bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med de styrmedel som har beslutats eller planerats och att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Gruppen vill här peka på att utskottet framförde att det är av stor betydelse att utskottet får fortlöpande information för att löpande kunna följa den fortsatta händelseutvecklingen vad gäller utsläppen. tog utskottet upp att med anledning av en redogörelse från hade gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut, och att regeringen ännu inte hade lämnat förslag om hur överskottet ska hanteras. Utskottet utgick från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tidigare beslut. Regeringen redovisade att regeringen i budgetpropositionen hade angivit att man avser att återkomma till i frågan.17[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, s. 39, avsnitt 3.7 Revisionens iakttagelser.] Vidare redovisade regeringen i Årsredovisning för staten 2010 kvantitativa uppskattningar rörande förväntade överskott av utsläppsrätter (AAU).18[ Skr. 2010/11:101 s. Regeringen angav att det definitiva överskottet kan fastställas först när 2011 och utsläpp är kända. Enligt regeringen hänger frågan om hanteringen av överskottet samman med frågan om överföring av AAU:er till en andra åtagandeperiod, vilken är föremål för fortsatta förhandlingar inom ramen för klimatkonventionen. Regeringen uppgav i skrivelsen att fortfarande bereder ärendet och genomför en analys av handlingsalternativ med sikte på att återkomma till budgetproposition.19[ Skr. 2011/12:75.] Gruppen noterar att någon sådan redovisning inte har gjorts i årets budgetproposition. Gruppen utgår från att regeringen återkommer till med förslag om hur överskottet ska hanteras i enlighet med tillkännagivande. har anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen för hållbara städer ska dels vara en nationell arena för utveckling av hållbara städer, dels hantera det ekonomiska stödet till denna utveckling. Miljö- och jordbruksutskottet gjorde 2010 en uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Med anledning av uppföljningen framförde utskottet bl.a. att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter bör göras och pekade på vikten av att satsningens resultat och den kunskap som har samlats inom delegationen och i projekten tas om hand när satsningen är slut och delegationen avvecklad. Utskottet underströk vidare vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det är viktigt att även i fortsättning följa denna fråga. godkände vad miljö- och jordbruksutskottet anförde om utskottets uppföljning. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer 20112012 för att fasa ut verksamheten. Regeringen beslutade därefter att förlänga delegationens uppdrag , för att konsolidera och avsluta det arbete som inletts.20[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:MJU1. Regeringen redovisar i årets budgetproposition att utbetalningar av det ekonomiska stödet kommer att innebära utgifter . Tabell 3 Utgiftsutvecklingen för anslag 1:15 Hållbara städer Belopp (tkr) Källa: Prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1 och prop. 2012/13:1 utg.omr. I årets budgetproposition redovisar regeringen bl.a. följande när det gäller resultaten av satsningen på hållbara städer: Det ekonomiska stödet har resulterat i ett stort antal stödansökningar. beviljades sammanlagt nio större investeringsprojekt och 55 planeringsprojekt ekonomiskt stöd i konkurrens med andra ansökningar. lämnades totalt 70 ansökningar in varav 28 beviljades stöd. Under det förnyade uppdraget har det ekonomiska stödet framför allt varit inriktat på planerings-, informations- och utvecklingsprojekt. Ansökningarna har gällt både renodlade stadsutvecklingsprojekt och projekt för informationsspridning och processutveckling. Stödansökningarna visade på en stor bredd både geografiskt och innehållsmässigt. Jämfört har den sociala dimensionen i hållbar stadsutveckling en tydligare roll. Bland de projekt som fått stöd finns exempelvis integrerade stadsutvecklingsprojekt, utveckling av delkomponenter i stadsutvecklingen som systemlösningar för vatten och avfall respektive cykelstrategier samt utveckling av nya kunskapsfält som certifieringssystem för stadsdelar. Delegationen har i samverkan med genomfört möten för erfarenhetsutbyte mellan stödprojekten. Delegationen har också främjat stödprojektens deltagande vid olika konferenser i och internationellt. Delegationen har vidare tagit initiativ till ett nätverk för informationsutbyte och samverkan kring goda exempel i stadsbyggandet där flera myndigheter och organisationer deltar. Delegationen lämnade rapporter om hinder för hållbar stadsutveckling och förslag till fortsatt arbete för hållbar stadsutveckling till regeringen. Där föreslås bl.a. en nationell stadspolitik för bättre samordning av olika statliga sektorsintressen samt en fortsatt statlig satsning på hållbar stadsutveckling. Regeringen har i sin analys gjort bedömningen att arbetet som delegationen för hållbara städer genomfört visar på den centrala roll som stads- och bebyggelseutvecklingen har bl.a. för klimatfrågan liksom på behovet av ett sammanhållet perspektiv på olika hållbarhetsaspekter. Enligt regeringens bedömning medför de nio investeringsprojekt som fått stöd under 20092010 minskade utsläpp i spannet 20 koldioxid . Regeringen menar att det statliga stödet har gett upphov till en hävstångseffekt som kommer att generera klimatnytta i flera led. Även det växande internationella intresset för hållbar stadsutveckling i många olika forum visar enligt regeringens analys att satsning på hållbara städer har legat rätt och inriktning. 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen konstaterade utskottet att satsningen på hållbara städer hade förlängts för att säkerställa kunskapsspridning, vilket sågs som positivt. Utskottet noterade att det i resultatredovisningen endast fanns mycket begränsad redovisning och bedömning av uppnådda resultat. Mot den bakgrunden framhöll utskottet betydelsen av att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Utskottet underströk att det är väsentligt med långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling, varför det är viktigt med tydlig ansvarsfördelning. Utskottet framförde att satsningen bör utvärderas . Det är angeläget att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids och att regeringen återrapporterar till vilka resultat som satsningen ger. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att satsningen på hållbara städer har lett till ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Gruppen vill mot den bakgrunden peka på vikten av att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Gruppen konstaterar att regeringens resultatredovisning har förbättrats . Bland annat redovisas att flera projekt har initierats och att möten för erfarenhetsutbyte har genomförts. Gruppen har tidigare pekat på vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Gruppen delar regeringens bedömning att det kvarstår mycket arbete för att på bred front åstadkomma en hållbar utveckling av städerna. Gruppen noterar att Delegationen för hållbara städer har föreslagit en nationell stadspolitik för bättre samordning av olika statliga sektorsintressen samt en fortsatt statlig satsning på hållbar stadsutveckling. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids och att det fortsatta arbetet har en tydlig koppling till ordinarie förvaltningsstrukturer. 6.1 Utskottets uppföljning och tidigare ställningstagande beslutade att skulle tillföras anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen för en handlingsplan för kemikalier. gjorde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning som inriktades på att närmare följa upp resultaten inom kemikalieområdet och hur den av beslutade resursförstärkningen har använts. Av miljö- och jordbruksutskottets uppföljning framgick att användes resursförstärkningen främst till personalkostnader. Satsningen innebar bl.a. att tillsynen utökades, något som enligt utskottets bedömning var en viktig insats som kan utgöra underlag för överväganden om en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebar även att projekt förbereddes med utgångspunkt i dialogen med andra aktörer. Utskottet framförde med anledning av uppföljningen att samarbete med andra myndigheter är viktigt för att ta till vara olika kompetenser och för att uppnå ett brett engagemang i dessa frågor. Ökat samarbete kan även leda till att arbetet blir mer långsiktigt. Utskottet framförde att det är viktigt att regeringen analyserar om relevanta myndigheter bör få i uppdrag att samverka och återrapportera resultatet. Utskottet menade vidare att satsningen innebär att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik ökar. Detta är enligt utskottet positivt och ligger i linje med intentionerna bakom satsningen. Utskottet framförde att det därför vore värdefullt om fick fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Utskottet konstaterade att satsningar av denna typ kan leda till att en fråga uppmärksammas och ges ett särskilt fokus , vilket är mycket positivt. kan tidsbegränsade satsningar av denna typ leda till en viss ryckighet i myndigheternas arbete och förutsättningar att arbeta långsiktigt och målmedvetet med olika frågor. Det tar tid att både rekrytera personal till en satsning och att avveckla personal vid satsningens slut. Utskottet pekade vidare på att det är oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Utskottet menade att det är värdefullt att utvärdera hur effektiva denna form av satsningar är i jämförelse med mer långsiktiga åtaganden. I detta kan ingå att följa frågan om hur kostnadseffektiva denna typ av satsningar är. Det vore värdefullt om regeringen återkom till i någon av de två kommande årens budgetpropositioner och redogjorde för de förväntade konsekvenserna av att den riktade satsningen upphör. En sådan redogörelse skulle ge ett fördjupat underlag inför beredningen av regeringens budgetförslag. Mot den bakgrunden ville utskottet särskilt lyfta fram vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Utskottet framförde att det är angeläget att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras och att regeringen analyserar om dessa myndigheter bör få i uppdrag att samverka och återrapportera resultatet samt att satsningen följs upp och utvärderas. Uppnådda resultat bör redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. Det är väsentligt att beakta hur resultat på lång sikt kan uppnås vad gäller arbetet för en giftfri miljö och att i det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. Regeringen redovisar att Kemikalieinspektionen med de extra resurserna bl.a. har intensifierat tillsynsarbetet, t.ex. med ett ökat antal analyser av kemikalier i varor, arbetet inom Reach-förordningen med utvärdering, klassificering och förslag till begränsningar av farliga ämnen, och har initierat branschdialoger för leksaker, textilier och kosmetika för att diskutera frivilliga åtaganden. Regeringen har i årets resultatredovisning för Giftfri miljö inte kommenterat utskottets uppföljning. 6.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar görs en statlig satsning inom kemikalieområdet i form av en resursförstärkning på Kemikalieinspektionen på sammanlagt . följde gruppen upp hur resursförstärkningen används och hur den kommer att följas upp. Gruppen lyfte bl.a. fram att det är viktigt att regeringen följer den löpande utvecklingen av insatserna och att resultaten redovisas för . Gruppen kan i årets uppföljning av resultatredovisningen konstatera att regeringen har redovisat en del resultat av satsningen. konstaterar gruppen att regeringen inte har kommenterat de synpunkter som utskottet framförde i sin uppföljning. Detta gäller t.ex. utskottets önskemål avseende regeringens analys av samverkansbehov, satsningens betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet. betonade utskottet vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till . Gruppen vill även i årets uppföljning lyfta fram detta. Uppnådda resultat bör redovisas för och bedömas i förhållande till mål och kostnader. Gruppen uppmärksammar även att utskottet framförde att det vore värdefullt om regeringen återkom för i årets eller nästa års budgetproposition och redogjorde för de förväntade konsekvenserna av att satsningen upphör. Gruppen konstaterar att någon sådan analys inte lämnas i årets budgetproposition och utgår därför från att den kommer att lämnas i enlighet med utskottets önskemål. 7 Biologisk mångfald i rinnande vatten 7.1 Utskottets uppföljning och tidigare ställningstagande gjorde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen inriktades på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i samband med vattenkraft. Utskottet konstaterade i sin behandling av uppföljningen att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt, som vattenkraften har flera fördelar. Utskottet ansåg bl.a. att det är viktigt att lyfta fram både problem och möjligheter för att kunna bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten på bästa möjliga sätt. Utskottet pekade på vikten av att de frågor som togs upp i uppföljningen behandlas vidare i utvecklingsarbetet, både inom olika utskott, i regeringen och inom de berörda myndigheterna. Utskottet noterade vidare att det saknas tillräckliga motiv för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor. Det konstaterades att miljömål för vattendragen inte hade nåtts, och utskottet uppmärksammade att det finns flera olika målkonflikter och att dessa inte får förlama fortsatt utvecklingsarbete. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning samt att myndigheterna ges ett tydligt uppdrag från regeringen att samarbeta. Utskottet konstaterade att det saknas en helhetsbild av statens olika insatser och deras resultat. Utskottet menade att det är viktigt att regeringen säkerställer att det samlade resultatet av åtgärderna redovisas och analyseras, och att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås. Utskottet framhöll dessutom vikten av samarbete och samverkan mellan myndigheterna och betonade vikten av hög kompetens i vattenfrågor vid de myndigheter som berörs för att kunna säkerställa att goda resultat uppnås. Utskottet konstaterade att arbetet med fiskvägar, restaurering av vattendrag och fiskevård har gått långsamt i förhållande till målen och att det finns ett fortsatt behov av åtgärder. Utskottet betonade därför vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård samt vikten av att följa upp resultatet av de insatser som görs. Utskottet fann att det är viktigt att säkerställa att kraftbolagen har tillräckliga motiv för att bevara och återskapa biologisk mångfald i vattendragen. Utskottet konstaterade dessutom att det inte finns någon entydig bild av kraftbolagens kostnader för fiskvägar, men att det inte heller finns någon entydig bild av vilket värde som återskapad biologisk mångfald leder till. Utskottet menade att det är viktigt att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Utskottet menade att det i första hand är kraftbolagen som bör betala åtgärder för att återskapa och bevara biologisk mångfald, men konstaterade att statliga bidrag till restaureringsåtgärder kan förenkla arbetet och göra att processen går snabbare. Det är viktigt att kraftbolagen ges tillräckliga motiv att arbeta med biologisk mångfald. Dessutom behövs statliga resurser för att finansiera åtgärder som annars inte skulle komma till stånd, varför det är viktigt att det även fortsättningsvis avsätts statliga medel till sådana insatser. Utskottet konstaterade att de statliga resurserna för restaurering av vattendrag har varierat och framhöll vikten av långsiktighet i medelstilldelningen och det faktum att det behövs resurser för att kunna genomföra restaureringar. Utskottet konstaterade att bestämmelserna om vattenverksamhet inte har integrerats helt i , vilket har lett till att praxis utgår från den äldre, exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i och dess förarbeten. Utskottet noterade att det finns utredningsförslag som syftar till att harmonisera regelverket för vattenverksamhet med annan verksamhet som regleras i . Inför det fortsatta utvecklingsarbetet i dessa frågor betonade utskottet vikten av det övergripande målet att främja en hållbar utveckling och vikten av att denna fråga hanteras vidare. Utskottet vidhöll sin bedömning att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med bl.a. tillsyn. Utskottet ansåg vidare att det behövs ett intensifierat arbete med bl.a. omprövning av vattendomar. Utskottet redovisade att man har fått många indikationer på att situationen är otillfredsställande med tanke på hur äldre vattendomar är utformade. Det behövs fortsatta analyser av hur frågan kan hanteras för att säkerställa den biologiska mångfalden. Utskottet konstaterade avslutningsvis att de fem vattenmyndigheterna fortfarande ses som nya aktörer och att flera instanser pekat på att det är ett problem att ingen har haft ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på nationell nivå. Utskottet betonade vikten av fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och menade att Havs- och vattenmyndigheten kan möjliggöra tydligare samordning. Regeringen har i årets resultatredovisning om Levande sjöar och vattendrag gjort bedömningen att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet för levande sjöar och vattendrag till 2020 med de styrmedel som har beslutats eller planerats. Regeringen menar vidare att fragmentering av vattendrag, bl.a. genom anläggande av kraftverks- och regleringsdammar, och utraderande av landbiotoper genom överdämning samt torrläggning av forsar och strömfåror har stor påverkan på den fysiska miljön och på berörda ekosystem i sjöar och rinnande vatten inom avrinningsområdet. Även enstaka hinder i ett system förändrar hela systemets struktur och funktion med risk för att vissa arter helt slås ut. Antalet restaurerade vattendrag har ökat men arbetet går enligt regeringen långsamt. En bidragande faktor är den juridiska processen vid omprövningar och tillstånd för vattenverksamhet. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över reglerna om vattenverksamhet i och den s.k. restvattenlagen.21[ Lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet.] Utredaren ska bl.a. föreslå de ändringar i reglerna som behövs för att miljörättens grundläggande principer såsom principen om att förorenaren betalar och principen att bästa möjliga teknik ska användas får genomslag även i den vattenrättsliga regleringen. Vidare ska utredaren se över tillståndsprövningen av vattenverksamhet samt analysera systemet för omprövning av vattenverksamheter och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett effektivt system för omprövning. Regeringen redovisar vidare att arbetet med restaureringar av vattendragen i länen går långsamt. Det konstateras att kunskaperna om kulturmiljövärden längs sjöarna och vattendragen är bristande. Regeringen har i övrigt inte kommenterat utskottets uppföljning. 7.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar gjorde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. I uppföljningen redovisades och analyserades en rad olika problem, bl.a. kring tillsyn och tillståndsprövning. genomförde utskottet en utfrågning med anledning av utskottets uppföljning. Det finns sammantaget ett stort intresse i frågor som rör vattenkraften och biologisk mångfald i rinnande vatten. Gruppen kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen har tillsatt en utredning för att se över reglerna för vattenverksamhet. Gruppen utgår från att de problem som har uppmärksammats kommer att lösas, och att regeringen i de kommande årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås för den biologiska mångfalden i rinnande vatten. Regeringen gör bedömningen att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag till 2020 med de styrmedel som har beslutats eller planerats. I utskottets uppföljning framförde gruppen att ytterligare åtgärder måste vidtas för att uppnå målen vad gäller vattendragen. Gruppen vidhåller sin uppfattning och pekar även på vikten av att målkonflikter hanteras och att myndigheterna ges ett tydligt uppdrag att samarbeta. Av gruppens uppföljning framgick att arbetet med fiskvägar, restaurering av vattendrag och fiskevård har gått långsamt i förhållande till målen. När det gäller frågan om restaurering av vattendrag visar regeringens resultatredovisning att arbetet fortfarande går långsamt. Gruppen understryker återigen vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård samt vikten av att följa upp resultatet av de insatser som görs. går över till att debattera miljöbudgeten. Vi kan konstatera att efter ungefär tio timmars debatt med trafikutskottet lämnas vi i miljö- och jordbruksutskottet ungefär 3 att debattera miljöbudgeten och jordbruksbudgeten. Vi ska göra vårt absolut bästa. Som tur är kan jag konstatera att de socialdemokratiska ledamöterna i trafikutskottet på ett föredömligt sätt visat att den socialdemokratiska miljö- och klimatpolitiken bärs av hela vårt parti. Vi kan bara instämma i anföranden . Han har visat att klimatet, jobben och framtiden är det som vi söker stöd för, det är där vi vill visa svenska folket att det faktiskt är möjligt att göra något.Vi fortsätter nu att diskutera miljöbudgeten. Jag kan konstatera att denna regering är inne på sitt sjunde år, och endast 14 av 16 miljömål kommer att uppnås. Det här duger naturligtvis inte, och min fråga till alla de borgerliga partierna är naturligtvis: Hur illa måste miljötillståndet bli innan ni tycker att det är dags att använda också miljöbudgeten i ett offensivt progressivt arbete där miljö- och klimatpolitiken kan användas till att skapa framtidens jobb och välfärd? Det duger helt enkelt inte att regeringen själv konstaterar att tillståndet för den biologiska mångfalden i våra hav är mycket dåligt och sedan drar ned på havsanslaget. Det duger inte att regeringen själv konstaterar att man inte kommer att nå klimatmålet att minska våra utsläpp och sedan lämnar en allt minskande miljöbudget. Det duger inte att regeringen själv konstaterar att de globala klimatutsläppen ökar, och sedan skickar samma regering miljöministern bakbunden till de internationella klimatförhandlingarna.