bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Alla ska kunna lita på omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. För kvaliteten är det inte avgörande vilken driftsform som äldreomsorgen har, utan med vilken kompetens, värdighet och delaktighet omsorgstagare och anhöriga bemöts. Alla ska kunna vara trygga med att verksamheten präglas av hög kvalitet och att det finns tillräckligt med personal. Därför vill satsa på ökad bemanning, kompetensutveckling och arbetstidsförkortning inom äldreomsorgen. Regeringen bör införa ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, inkluderande och jämlikt. föreslår en modell för samlad arbetslivstrygghet, en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning. Som steg på vägen mot en samlad arbetslivstrygghet bör ett golv införas och den bortre gränsen i sjukförsäkringen tas bort, taket samt ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas och de differentierade avgifterna bör avskaffas. Ersättningsgrundande inkomst bör beräknas på samma sätt oavsett om du är sjuk eller arbetslös så att det blir en inkomstförsäkring. Gemensamt för länder med framgångsrika skolsystem är att lärarna får det stöd och den utveckling de behöver. Det finns därför skäl att satsa på lärarnas löne-, yrkes- och kompetensutveckling. Begränsningar ska införas vad gäller möjligheterna för privata bolag som bedriver skolverksamhet att ta ut vinst ur verksamheten. Rättvisa skatter för en gemensam välfärd Målet för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Grön skatteväxling, dvs. ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete gynnar både klimatet, jobben och ekonomin och är ett viktigt långsiktigt mål. Skattepolitiken ska vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. Det är rimligt med en progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. föreslår därför skattesänkningar för ensamstående föräldrar och pensionärer, två grupper med relativt svag ekonomisk situation. För höginkomsttagare genomförs en avtrappning av jobbskatteavdraget från löner på . Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatten. Jag anser att den bör användas mer aktivt för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter för att ta sitt klimatansvar, att nå klimatmålen och att begränsa den globala uppvärmningen. Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter, är erkänt kostnadseffektiva verktyg. Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjer. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11. bejakar lag och ordning, gemensamhetsskapande traditioner, samhällsbärande institutioner och naturliga gemenskaper i form av familjen och nationen. Ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle eftersträvas där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Det är ett samhälle där alla medborgare också garanteras en hög grundläggande nivå av ekonomisk och social trygghet. Genom att basera politiken på ovan nämnda strävanden och genom att kombinera frihet, trygghet, individualism och gemenskap skapas ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fria från såväl socialismens som konservatismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. statsfinansiella läge är relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten fortsatt fast vid oroväckande höga nivåer. Matchningen på arbetsmarknaden är ett stort problem. Genom politik skapas förutsättningar för att den befintliga arbetskraften ska kunna möta efterfrågan på arbetsmarknaden. Till skillnad från regeringen ser inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende låg- eller okvalificerad arbetskraft. Genom att göra en rad andra prioriteringar än vad regeringen gör skapas ett unikt budgetutrymme. föreslår sju huvudsakliga besparingsposter jämfört med regeringen. Dessa är invandring och integration, bistånd, slopad ungdomsrabatt, återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften, återställd restaurang- och cateringmoms, stabilitetsavgift samt nej till kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken. ställer sig bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. målsättning är att minska asyl- och anhöriginvandringen . En mer restriktiv invandringspolitik bör därför föras jämfört med regeringen som olika integrationsprojekt bör slopas. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd kan kostnaderna för utvecklingsbiståndet minska, varför biståndet bör anpassas till FN:s rekommendation om av BNI. Nedsättningen av sociala avgifter för unga har visat sig vara både dyr och ineffektiv, varför andra åtgärder bör införas för att få bukt med ungdomsarbetslösheten. Även den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften har visat sig vara dyr mätt i antal skapade jobb per krona, varför avgiften bör återställas till tidigare . Vidare har sänkningen av restaurang- och cateringmomsen varit väldigt dyr i förhållande till antalet skapade jobb. anser därför att momssatsen bör återställas till tidigare . Vad avser Stabilitetsfonden så inrättades den i syfte att motverka risker för allvarliga störningar i det finansiella systemet. Regeringen har slagit fast att Stabilitetsfonden ska leda till att kostnader för det finansiella systemet bekostas av kreditinstituten själva och alltså inte av skattebetalarna. delar denna bedömning och motsätter sig därför att offentliga medel överförts till fonden. Genom att fördubbla bankernas avgift till fonden görs en återbetalning av medel till statskassan. anser vidare att inte ska delta i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. För svenskt vidkommande blir risken alltför hög, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning. Genom prioriteringar och förslag skapas ett budgetutrymme på 2013. Viktigaste visionerna för kommande år gör andra prioriteringar än regeringen på fyra områden sysselsättning, tillväxt, trygghet och välfärd. För är sysselsättning grunden för hela vår välfärd, och vår absoluta målsättning är full sysselsättning. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer och en rad åtgärder behöver vidtas för att komma till rätta med problemen. Utgångspunkten är att politikens roll ska vara att skapa optimala förutsättningar för full sysselsättning snarare än att försöka lindra symtomen av en i grunden felaktig sysselsättningspolitik. sysselsättningspolitik har fem övergripande syften, nämligen att skapa starkare drivkrafter för att arbeta, göra det enklare och billigare att arbeta, göra det enklare och billigare att anställa, råda bot på missmatchningen samt minska utbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. För att åstadkomma detta prioriteras lägre inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare genom ett femte jobbskatteavdrag, sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta sjuklönekostnader för små och medelstora företag. I stället för nuvarande arbetskraftsinvandring bör riktiga lärlingsjobb och ett gästarbetarsystem införas. Starta-eget-bidraget behöver utvecklas och turordningsreglerna utökas liksom den högre utbildningen, komvux och . För är det en självklarhet att meningen med utbildningen är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Det bör därför ske en allmän effektivisering vid högskolorna för att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Politiken skapar förutsättningar för tillväxt anser att politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxten liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxten. Skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Målsättningen bör därför vara att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt där återigen står som en stark industri-, innovations- och kunskapsnation. Infrastrukturen bör prioriteras och målsättningen vara att uppnå den av högst uppsatta ambitionsnivån för järnvägen när det gäller drift, underhåll, reinvesteringar samt nyinvesteringar. Upprustningen bör inte finansieras genom höjda banavgifter utan genom statligt stöd. Regeringens satsningar är otillräckliga och lappa och laga mentaliteten som karaktäriserat det svenska järnvägsnätet måste få ett slut. Detta nås bäst genom att järnvägen återregleras till statlig kontroll, vilket föreslår. Vidare bör prioritera gruvnäringens behov ur ett långsiktigt perspektiv. Det behövs bättre förutsättningar för ett välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. föreslår därför att det blir skattefritt att hyra ut en del av sin bostad och att hyra ut i andra hand. För en långsiktig och hållbar lösning på upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden bör skattefria underhållsfonder införas. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder bör avskaffas. Genom forskning skapas nya innovationer och ny kunskap. Ökade medel bör därför tillföras forskningen för att kunna fokusera på ett antal discipliner som informationsteknik, kärnfysik och genteknik i syfte att bli världsledande. är positiva till kärnkraft och vill ersätta befintliga reaktorer med nya. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard behövs en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Elpriserna måste sänkas och kapaciteten för elproduktion måste öka. Elskatten bör därför sänkas med per kWh till 2016 som effektskatten på kärnkraft slopas. Krafttag för en ökad trygghet i vardagen Alla söker vi efter trygghet i vardagen. Vare sig det rör sig om fysisk, ekonomisk eller social trygghet så ska alla veta att man har något att falla tillbaka på om något går snett. prioriterar den nationella tryggheten genom att föreslå ökade anslag till försvar och säkerhet. Den fysiska tryggheten stärks bl.a. genom förslag om ökade anslag till brottsbekämpning, återinförande av värnplikt, ökade förbandsanslag och uppgradering av JAS Gripen. Den ekonomiska och sociala tryggheten stärks genom förslag om reformer som förstärkt arbetslöshetsförsäkring och en sammanslagning av . Den ekonomiska tryggheten för familjer och barn stärks genom förslag om höjt bostadsbidrag, höjt underhållsstöd samt höjd graviditets- och föräldrapenning. Själva grunden i att skapa ett tryggt samhälle är att kunna styra sitt samhälle efter egna preferenser och behov. långsiktiga målsättning är därför att ska lämna EU. Välfärden byggs på ett gediget fundament är ett parti för välfärd. Strävan är att fokusera på välfärdens kärna som är skolan, vården och omsorgen. Den tidigare genomförda kommunaliseringen av skolan kritiseras och ett återförstatligande föreslås. Även regeringens sparbeting på gymnasieskolan kritiseras. Anslagen bör i stället öka för bl. a. en ökad trygghet, fler vuxna i skolan och ökad studievägledning. För att minska väntetiderna inom vården behöver en akut- och tillgänglighetsmiljard införas. I strävan efter att upprätta en sjukvård i världsklass bör åtgärder som ett utökat antal vårdplatser, snabbspår inom vården samt en utökad akutbils- och hembesöksverksamhet vidtas. Vidare bör högkostnadsskyddet återställas. Inom äldreomsorgen och äldrepolitiken riktas fokus på att förstärka pensionärernas disponibla inkomster genom förslag om höjd garantipension och höjt grundavdrag för personer . Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjer. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9 samt avslår proposition 2012/13:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11. Investeringar för framtidens jobb För är det överordnade målet för den ekonomiska politiken full sysselsättning. Arbetet är basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är grunden för personlig frihet och självständighet. Hög arbetslöshet innebär ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Den ekonomiska politiken ska även bidra till minskade ekonomiska och sociala skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Därför lägger fram förslag som ökar den ekonomiska jämlikheten och för att utjämna inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Gemensamt finansierade tjänster som utbildning och sjukvård som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle. Behoven ska vara styrande och inte det privata vinstintresset inom vård, skola och omsorg. Regeringens ekonomiska politik för fler jobb har lett till ökad arbetslöshet och minskad sysselsättningsgrad. Arbetslösheten är på nivåer som regeringen själv karaktäriserat som massarbetslöshet. Det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden är långtidsarbetslösheten som ökat lavinartat under den borgerliga regeringen. Genom kraftiga neddragningar på arbetsmarknadspolitiken och på utbildning har människors möjligheter att ta och få ett jobb helt enkelt minskat. som den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet anser att stora samhällsnyttiga investeringar måste till. Det saknas inte arbetsuppgifter. vill investera i ökat bostadsbyggande, i klimatomställning, i ökat underhåll och nya spår för järnvägen, i utbildning och förbättrad kvalitet i skolan, på fritids och i äldreomsorgen genom att anställa fler. föreslår satsningar för att öka den ekonomiska jämlikheten, vilket är avgörande för samhällets utveckling. Jämlika samhällen mår och utvecklas bättre. Klimatinvesteringar i jobb och grön omställning Det finns ett ökat behov av att kraftigt höja ambitionsnivån i klimat- och miljöpolitiken. Med en grön omställning för en hållbar miljö och radikalt minskade utsläpp av växthusgaser kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. Ökade offentliga investeringar och nya klimatmål är en nödvändig del i en sådan omställning. Sådana investeringar håller uppe efterfrågan i rådande konjunkturläge som de stärker tillväxtförutsättningar. vill skärpa det svenska utsläppsmålet till till 2020 och allt ska göras på hemmaplan. Vid sidan av detta krävs också ett helt nytt klimatbistånd för att på så sätt ta ansvar för hur våra utsläpp påverkar utvecklingsländerna. är i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl måste genomföra ett systemskifte i infrastrukturen. Genom förslag om kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik kan transporterna förbättras och miljöpåverkan minskas. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är att budgetlagen ändras så att lånefinansiering utgör huvudprincipen för finansiering av infrastruktur. behöver ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem, varför järnvägen bör återregleras. anser att kärnkraften ska avvecklas och ett mål om förnybar energi sättas till . För att detta ska bli verklighet bör bl.a. stöd för en ekologiskt hållbar energiproduktion och ett brett spektrum av energieffektiviseringsåtgärder inom bostadssektorn införas. Det nya klimatprogram som föreslår för kommuner, landsting och företag, och som syftar till att stimulera lokala åtgärder för utsläppsminskningar, bör därför också införas. behöver en ny bostadspolitik. Med målet om att det ska byggas 40 000 bostäder varav hälften hyresrätter, föreslår ett statligt stöd för att stimulera byggandet av hyresrätter till rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. Ett upprustningsstöd för hyresrätter och för välfärdslokaler bör införas. Det är deras tur . Dagens ROT-avdrag ska avskaffas då förslag till investeringar i bostadsbyggande och upprustning ökar. behöver ställa om till innovationsdriven tillväxt. Därför har förslag som syftar till att stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag och förstärkningar av industriforskningsinstitutens verksamhet. Investeringar i jobb och kvalitet i välfärden menar att utbildning, vård och omsorg är en rättighet och en del av vår gemensamma välfärd, inte en marknad för privata bolag. Därför ska de skattepengar som avsätts också gå till verksamheten för att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster. För att utveckla välfärden behövs det stora satsningar på mer personal. Med förslag kan antalet anställda inom välfärden öka med 53 000. För att alla ska vilja bidra till våra gemensamma försäkringssystem behövs höjda ersättningsnivåer i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen så att fler får en ersättning som baseras på deras inkomst. Det generella statsbidraget måste värdesäkras. Därför föreslår en satsning på för en uppskrivning av statsbidragen. Det bör också tillföras resurser på ca för en rad olika riktade satsningar, t.ex. ökad lärartäthet, ökad bemanning i äldreomsorgen och en vårdplatsgaranti samt satsningar på det förebyggande arbetet mot ohälsa. Den prestationsbundna vårdgarantin och sjukskrivningsmiljarden ska avskaffas och lagen om vårdvalssystem (LOV) rivas upp. Hela eller delar av sjukhus ska inte kunna säljas ut. Var och en av oss ska känna en trygghet i att vi klarar oss ekonomiskt om vi blir sjuka, och sådana trygghetssystem har ett starkt stöd. Eftersom sju av tio långtidssjukskrivna är kvinnor har försämringarna i sjukförsäkringen framför allt ökat fattigdomen bland kvinnor. Stupstocken måste avskaffas eftersom det som är avgörande är om man är för sjuk för att arbeta eller ej. Jag anser att de förslag som har om att sjukförsäkringen ska individanpassas och att inkomsttaket ska höjas bör införas, liksom att karensdagen ska avskaffas. Som ett första steg föreslår att ett karensavdrag införs. De senaste årens nedmontering av de gemensamt finansierade trygghetssystemen har också drabbat barnen. Därför måste bostadsbidraget och underhållsstödet höjas. För att skapa ett rättvist och förutsägbart pensionssystem är det också nödvändigt med en ny genomgripande pensionsreform. Ett hållbart arbetsliv med plats för fler Ungdomar som saknar gymnasieexamen löper en stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder. För att förebygga detta föreslår en rätt för unga upp till att läsa in gymnasieskolan. Dessutom föreslås ett utbildningspaket som innehåller 23 000 årsplatser, varav närmare 15 000 inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux eller , för att ge ungdomar möjlighet att skaffa sig de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att uppmuntra till utbildning föreslås att ett särskilt studiebidrag införs för unga arbetslösa på samma nivå som hela studiemedlet. Ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet med trainee- och lärlingsanställningar samt utbildningsvikariat ingår också i de förslag till satsningar som syftar till att minska ungdomsarbetslösheten tillsammans med förmånlig finansiering i form av aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel. menar att bankernas vinster kan användas mer produktivt och föreslår därför en engångsskatt på de fyra storbankerna och använder den inkomsten till att minska ungdomsarbetslösheten. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher ska därför avvecklas. Även de rigida garantiprogrammen ska slopas. I stället bör man satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Fas 3 föreslås avvecklas och i stället ska de som är placerade där erbjudas aktiva och värdiga insatser utformade efter den enskildes behov. Det handlar bl.a. om 14 000 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer och plats i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux, och som anställd lärling. Den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen ska återupprättas. Konkret innebär detta bl.a. höjda tak och en höjd ersättningsnivå till för hela ersättningsperioden. Arbetslöshetsavgiften bör dessutom avskaffas och en avdragsrätt för medlemskap i fack och a-kassa bör införas. Det ska också vara lättare än att kvalificera sig till a-kassan. föreslår därför åtgärder för att förbättra grundförsäkringen i a-kassan. Med förslag kommer bl.a. ungdomar som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden att kunna ta del av grundförsäkringen i stället för att vara beroende av bidrag eller släktingar för sin försörjning. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, skapa förutsättningar för en hållbar utveckling och utjämna inkomstskillnaderna. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat enhetligt och likformigt. Det krävs större skatteintäkter än , och viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. I motsättning till en politik för ökad kvalitet och fler jobb i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och klimatsmarta bostäder står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är jobbskatteavdraget. är mycket kritiskt till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Jobbskatteavdraget har dessutom gett störst skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. föreslår ökad skatt vid högre inkomster. Med politik får alla löntagare upp till medelinkomst oförändrad skatt. Vi föreslår att jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . I förlängningen anser att vi återigen ska ha ett skattesystem som är likformigt, dvs. där man betalar lika mycket i skatt vid lika inkomst oavsett var inkomsten kommer ifrån. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster ska rivas upp. Nedsättningen av de sociala avgifterna för ungdomar ska tas bort, eftersom den både är dyr och ineffektiv.