för att informera om vad som gäller i arbetslivet redan innan ungdomarna börjar sommarjobba. Flertalet elever kommer senare i livet också att bli arbetstagare, vilket gör det extra viktigt att de får träffa representanter från arbetstagarorganisationer som kan upplysa om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Skolans värdegrund, punkt 18 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub358 av (MP) och 2011/12:Ub281 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub340 av (S), 2011/12:Ub417 av (KD), 2011/12:Ub492 av och (båda SD) och 2011/12:A384 av och (båda SD) yrkande 4. Läroplanens formulering av värdegrunden bör anpassas till det moderna sekulära samhälle som är. Läroplanen bör formulera vilka värden skolan faktiskt ska grundas på, t.ex. jämställdhet och alla människors lika värde, och inte hänvisa till breda traditioner som kristendom eller västerländsk humanism. Formuleringen om tradition och västerländsk humanism bör därför strykas ur läroplanen, men skrivningen om att individen ska fostras till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande bör kvarstå. Regeringen bör ändra läroplanen enligt vad som ovan anförts. Skolans värdegrund, punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub492 av och (båda SD) och 2011/12:A384 av och (båda SD) yrkande 4 och 2011/12:Ub281 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub340 av (S), 2011/12:Ub358 av (MP) och 2011/12:Ub417 av (KD). I den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 ska det ändras i kapitlet Skolans värdegrund och uppdrag. Under rubriken och medmänsklighet på sidan 7 ska politisk diskriminering läggas till i det första stycket, och det andra stycket ska bytas ut. Under rubriken på sidan 9 ska den sista meningen i det sista stycket strykas. Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att kartlägga och stävja svenskfientligheten. Bland annat bör direktiv utfärdas till landets skolor om att belysande och motverkande av svenskfientlighet ska ingå som en naturlig del i skolornas värdegrundsarbete. Regeringen bör ändra läroplanen och i övrigt vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämställdhet, punkt 20 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2011/12:Ub284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Ub347 av (C) yrkande 2, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 3. En jämställd skola är en skola där både flickor och pojkar trivs, utvecklas och lär sig mycket. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan flickor respektive pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa, särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Det är en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt för en begränsad tid det gäller såväl på nationell nivå som på den enskilda skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det finns ett behov av att förstärka den del av jämställdhetsarbetet som handlar om ämnesstoffet och ämnesdidaktiken. Ämnesstoffet måste spegla både kvinnors och mäns erfarenheter. Om skolan via läroböckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskunskapen som innebär att i huvudsak endast männens erfarenheter representeras är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Ämnesdidaktiken och arbetssätten i skolan bör så långt möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är ett kunskapsområde, och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämställdhet, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2011/12:Ub284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Ub347 av (C) yrkande 2, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkande 1. I ett jämställt samhälle har alla medborgare samma rättigheter, skyldigheter, möjligheter och valfrihet när det gäller utbildning och arbete. Jämställdhetspolitiken ska baseras på sunt förnuft och vetenskap och ta sin utgångspunkt i hur män och kvinnor är, inte hur de borde vara. All form av genuspedagogik där staten med verklighetsfrånvända teorier försöker experimentera med, eller ändra på, människors beteendemönster och könsidentitet bör därmed avvisas. Det är allvarligt att i första hand barn och ungdomar utsätts för dessa teorier. Genuspedagogik får inte genomsyra förskolans, , gymnasieskolans och universitetens verksamhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämställdhet, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub284 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Ub347 av (C) yrkande 2, 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 27, 2011/12:A322 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 3. I läroplanerna för och gymnasieskolan finns avsnitt om skolans uppdrag respektive skolans uppgifter. I dessa avsnitt beskrivs ett antal perspektiv som ska finnas med i all undervisning: det historiska, det internationella, det etiska och miljöperspektivet. menar att till dessa bör läggas ett genusperspektiv. På högskolenivå måste kunskapen om jämställdhetsfrågor skrivas in i examensordningarna. Det gäller alla examina, men det är särskilt viktigt och betydelsefullt i alla de utbildningar som leder till yrken som medför arbete med människor, såsom lärare, läkare, sjuksköterska, jurist, socionom, psykolog och studievägledare. För att underlätta samverkan mellan nyexaminerade och redan verksamma lärare måste också genuskunskap prioriteras i all lärarfortbildning. Detsamma gäller fortbildning för socionomer, läkare, sjuksköterskor, jurister, psykologer, studievägledare m.fl. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Mobbning, punkt 21 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 25 samt 2011/12:So216 av (FP) yrkande 2, 2011/12:Ub260 av (C), 2011/12:Ub290 av (M), 2011/12:Ub319 av (M), 2011/12:Ub342 av och (båda M) och 2011/12:Ub516 av och (båda SD) yrkande 1. Den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Det är helt oacceptabelt att en enda elev ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för mobbning och kränkningar. Elever som blivit utsatta för mobbning berättar ofta om att de utsätts för en andra kränkning när de inte tas på allvar och inte blir trodda av de vuxna i sin närhet. Arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan behöver förstärkas. För att skolorna ska kunna genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder, kunskap om mobbningens mekanismer och kompetens att bemöta mobbning. Lärare och annan skolpersonal behöver få den kunskap och kompetens som krävs såväl för att kunna arbeta förebyggande mot mobbning som för att kunna hantera reella mobbningssituationer. Vilka metoder som fungerar måste undersökas och utvärderas. Gemensamma ordningsregler ska utarbetas av elever, föräldrar och personal tillsammans, och detta ska framgå av skollagen. Alla beslut om skolan ska i grunden utgå från elevens rätt till kunskap, bildning och demokratisk fostran. Elevinflytandet behöver därför öka inte minska ytterligare. Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan är av stor betydelse för att förhindra kränkningar som har sin grund i kön och sexualitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Mobbning, punkt 21 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub290 av (M) och 2011/12:Ub516 av och (båda SD) yrkande 1 och 2011/12:So216 av (FP) yrkande 2, 2011/12:Ub260 av (C), 2011/12:Ub319 av (M), 2011/12:Ub342 av och (båda M) och 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkandena 24 och 25. För att få bättre effektivitet i arbetet mot mobbning behövs en central aktör som kan avvisa de metoder som är dåliga och kodifiera de metoder som har gett effekt. Ett första steg för att nå ett fungerande arbete mot mobbning är att samla in information om vilka metoder som används , t.ex. genom att införa en anmälningsplikt för skolor som har ett strukturerat arbetssätt för att motverka mobbning. Vidare behöver det utredas hur ett system med s.k. jourskolor kan införas i samtliga svenska kommuner. Till jourskolorna ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan, dels för att den som mobbar ska få den hjälp han eller hon behöver för att komma ut ur sitt destruktiva beteende, dels för att övriga elever ska ges en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. It i skolan, punkt 22 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:Ub243 av (M) och 2011/12:Ub262 av (M) yrkande 4. Det finns två huvudskäl till att förstärka arbetet med it i skolan. Det ena är det pedagogiska. Datorn är ett bra verktyg att bedriva undervisning med, och it-användning stöder de flesta ämnen och lärsituationer. Det andra rör skolans uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande kommer att finnas grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda tekniken. I en modern skola för alla elever är elevernas tillgång till it en central del. Staten har ett ansvar, och detta måste tydliggöras i en nationell it-strategi för skolan. Det kommer att stärka som kunskapsnation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Vissa ämnen i skolan, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2011/12:K300 av (KD) yrkande 4, 2011/12:C329 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:Ub202 av (FP), 2011/12:Ub233 av och (båda S), 2011/12:Ub241 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 5, 2011/12:Ub248 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:Ub258 av (M), 2011/12:Ub271 av (M), 2011/12:Ub307 av (S), 2011/12:Ub365 av och (båda KD), 2011/12:Ub392 av och (båda S), 2011/12:Ub399 av (S), 2011/12:Ub448 av (M) och 2011/12:N201 av och (båda FP) yrkande 2. Det är viktigare än någonsin att politiken moderniseras och på allvar tar sig an uppdraget att underlätta en breddad och mer utvecklad ekonomi som på ett bättre sätt tar till vara varje människas vilja att bidra och vara delaktig. Den sociala ekonomin fyller och kan i än större utsträckning fylla flera viktiga funktioner i samhället. Runt hela världen har olika verksamheter inom den sociala ekonomin tillgodosett behov som varken den privata eller den offentliga sektorn lyckats tillgodose. Behovet att bättre förstå, synliggöra och främja en utveckling av den sociala ekonomin är större . Den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse bör förankras inom utbildningsväsendets olika delar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Vissa ämnen i skolan, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:C329 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:K300 av (KD) yrkande 4, 2011/12:Ub202 av (FP), 2011/12:Ub233 av och (båda S), 2011/12:Ub241 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub246 av och (båda S) yrkande 5, 2011/12:Ub248 av och (båda S) yrkande 1, 2011/12:Ub258 av (M), 2011/12:Ub271 av (M), 2011/12:Ub307 av (S), 2011/12:Ub365 av och (båda KD), 2011/12:Ub392 av och (båda S), 2011/12:Ub399 av (S), 2011/12:Ub448 av (M), 2011/12:N201 av och (båda FP) yrkande 2 och 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 9. Skolan har en viktig uppgift i att lära elever att analysera, värdera och hantera massmediala budskap. Enligt utredningen reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden (SOU 2008:5) är det önskvärt att undervisningen i mediekritisk kompetens blir mer omfattande än . och bör därför göra en översyn och utvärdering av utbildning i mediekritisk kompetens samt, om behov finns, arbeta för en utbildningsutveckling i denna fråga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Matematik, punkt 24 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:Ub387 av m.fl. (S). Vi vet att barn redan före skolstarten är intresserade av matematik. Förskolan ska möta detta matematikintresse hos barn genom lärande lek. Det är naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att det är ett kärnämne i alla gymnasieskolans program. Det är allvarligt att svenska elevers kunskaper i matematik har försvagats kraftigt under . En satsning på matematik är mycket välkommen. Det är nu viktigt att genomförandet utgår från forskning och internationella erfarenheter. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter i matematik. Lärare måste därför ha beredskap för att möta dessa. fastslog också att matematikundervisning på elevens modersmål parallellt med undervisning på svenska [] visat sig vara framgångsrik. Ämnesundervisning på modersmål sker i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Möjligheterna att utöka matematikundervisningen på modersmål bör stimuleras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Matematik på modersmål, punkt 25 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub345 av m.fl. (MP).