· H001UU2 · 2012-12-05 16:57:15 — sade att det var all time high i avskrivningar. Jag skulle också vilja lägga fokus på att det är all time high i biståndssammanhang. Det har aldrig givits så mycket pengar i bistånd från en svensk regering som 2013. Det är likadant som för året dessförinnan.Alliansregeringen är faktiskt den enda regering någonsin som varje enskilt år har lyckats leverera av bni i bistånd. Då har självklart även avskrivningarna ökat något, men även om man räknar bort avskrivningarna finns det inte en enda socialdemokratisk, vänsterstödd regering som någonsin har gett så mycket pengar till biståndet. Det är för att vi har ett tydligt utvecklingsfokus. Men vi har också andra delar som vi tycker är viktiga i utvecklingen. Biståndet är en del.När det gäller flyktingmottagande gör vi inte bara en avräkning. Du tog upp , och jag måste erkänna min okunskap. Jag vet inte riktigt hur många flyktingar tar emot. Det kanske har fakta om. Men jag vet att tveklöst är det land som tar emot mest flyktingar inom EU. När det gäller kommer vi att öka extremt under kommande år.Jag tycker att vi har en skyldighet att göra vad vi kan för att på bästa sätt kunna erbjuda dem som kommer hit ett värdigt och bra mottagande och en så snabb integration som möjligt. Delvis kan det kosta pengar, och där använder vi givetvis även biståndspengar. Jag tycker dock att det är väl använda pengar. Jag sade i mitt anförande att jag välkomnar att regeringen har kikat på vårt förslag och tagit intryck av det, så att man avsätter medel för till exempel demokratiarbete i . gäller det att detta också kommer till stånd. Vi har förlorat mycket tid, och jag känner att det är bekymmersamt. Det är många som hade velat göra en större insats för att bygga broar och stödja demokratin, men man har saknat resurser. Men jag välkomnar den satsning som görs.Jag kände dock inte igen mig i den bild som företrädare gav här. Vi fick höra om vikten av att arbeta med folkrörelsebistånd. På flera av de områden som jag har haft möjlighet att följa och besöka är det precis tvärtom. Jag kan ta ett exempel. Det gäller , där vi från svensk sida genom Palmecentret har haft många organisationer involverade med att bygga upp partnerskap. Man har jobbat med folkrörelsebistånd underifrån, med att praktisera demokrati och att göra många röster hörda. Detta arbete kommer att avslutas , för det finns inga medel mer. Det vi ser från regeringens sida är alltså att man tvärtom lägger över medel på stora organisationer, men inte till det folkrörelsebistånd vi har fått höra om - sådant som engagerar många och är långsiktigt. sker detta i vid en väldigt olycklig tidpunkt. Är det något som behövs just nu är det forum och möjligheter att få tala med varandra och diskutera svåra frågor - att demokratisera samhällena. Jag tycker att detta är beklagligt, och det stämmer dåligt med det som vi fick föredraget här. Ska jag ta det som att man från sida är beredd att ompröva de beslut man har fattat och är beredd att skifta tillbaka och stödja folkrörelsebiståndet i praktiken och inte bara i ord här i kammaren? Man kan kanske göra det på ett ännu effektivare sätt. Det syns nog ganska tydligt också i ekonomiska siffror i budgeten att demokratibiståndet - satsningen på demokrati och mänskliga rättigheter - är en oerhört stor del av biståndet och också en växande del. När det gäller enskilda projekt är det svårt att kolla. Det kan säkert finnas någon enskild organisation som får minskade anslag och något projekt som stängs ned, men det kan också öppnas nya. Jag vet att Center har varit och är engagerat i . Jag är själv engagerad i , som tillsammans med Center har varit på plats just i . Det är viktigt att vi gör det här. Det är också viktigt att vi har demokratistödet i exempelvis , i och i norra , som tog upp.Det skulle säkert ha kunnat göras mycket mer under tidigare stadier. Men har vi sett den arabiska våren, som har gått vidare - det har blivit vår, sommar och vinter. Det är väldigt härligt att se varenda diktator som faller, men det innebär inte per automatik att det blir demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och en förbättrad levnadsstandard och levnadssituation för människorna i de här länderna.Jag tror att vi behöver vara mer närvarande, inte minst från politiskt håll. Det handlar om att försöka vara med och hitta, bygga och stötta demokratiska krafter som vill jobba parlamentariskt i de här länderna. Den diskussionen hade jag och utifrån att har ett engagemang i internationella frågor och Socialistinternationalen, som hade ett mycket nära samarbete med i stort sett varje diktator som har fallit i den här regionen. vet också att det är ett sidospår. Vi hade inga relationer med de regimer som du talar om.Jag ska inte stå här och granska vilka som omfamnar och har samarbetat med. Jag tycker inte att den diskussionen leder någonvart. Men för vår del har vi sedan mycket länge inte haft några relationer med de regimer som fanns till exempel i . Det har inte skett i politiken.Det handlar om att se framåt. Vi har talat om de här frågorna förut. Jag har menat att regeringen svek de demokratiska krafterna i , men man har alla möjligheter att vara aktivare framöver. Jag har inte heller nu när det gäller den situation som finns i , inte minst på , hört något uttalande eller något ställningstagande från , vilket jag tycker är beklagligt.Det är lika viktigt att stödja de demokratiska krafterna och mana till samling, uppslutning och enighet om att man behöver en konstitution som respekterar grundläggande värden. Men tyvärr saknar jag en tydlighet från regeringen. Det krävs ibland en tydlighet från regeringen också i ställningstaganden för att driva på utvecklingen och stödja en utveckling. Det handlar inte minst också om att se till att det finns möjligheter att jobba med folkrörelsebistånd.När det gäller väntar vi fortfarande. kanske det kommer. ser vi att man drar in på andra ställen. Vi har från Socialdemokraterna efterfrågat besked: Var finns de här möjligheterna att arbeta på ? Vad finns det för möjlighet att arbeta för att stödja oppositionen i diasporan? Kan vi göra det? Finns de resurserna? Finns det stödet från regeringens sida? Finns det från sida?För land efter land, på punkt efter punkt, saknar jag de praktiska möjligheterna. Jag saknar initiativ i den riktningen.Kan det som sades från talarstolen bekräftas? Är det så att vi får se större möjligheter och större resurser? Är man beredd att satsa på folkrörelsebistånd och att satsa på till exempel att stödja rörelse i diasporan för ett annat samhälle? Jag kan upprepa att vi ökar stödet till området mänskliga rättigheter och demokrati. är också medveten om att den största delen av biståndet fördelas genom Sida. Annat ger vi genom multilaterala organ, såsom FN och EU.Det är klart att jag inte kan stå i riksdag och säga exakt vilket projekt som kommer att få vilka pengar. Det tror jag kanske inte heller att vill att jag ska göra. Men det blir svårt att peka ut en enskild grupp.Det är också den här regeringen som, när det gäller att jobba med den politiska diasporan och när det gäller att jobba med politiska partier, har dubblerat stödet till de partinära organisationerna. Det har man gjort just för att jobba med det. Och det är viktigt.Carina tog också upp arbetet inom Socialistinternationalen. Jag är medveten om att de svenska socialdemokraterna försöker nå en förändring och en demokratisering av organisationen som sådan. gjorde dessutom ett försök att avancera i hierarkin i organisationen. Det tror jag hade varit bra för organisationen.Sverige har väl i många delar, både från regering och enskilda riksdagsledamöter, tagit ställning och varit väldigt tydligt vad gäller att vi vill stödja de demokratiska krafterna och att vi fördömer dem som bryter mot mänskliga rättigheter och de demokratiska principerna.Vi jobbar givetvis också aktivt genom EU. Den kraften är oerhört viktig. Det är bra att har en linje. Men om vi kan få hela EU att arbeta på samma linje är det oerhört bra.Vi har den parlamentariska församlingen för , där bland andra från sitter och gör ett aktivt arbete. Under själva revolutionen var självklart frihet på nätet en viktig del och en stor svensk satsning som har fått internationellt genomslag. Det har tagits upp inom EU, i och senast vid i Laos.Jag tror att det är viktigt att vi driver just de frågorna. nämner att millenniemålen snart ska ersättas, förnyas, uppdateras eller hur vi väljer att uttrycka det. Den tiden löper ut . Så är det. Men jag hörde väldigt lite av konkretion när det gäller vad tänker att de ska ersättas med.Det finns flera idéer ute i forskarvärlden och också i, så att säga, den verkliga världen. En sådan är det här med direkt kontantstöd. Man åker, så att säga, slalom runt biståndsbyråkratier i både givarländer och mottagarländer och ger människor pengar i handen direkt.Det är en brittisk världsledande utvecklingsekonom, , som var chef för för socioekonomisk trygghet som har varit med och utvecklat det här. Som jag nämnde i mitt anförande finns det spännande pilotprojekt.Man skulle verkligen kunna tro att det här var en idé som tilltalar , att man stärker den enskilda individen på byråkraternas bekostnad. Men när vi väckte en motion om det från sida fick vi inte med oss den utskottsmajoritet som är en del av. Det fick bli en reservation i stället, där vi glädjande nog fick stöd från sida.Men ideologiskt är det här lite förvirrande, tycker jag. När man vill stärka individen får man inte med sig . Det finns nog mycket man kan göra post 2015, efter de nuvarande millenniemålen. är det trots allt kvar till 2015. Det handlar också om att se till att speeda upp och öka farten för att komma så långt som möjligt fram till dess, så att det inte innebär att man bara börjar titta på det efteråt och ger upp.Men vi kan väl också konstatera att hur duktiga vi än är kanske det är osannolikt att tro att samtliga millenniemål uppnås. Och även om samtliga millenniemål uppnås är vi inte framme, utan vi har fortfarande en lång väg att gå.Bland annat en sådan högnivåpanel som biståndsministern ingår i ska titta på vad man ska göra framöver. Om vi hade allt det klart vore den något överspelad. Men det jag tror är viktigt är att man gräver djupt i olika områden, som man har gjort. Man kan se: Vad är det som har fungerat effektivt? Vad är det som har fungerat bra? Vad är det som har givit resultat? Var har de stora problemen varit?Vi kanske i vissa lägen har en ganska tydlig uppfattning om att det här kan vara ett område som inte har kommit så långt på grund av det här. Vi kan ta ett sådant område som SRHR-frågorna, kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi vet att det finns många krafter som kanske jobbar i motsatt riktning. Man vill begränsa kvinnors rättigheter. Man vill försvåra aborter. Och man har ett stort tabu över de här frågorna över huvud taget.Där tror jag att det är oerhört viktigt att står starkt och kämpar vidare för att nå mycket längre. Det handlar om att se till att det inte går bakåt men framför allt om att försöka trycka på så mycket som möjligt för att det ska gå framåt.Valter Mutt tog upp kontantstöd. Det är en variant. Men jag tror att det också är en del i det som ska ingå i frågan: Vad kan man göra framöver? Men vi vill ha en uppföljning och en utvärdering, och detta är inte helt enkelt att i alla lägen utvärdera. Ja, när det gäller den här breda rundmålningen instämmer jag i det mesta. Men jag vill komma tillbaka till det här, tjata lite, för jag tycker att det är en väldigt intressant idé med direkt kontantstöd. Det finns för övrigt en rapport från som heter Pengar i handen, där man kan titta mer på det här.Det här är inte bara någon liten udda idé, utan det är en idé som verkligen håller på att få vingar ute i världen. Jag tänker då inte främst på experimentet nere i , i byn , för det var ganska begränsat. Jag tänker också på Bolsa Família i som har fått Gini-koefficienten som mäter ojämlikheter i ett samhälle att ändra riktning så att ojämlikheten i modern tid sjunker, och sjunker ganska rejält, i tack vare den här formen av direkt kontantstöd.Jag tänker vidare på de försök som pågår med direkt kontantstöd i och som är riktigt uppmärksammade. premiärminister var faktiskt ute för bara någon vecka sedan och sade att det här verkar väldigt spännande och någonting som de indiska myndigheterna gärna utvidgar försöken kring.Jag skulle därför gärna vilja ha ett tydligare svar av . Vad tror ni? Är det här något att gå vidare med? Allting som visar sig ha en positiv effekt är självklart sådant man måste titta mer på, till exempel hur man skulle kunna implementera det vidare.Detsamma gäller kontantstödet, men det vore väl lite att gå ett steg i förväg från sida om vi sade att nu gör vi det, utan att göra djupare undersökningar och gå igenom exakt hur vi skulle kunna göra det på ett ansvarsfullt sätt. Som väl beskriver det finns det många delar man kan göra, och det är viktigt att det vi gör är väl förankrat, väl underbyggt och att vi på alla möjliga sätt ser till att vi så långt det går kan garantera att det ger utveckling och leder rätt.Vi vet också när det gäller biståndet, oavsett i vilken form - kontantstöd, projektstöd eller budgetstöd - så arbetar vi i länder som är de absolut svåraste arbetsmiljöerna i världen. Det kan vara , det kan vara , det kan vara något av länderna i Syd- och Latinamerika.När det gäller kontantstöd är det också viktigt att poängtera och se den del som är långt mycket större än det samlade internationella biståndet, och det är de pengar, de remitteringar som alla de landsmän som bor och arbetar i andra länder skickar tillbaka. Detta motsvarar det samlade internationella biståndet och har visat sig vara effektivt. Det är låg korruptionsrisk eftersom det hamnar direkt hos familjer. Det är en kombination av den delen, biståndet och, som jag har talat om, näringslivet och andra aktörer, civilsamhället och övriga aktörer som är närvarande i biståndet.Som sagt, kontantstöd är en intressant del som jag tycker att vi bör titta djupare på. Sedan får vi se var vi landar. Vi diskuterar utrikesutskottets betänkande UU2 som rör utgiftsområde 7 i budgetpropositionen från regeringen. Det omfattar drygt 38 miljarder, alltså av bruttonationalinkomsten.Biståndet i har aldrig varit högre än så. Det kan man tacka borgerliga regeringar med ett stort inflytande från och andra partier för. Andra, vänsterinriktade regeringar har aldrig klarat av att nå upp till enprocentsmålet. Vi gör det. Det är viktigt.Sedan är det mycket riktigt så, vilket har påpekats tidigare, att en hel del räknas av ifrån detta enligt de principer som vi också är hyggligt överens om. Även om inte parti accepterar detta gör Socialdemokraterna det, och vi har en tradition av att följa de regler som /Dac har satt upp för vad man får avräkna för.Fru talman! Efter avräkningar uppgår biståndet därmed totalt sett till . Även det är internationellt sett mycket högt, och det ska vi vara stolta över, tycker jag. I stort sett alla partier, i alla fall sju av oss, ska vara stolta över att vi ställer upp så pass mycket för människor som har det svårt i världen, att vi ställer upp så pass mycket för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter och tar ett stort humanitärt ansvar i världen. Det är klart att vi alltid skulle kunna göra mer, men jag tycker att vi ändå måste vara väldigt stolta och raka i ryggen över det som faktiskt gör.Vi befinner oss nu i av ekonomiska svårigheter, inte minst i , där man ser att det samlade biståndet minskar från de europeiska länderna. Det är klart att det är tufft för många politiker att stå upp för ett högt bistånd när det finns starka opinioner som kräver att man ska sänka biståndet. Det är väl inte helt oförståeligt att vissa regeringar tvingas göra en del tuffa prioriteringar . Men det är viktigt för del att vi som har en ordnad ekonomi, vi som har balans i vår ekonomi, vi som på olika sätt har varit ett föredöme för internationell solidaritet och ett högt utvecklingsbistånd nu inte sviker utan står fast vid enprocentsmålet och ett högt och generöst bistånd.Fru talman! Vi ökar nu stödet ytterligare för insatser i Mellanöstern- och Nordafrikaregionen. Vi har ju en regional strategi. Det finns en strategi för /för , och det finns en strategi för . Vi ökar på en hel del på den regionala ramen för att på olika sätt möta den efterfrågan som finns på mer stöd från och utvecklingssamarbete med till följd av upproren i flera arabstater.Fru talman! Vi satsar också mer på att nå millenniemålen, vilket är mycket viktigt. Vi är förstås glada över att vår biståndsminister har utnämnts av FN:s generalsekreterare till att vara med och mejsla ut de kommande nya millenniemålen framöver.Vi ökar också stödet till exempel till som går in med investeringar i utvecklingsländer, vilket också kan bidra till utveckling.Fru talman! Det finns en skrivelse till som behandlas i det här betänkandet. Det är inte bara budgetpropositionen från regeringen utan även skrivelsen Biståndets resultat - tema demokrati och mänskliga rättigheter. Den kom till , på den amerikanska , och även denna skrivelse behandlas i betänkandet.Skrivelsen handlar om hur arbetar för att främja demokrati och mänskliga rättigheter inom biståndet och resultat och lärdomar av bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbete. Vi har tre tematiska prioriteringar i svenskt bistånd , och en av dem är demokrati och mänskliga rättigheter.Den här skrivelsen som ska utvärdera detta tar egentligen sin utgångspunkt i en lite längre resa som vi har gjort inom den borgerliga alliansen. Det handlar om någonting som vi har kämpat för mycket i liberalerna, och det är att på ett mer samlat och omfattande sätt arbeta med att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i världen.Det här började med en skrivelse som kom . En del har kanske glömt bort den vid det här laget. Skrivelsen hette Frihet från förtryck och var väldigt viktig. Den slog fast en sorts ideologisk grund för demokratibiståndet och även något som förstås slås fast även i en del andra dokument: att svenskt bistånd ska vara rättighetsbaserat och betona det som inom filosofin kallas för negativa rättigheter, det vill säga det vi kan kalla grundläggande mänskliga rättigheter - alltså yttrandefrihet, tryckfrihet och sådana saker - och sätter det i samband med sociala rättigheter som också är mycket viktiga för att skapa demokrati.Vid en prioritering mellan om ska slåss för en sjätte semestervecka i världen eller för att alla människor ska omfattas av yttrandefrihet lägger vi dock betoningen på att kämpa för yttrandefriheten så att människor kan kräva en sjätte semestervecka med hjälp av demokrati och yttrandefrihet. Men de här olika rättigheterna förstärker ändå varandra.I skrivelsen Frihet från förtryck identifieras också tre fokusområden för demokratibiståndet, nämligen medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, det vill säga fria och oberoende domstolar men också valövervakning och hjälp att arrangera demokratiska val och sådant där, samt demokratiseringens aktörer, mycket av det som CSO, alltså civila samhällsorganisationer och även partianknutna organisationer och stiftelser arbetar med, att stödja dissidenter och annat.Frihet från förtryck följdes upp av en policyskrivelse som hette Förändring för frihet. Den handlar om hur man konkret kan genomföra demokratibiståndsinsatser. Hur kan vi stärka yttrandefriheten, oberoende medier, stimulera partisystem, stärka det civila samhället och så vidare?Nu har det här biståndet prioriterats ned . Det är intressant, tycker jag, att titta på den skrivelse som kom , för det finns en hel del där som är tänkvärt. Några väldigt positiva saker som jag tror att vi alla ändå ska vara nöjda med är att demokrati och mänskliga rättigheter är någonting som har en väldigt framskjuten plats inom det svenska biståndet . Det är faktiskt huvudsektorn hos Sida. Sektorn demokrati och mänskliga rättigheter är en större sektor hos Sida än till exempel den humanitära sidan, även om mycket humanitärt bistånd förstås går genom FN via det multilaterala biståndet.Den här sektorn hos Sida bygger ju på /Dacs definitioner, som är lite vidare än de definitioner regeringen har i Frihet från förtryck. Man kan ändå väldig tydligt se att till exempel att stödja demokratiseringens aktörer utgör en rätt stor del av det samlade demokrati- och människorättsbistånd som vi ger.Sverige är enligt Sida, och Sadev det land som ger störst andel av det bilaterala biståndet till demokrati och mänskliga rättigheter i världen. Sida hade över 1 200 aktiva insatser inom det här området. gav mest i världen i riktat stöd till exempelvis hbtq-rättigheter och arbete för detta. Det är ju positivt. Det tycker jag att vi ska vara nöjda med. Det ska vi också vara beredda att lyfta fram. Det är bra för . Det är viktigt också, tycker jag som liberal i en alliansregering, att kunna peka på de saker som vi faktiskt har gjort.Vi har också efterlyst ett större fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. Jag tycker att Sida på ett bra sätt faktiskt har hörsammat detta, vilket också slås fast i skrivelsen.Sedan finns det några saker i detta som kan diskuteras mer, fru talman. Det är bland annat att demokratibiståndet inte är så lätt att utvärdera. Det kan ha att göra med att demokratibistånd tenderar att sättas in i större skala när ett land redan har inlett en demokratisering. Det har kanske varit svårt att gå in med större demokratiprojekt i när Zayn fortfarande satt vid makten. Men när han försvann och man såg att nu var på väg mot ett nytt kom alla dit. Det betyder att det är viktigt att också se de faktorerna, att det som tenderar att vara väldigt framgångsrikt också kan ha sin orsak i att länder redan har inlett en demokratisering.Det andra som jag vill peka på, där också kan bidra mer, är försök att utveckla metoder för att mäta demokrati. Vi har till exempel och en del andra sådana institut . Det är bara det att de data de använder ofta är aggregerad på en sådan hög nivå att det är svårt att se annat än mycket breda trender. Det går att finkalibrera detta. Det går att på ett mycket djupare sätt titta på hur demokratibiståndet kan förändra. Det är också någonting som har bidragit med tidigare. Vi har ju till exempel stött ett projekt som heter of Democracy för . Det syftade just till att försöka utveckla metoder för att mäta demokrati, vilket är viktigt.Avslutningsvis, fru talman, känner jag mig tvungen att mycket kort kommentera någonting som sades av en tidigare talare, nämligen , som sjöng någon sorts lov till och här i talarstolen. säger att mänskligheten har fört ett krig mot ekosystemen . Det är trots allt en ganska maffig anklagelse, fru talman.Vi har fört krig mot varandra, men det är inte så att generation efter generation av människor i den här civilisationen för ett krig mot vår natur. Det är inte så. Det vi har sett är ju ett socialt framåtskridande. Vi har sett ekonomisk och industriell utveckling. Hela industrialismen har lyft miljoner och åter miljoner människor ur fattigdom.Jag vet inte riktigt vad syftar på när man säger att vi har fört ett krig mot ekosystemen . Är det sågverken? Är det krigen? Är det glödlampan? Är det elektriciteten? Är det naturresursutvinningen, gruvdriften? Är det vägarna och järnvägsnätet? Är det i laboratorierna? Naturen har skapat bakterier som vi dödar genom penicillin, vaccin och annat. Är det ångpannan?Det är viktigt, tycker jag, fru talman, att poängtera detta. Det har en viss koppling till biståndet om man säger att mänskligheten har fört krig mot ekosystemen , när mycket av det som vi faktiskt har gjort, som har haft en påverkan på miljön, också är någonting som vi genom biståndet vill ge alla människor möjlighet att ta del av: förbättrad infrastruktur, vägar, sjukvård och så vidare.