bet · H001UFöU1 · 2012-12-07 00:00:00 — 2012/13:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) med följdmotioner. Utskottet konstaterar att har godkänt etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. Utskottet förordar, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013. Utskottet stöder regeringens inriktning om att den svenska militära insatsen i successivt ska anpassas, omvandlas och reduceras. Under inledningen av 2013 kommer den planerade svenska militära insatsen på plats i att utgöras av ca 400 personer. avses den svenska militära insatsen ha minskat med ca 100 personer och uppgå till ca 300 personer på plats i . Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns fem reservationer (SD respektive V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avslag på proposition 2012/13:41 medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2012/13:41 och avslår motion 2012/13:U6 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) 2012/13:U6 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:U7 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2012/13:U6 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:U7 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M), (M), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 785 personer till förfogande för deltagande i ISAF till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). höll kabinettssekreterare och statssekreterare från , statssekreterare von der Esch från Försvarsdepartementet och civila representant i Mazar-e ambassadör en föredragning om . föredrogs propositionen för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet av kabinettssekreterare och statssekreterare från , statssekreterare von der Esch från Försvarsdepartementet och överbefälhavare från Försvarsmakten. höll och från () en föredragning om . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. godkände (FN:s) säkerhetsråd i resolution upprättandet av en internationell säkerhetsstyrka (Assistance Force, ISAF), i enlighet med , som i enlighet med kapitel VII skulle bistå den afghanska regeringen med att upprätthålla säkerheten i och stödja övergången till demokratiskt styre i . har senare förlängt och utökat mandatet för den internationella styrkan till att omfatta hela territorium samt stöd för uppbyggnad av de afghanska säkerhetsstyrkorna. Detta har skett genom resolutionerna (2002), 1444 (2002), 1510 (2003), 1563 (2004), 1623 (2005), 1707 (2006), 1776 (2007), 1833 (2008), 1890 (2009), 1943 (2010), 2011 (2011) och den senaste resolutionen (2012) som förlängde ISAF:s mandat med till och med . Utöver mandatet från säkerhetsrådet finns det även en inbjudan från den afghanska regeringen, vilket utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. har bidragit till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF sedan den inrättades /02. Det svenska deltagandet inom ramen för den internationella säkerhetsstyrkan i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i proposition 2001/02:60 (bet. 2001/02:UFöU2, rskr. 2001/02:140), i proposition 2001/02:179 (bet. 2001/02:UFöU3, rskr. 2001/02:323), i proposition 2002/03:21 (bet. 2002/03:UFöU1, rskr. 2002/03:71) i betänkande 2003/04:UU8 (rskr. 2003/04:100), i proposition 2003/04:71, (bet. 2003/04:UFöU2, rskr. 2003/04:245), i proposition 2005/06:34 (bet. 2005/06:UFöU1, rskr. 2005/06:83), i proposition 2006/07:83 (bet. 2006/07:UFöU3, rskr. 2006/07:192), i proposition 2008/09:69 (bet. 2008/09:UFöU1, rskr. 2008/09:146), i proposition 2009/10:38 (bet. 2009/10:UFöU1, rskr. 2009/10:60), i proposition 2010/11:35 (bet. 2010/11:UFöU1, rskr. 2010/11:108) samt i proposition 2011/12:29 (bet. 2011/12:UFöU2, rskr. 2011/12:81). Regeringens förslag i proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), som överlämnades till , har föregåtts av överläggningar och en överenskommelse mellan regeringen, Socialdemokraterna och de gröna. I proposition 2012/13:41 föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i ISAF till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. I personalramen om 785 personer ingår resurser för förstärkning och oförutsedda evakueringsbehov. Under inledningen av 2013 kommer den planerade svenska militära insatsen på plats i att utgöras av ca 400 personer. avses den svenska militära insatsen ha minskat med ca 100 personer och uppgå till ca 300 personer på plats i . Den afghanska regeringen och det internationella samfundet enades vid om att den afghanska regeringen vid utgången av 2014 ska ha övertagit huvudansvaret för landets säkerhet, utveckling och samhällsstyre. Som en del av denna transition har Nato och den afghanska regeringen beslutat att ISAF:s trupp vid utgången av 2014 ska överlämna det fulla säkerhetsansvaret till de afghanska säkerhetsstyrkorna. Den afghanska regeringen tillkännagav transitionens inledande i samband med att det afghanska nyåret högtidlighölls , och inleddes transitionen. Avsikten är att genomföra transitionen i fem omgångar fram till slutet av 2014. Beslut har fattats om de tre första omgångarna, som berör av befolkning. I de provinser som omfattas har överlämningsprocessen inletts och i vissa fall avslutats, beroende på situationen i den enskilda provinsen. För svenskt vidkommande innebär dessa beslut att säkerhetsansvaret i den största delen av det svenska ansvarsområdet nu är överlämnat till afghanska myndigheter. När det gäller det svenska ansvarsområdet återstår tre distrikt där transitionen ännu inte inletts: Sayad i provinsen Pul, Qush Tepah och Darzab i provinsen . Vid Natotoppmötet i fastslog de allierade tillsammans med ISAF-partner och den afghanska regeringen att Nato ska etablera en utbildningsinsats i bortom 2014. I detta betänkande behandlar utskottet dock endast den proposition som ligger till grund för beslut vad avser den svenska insatsen . I enlighet med överenskomna riktlinjer mellan den afghanska regeringen och det internationella samfundet ska de regionala enheterna för säkerhet och återuppbyggnad (Provincial Reconstruction Team, PRT) fasas ut, i takt med att säkerhetsansvaret överlämnas från ISAF till de afghanska myndigheterna. övergick den samlade svenska insatsen i norra till civil ledning. I samband med detta avvecklades den företrädesvis militära svenskledda Provincial Reconstruction Team (PRT) i Mazar-e och ersattes av en civilt ledd struktur, Transition Support Team (TST). Huvudsyftet med den civila ledningen är att det säkerhetsfrämjande samarbete som bedrivs med de afghanska säkerhetsstrukturerna tydligare ska samordnas med de svenska biståndsinsatserna och den institutionsuppbyggnad som bidrar till. Det militära styrkebidraget utvecklas och anpassas för att på bästa sätt kunna bidra till det stöd som den afghanska regeringen och de afghanska säkerhetsstyrkorna efterfrågar. Den huvudsakliga uppgiften för det svenska styrkebidraget är att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna i syfte att fortsätta processen med att överlämna säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna och i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. Genom att tillhandhålla stöd vid operationer samt utbilda och utöva mentorskap gentemot ANSF har den svenska kontingenten, enligt propositionen, bidragit till att förbättra de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att initiera, planera, leda och genomföra operationer. Samtliga operationer som genomförs i det svensk-finska ansvarsområdet leds av ANSF. till början av 2012 utförde ANSF och ISAF ett ökat antal operationer, möjliggjorda genom en tillfällig militär förstärkning från ISAF och genom ökningen av de afghanska säkerhetsstyrkornas numerär och kvalitet. Dessa operationer har, enligt propositionen, resulterat i ett förbättrat säkerhetsläge och minskad rörelsefrihet för det väpnade motståndet. Säkerhetssituationen i är dock, enligt propositionen, fortsatt utmanande. Överlämnandet av säkerhetsansvaret till afghanerna ställer höga krav på en förbättrad förmåga, lojalitet och tillgänglighet hos de afghanska säkerhetsstyrkorna. Den humanitära situationen i är allvarlig. Den utdragna väpnade konflikten och återkommande torka, översvämningar, en svår vinter och andra extrema väderförhållanden har försämrat situationen . Konflikten resulterar i civila offer och internflyktingar. har mer än en tredjedel av befolkning tvingats lämna sina hem. Antalet internflyktingar fortsätter att öka. Enligt UNHCR uppskattas antalet internflyktingar till mer än 500 000. En stor del av internflyktingarna återfinns i södra, västra och östra . har mer än 5,7 miljoner flyktingar återvänt till . I enlighet med överenskommelsen mellan regeringen, Socialdemokraterna och de gröna tillsattes en arbetsgrupp för att se över det svenska utvecklingssamarbetet med . Arbetsgruppens rapport och rekommendationer ligger till grund för den reviderade biståndsstrategin som antogs och som ska styra inriktningen av det svenska biståndet . Målet med det svenska utvecklingssamarbetet ska vara att människor som lever i fattigdom, särskilt kvinnor och flickor, ska få förbättrade levnadsförhållanden i ett fredligt och demokratiskt samhälle. Trots att den afghanska konstitutionen slår fast att kvinnor och män har samma rättigheter, fortsätter kvinnor i att utsättas för omfattande diskriminering. De afghanska kvinnornas möjligheter till politiskt inflytande är begränsat. Kvinnliga parlamentariker rapporterar regelbundet om diskriminering och trakasserier. Vidare är det få kvinnor som får anställning i offentlig förvaltning. Regeringen anser att det är angeläget med fortsatta och intensifierade ansträngningar för att stärka den afghanska förvaltningen på central nivå, liksom på provins- och distriktsnivå, för att öka förmågan att leverera samhällsservice till medborgarna. utvecklingsengagemang ska vara långsiktigt och ses . Givarsamfundet har inom ramen för Kabulprocessen bl.a. åtagit sig att senast kanalisera av sitt stöd genom den afghanska regeringens system och öka anpassningen till den afghanska regeringens prioriteringar. I samband med givarkonferensen i gjorde ett omfattande och långsiktigt åtagande för perioden , i linje med regeringens och oppositionens (Socialdemokraterna och de gröna) gemensamma inriktning om att bistånd till ska ses . Korruptionen i är ett problem. En grundpelare i det svenska biståndet är dock att motverka korruption. består åtagande i att stödja med en indikativ volym om sammantaget , enligt en ny strategi som kommer att utarbetas. Detta ligger också väl i linje med det åtagande som och det internationella samfundet gjorde i inom ramen för det s.k. The Transformation Decade 20152024. I propositionen föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Under inledningen av 2013 kommer den planerade svenska militära insatsen på plats i att utgöras av ca 400 personer. avses den svenska militära insatsen ha minskat med ca 100 personer, till ca 300 personer på plats i . Därutöver tillkommer den svenska helikopterenheten samt personal till stöd för avveckling av camper och hemtransport av utrustning och materiel. I den begärda personalramen om 785 personer ingår resurser för förstärkning och oförutsedda evakueringsbehov. Regeringens förslag har föregåtts av överläggningar med Socialdemokraterna och de gröna. I kommittémotion 2012/13:U7 av m.fl. (SD) yrkande 1 medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det för det första även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd och för det andra att den svenska styrkan gradvis avvecklas helt . I yrkande 2 anser att svenskt bistånd till inte ska kanaliseras genom den afghanska regeringens system utan att i högre grad bör prioritera humanitära insatser samt kanalisera bistånd via organisationer i det civila samhället, främst . I kommittémotion 2012/13:U6 av m.fl. (V) yrkande 1 vill att regeringens proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) avslås. I yrkande 2 lyfter fram behovet av en nationell handlingsplan för genomförandet av resolution i . I yrkande 3 anförs att den svenska militära insatsen i bör dras tillbaka och att en plan för ett sådant trupptillbakadragande bör upprättas. I yrkande 4 betonar vikten av ökade civila insatser i . bör växla från en militär till en civil strategi. Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Utskottets förslag i korthet medger regeringens förslag om att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. avslår motionsyrkanden om att den svenska styrkan gradvis ska avvecklas helt , om att svenskt bistånd inte ska kanaliseras genom den afghanska regeringens system, om att avslå regeringens proposition 2012/13:41, om behovet av en nationell handlingsplan för genomförandet av resolution i , om att den svenska militära insatsen bör dras tillbaka och om att bör växla från en militär till en civil strategi. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (SD), 3 (V), 4 (SD) och 5 (V). Utskottet konstaterar att har godkänt etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. Av propositionen framgår att FN väntas fortsätta med att förlänga mandatet för den internationella säkerhetsstyrkan så länge som den kommer att verka. Utskottet ansluter sig till regeringens avsiktsförklaring om att engagemang för är långsiktigt. kommer inom ramen för FN och Europeiska unionen, men också i övrigt att fortsätta ett aktivt engagemang för fred och försoning, utveckling och stabilitet och inte minst för respekten för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i och i den vidare regionen. Utskottet anser att gemensamma lösningar och förtroendeskapande åtgärder på regional nivå är centrala för att skapa ekonomisk tillväxt och social utveckling i . Bilateral och regional handel är viktigt, och ett antal gränsöverskridande avtal har slutits. Det är också motiverat att utveckla samarbetet i närområdet när det gäller gränsöverskridande frågor såsom insatser för flyktingar och bekämpning av narkotikasmuggling. Det väpnade motståndets rörelser över den svårkontrollerade och långa gränsen mellan och är en särskild källa till oro och bidrar till att konflikten fortsätter. Det är därför av betydelse för utvecklingen i att bekämpa de väpnade motståndsgrupper som verkar med utgångspunkt i gränsområdena. Utskottet välkomnar att de regionala kontakterna mellan och länderna i närområdet har fördjupats , inte minst inom ramen för den s.k. Istanbulprocessen (även benämnd Heart of ). Utskottet konstaterar att den internationella säkerhetsstyrkans närvaro har bidragit till en utveckling där tar ett ökat eget ansvar för att förbättra säkerheten i landet. Det afghanska ägarskapet är avgörande för en långsiktig och stabil utveckling i . Vidare konstaterar utskottet att den internationella säkerhetsstyrkan har ett brett internationellt stöd och att den bestod av 50 truppbidragande länder, varav 22 inte är medlemmar i . Utskottet menar att en långsiktig positiv och stabil säkerhetsutveckling kräver ett fortsatt och förstärkt fokus på ett förbättrat samhällsstyre, en starkare rättsstat och en socioekonomisk utveckling som kommer befolkningen till godo, då detta skulle motverka grogrunden för en stor del av det väpnade motståndet. Utskottet stöder regeringens inriktning på en gradvis reducering av den svenska militära närvaron som det svenska engagemanget ges ett ökat civilt fokus. Utskottet välkomnar att en successiv förändring från stridande trupp till stödjande säkerhetsinsatser har genomförts. Utskottet konstaterar att det militära engagemanget fungerar som ett säkerhetsfrämjande och institutionsuppbyggande stöd till de afghanska säkerhetsstrukturerna och som ett stöd för att mer långsiktigt och uthålligt främja afghansk utveckling och institutionsuppbyggnad. I sammanhanget är det av vikt att säkerställa att överlämningen av säkerhetsansvaret genomförs på ett ansvarsfullt sätt samt att förändringar och reduceringar föregås av konsultationer med Nato och övriga partner. Utskottet välkomnar att en fördjupad militär samverkan kommer att etableras mellan , , och . Utskottet erinrar om att har redovisat sin syn på utnyttjandet av den del av mandatet som tar sikte på en eventuell tillfällig evakuerings- och förstärkningsinsats (bet. 2007/08:UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet). Ett behov av snabba nationella förstärkningar kan inte uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet noterar att den planerade svenska militära insatsen på plats i kommer att utgöras av ca 400 personer under inledningen av 2013 och att den militära insatsen avses minska med ca 100 personer till ca 300 personer på plats i . Detta medan den begärda personalramen är högst 785 personer. Utskottet förutsätter att , genom berörda utskott eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver ca 400 personer inte kan ske utan att ett nytt beslut fattas av . Regeringen beräknar att kostnaderna för det svenska bidraget inom ramen för ISAF uppgår till högst 1 . (Jämför beräknad kostnad om högst 1 .) Kostnaderna belastar anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att totalt 2 anvisas anslaget. Regeringen har inom den föreslagna ramen beräknat medel för en fortsatt insats för ISAF. Eventuella merkostnader för en förstärkning, evakuering eller bådadera ryms inom den föreslagna ramen för detta anslag. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet konstaterar att när ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat kan förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inte uteslutas. Situationen för de mänskliga rättigheterna i förblir utomordentligt allvarlig. Utskottet följer med oro utvecklingen i fråga om respekten för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet betonar vikten av att fortsätta och utveckla arbetet med att stärka de civila inslagen i insatser i . I detta sammanhang vill utskottet framhålla att övergången till civil ledning för de samlade svenska insatserna i norra , som ägde rum , är av stor betydelse för att signalera att samlade insatser successivt får en starkare betoning på civila insatser och ett långsiktigt utvecklingssamarbete. Utskottet välkomnar åtaganden, i samband med givarkonferensen i , att stödja med en indikativ volym om sammantaget och att därmed blir största biståndsland. Utskottet noterar att få framsteg har gjorts när det gäller afghanska myndigheters kapacitet att hantera ökade biståndsflöden. Utskottet anser att avsaknaden av reella förbättringar av samhällsstyrningen är särskilt bekymmersam. Afghanska beslutsfattare på politisk nivå och myndigheter måste leva upp till sina åtaganden, särskilt när det gäller förbättrad samhällsstyrning, ökad demokratisk legitimitet och bekämpande av korruption. Utskottet vill framhålla att det svenska biståndet ska bygga på ett ömsesidigt ansvarstagande och ett starkt afghanskt ägarskap. Förbättrad demokratisk utveckling och fattigdomsbekämpning ska vara det överordnande syftet med de samlade svenska insatserna. I detta sammanhang välkomnar utskottet att regeringen i sin samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med särskilt lyfter fram att kvinnor, barn och ungdomar, ska åtnjuta förbättrade levnadsförhållanden i ett fredligt, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Stöd till förbättrad säkerhet är ett led i att uppnå detta. Utskottet konstaterar att denna inriktning har förstärkts ytterligare genom en övergång till civil ledning och samordning av de samlade svenska insatserna i norra . Utskottet vill, för det svenska utvecklingssamarbetet, betona vikten av ökad samverkan med EU och de nordiska länderna när det gäller institutionsbyggande insatser och policydialog med afghanska företrädare. bör aktivt följa och påverka och fonder och program. Utskottet konstaterar att det internationella biståndet till kommer att vara angeläget för landets utveckling . Utskottet anser därför att det är viktigt att även verkar aktivt för att internationella givare lever upp till sina åtaganden och utfästelser om bistånd till . Utöver utvecklingssamarbete med konstaterar utskottet att det svenska humanitära biståndet till uppgår till totalt ca . kanaliserar det humanitära stödet främst genom WFP, ICRC, , , (), Aktion mot hunger (ACF), Svenska Röda Korset (SRK) och Norska flyktingrådet (NRC).