bet · GZ01CU13 · 2012-03-05 00:00:00 — 2011/12:CU13 Hyresrätt m.m. I betänkandet behandlar utskottet de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hyresrätt, bostadsrätt och kooperativ hyresrätt samt ombildning till bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:C259 av (M), 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 i denna del, 2011/12:C306 av (MP), 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 i denna del och 2011/12:C317 av (KD) yrkande 3. Besittningsskyddet vid hyra av komplementbostad 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 3 (V) Främjande av uthyrning av privatbostäder 2011/12:C254 av (M), 2011/12:C299 av (M) yrkande 2, 2011/12:C357 av de (M), 2011/12:C396 av i (M) yrkande 2, 2011/12:C401 av (SD) yrkande 2 och 2011/12:C407 av (M). Reservation 4 (SD) Säkerställande av skälig hyra vid andrahandsuthyrning 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 5 (MP, V) Andrahandshyresgästens rätt till ett förstahandsavtal 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 6 (V) 2011/12:C288 av (M) yrkande 3. En misshandlad makes eller sambos besittningsskydd 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 19 i denna del. Reservation 7 (S, MP, V) 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 19 i denna del. Reservation 8 (V) 2011/12:C288 av (M) yrkandena 1 och 2. 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 9 (S, MP, V) Reservation 10 (SD) motiveringen Vitesföreläggande mot oseriösa hyresvärdar 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 11 (S, MP, V) Främjande av kooperativ hyresrätt 2011/12:C415 av m.fl. (S). Reservation 12 (S, MP, V) Redovisning i en bostadsrättsförening 2011/12:C343 av (S). 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9, 2011/12:C360 av de (M), 2011/12:C362 av (M), 2011/12:C364 av (S) yrkandena 14, 2011/12:C377 av (S) yrkandena 13, 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 4, 9 och 10 samt 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 13 (S, MP) Reservation 14 (V) 2011/12:C277 av (FP), 2011/12:C316 av och (båda M), 2011/12:C358 av de (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:C396 av i (M) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 15 (MP, V) 2011/12:C242 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S) och Amineh Kakabaveh (V). I detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). I betänkandet behandlas också motionsförslag som gäller bostadsrätt och kooperativ hyresrätt samt ombildning till bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hyressättningssystemet. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (V). I motion 2011/12:C259 av (M) föreslås ökade möjligheter till prissättning på hyresmarknaden efter utbud och efterfrågan. I motionen görs klart att motionen inte syftar till en totalt oreglerad marknad, utan att besittningsskyddet ska värnas. Förslaget i motion 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 (delvis) avser reformer i hyreslagstiftningen för ökad konsumentmakt. Det gäller enligt motionären att skapa långsiktiga spelregler som gör investeringar intressanta, och möjligheten att bygga i olika prisnivåer behöver förstärkas. Enligt motionären borde konsumenternas efterfrågan vara styrande både vad gäller byggandet av hyresrätter med hög standard och vid hyressättningen därefter. Motionären uppmärksammar också den efterfrågan som finns på hyresrätter med normal standard till rimliga hyror. Förslaget i motion 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 16 avser förändringar av den s.k. skyddsregeln mot stora och snabba hyreshöjningar i vad den reglerar hyran för fastigheter som renoveras eller byggs om. Kostnaderna för renoveringar måste täckas men hyrorna ska enligt förslaget regleras på ett sätt som gör att man som hyresgäst har möjlighet att klara att betala dem. (MP) föreslår i motion 2011/12:C306 att det bör utredas hur man kan sätta ett bovärde och föra in detta värde som en komponent på hyresmarknaden. De värden av trivsel m.m. som de boende skapar själva, var för sig eller tillsammans, påverkar fastighetens marknadsvärde på olika sätt, inte bara genom lägre driftskostnader. Med ett ökat inslag av marknadshyressättning riskerar hyresgästen också att med högre hyror få betala det bovärde han eller hon bidragit till att skapa. Bovärdet bör enligt motionären kunna bestämmas på ett sätt så att det kan föras in som en komponent vid hyressättningen. Motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 6 innehåller ett förslag om att ska besluta att avskaffa påtaglighetsrekvisitet genom en ändring i 55 § första stycket hyreslagen så att där står följande. Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyran fastställas till skäligt belopp. Förslaget syftar till att värna hyresgästens besittningsskydd. Också förslaget i motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7 avser den tidigare berörda skyddsregeln mot stora och snabba hyreshöjningar. Motionärerna anser att skyddsregeln är för vag och ger för stort utrymme för undantag särskilt vad gäller standardhöjande åtgärder. De anser att det måste finnas en mer effektiv spärr mot kraftiga hyreshöjningar. Det för regelns tillämpning använda uttrycket väsentligt högre gör tillämpningen alltför snäv och bör därför ändras. Vidare bör hyresnämnden kunna pröva alla relevanta hyreshöjningar mot regeln, dvs. utan att det ska krävas ett yrkande. Därutöver skjuter motionärerna in sig på det alltför vida undantaget för regelns tillämpning i fråga om tillval och andra av hyresgästen önskade standardhöjande åtgärder. trädde en ny lag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värdeöverföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) och hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringarna i hyreslagen innebär att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). Regeringen har bedömt att en korrekt tillämpning av de nya reglerna kommer att stimulera utbudet av hyresrätter på lång sikt och har pekat på det stora ansvar som bostadsmarknadens parter har. Vidare har regeringen poängterat att det är viktigt att alla bruksvärdesfaktorer får ett korrekt genomslag på hyrorna. Regeringen kommer därför att följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.6). Vid reformen infördes en skyddsregel mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet, ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, dvs. en särskilt framförhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under . Sådana hyror kan utgöra ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnadsprojekt (55 § femte stycket hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln ske under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. I normalfallet avses det inte bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Det är inte ovanligt att ombyggnader leder till kraftiga hyreshöjningar, särskilt om hyran har varit mycket låg. Med anledning av detta uttalade regeringen i proposition 2009/10:185 följande om utformningen av skyddsregeln. Hyresgäster har givetvis ett starkt intresse av ett skydd mot kraftiga hyreshöjningar, även om dessa har samband med att standardhöjande åtgärder har utförts eller, för att ta ett annat exempel, beror på att hyresvärden under en följd av år har underlåtit att anpassa hyran efter den allmänna hyresutvecklingen. Detta talar för att skyddsregeln bör gälla generellt vid väsentliga hyreshöjningar. Ett undantag vid standardhöjande åtgärder skulle också kunna medföra att en hyresvärd kunde sätta skyddsregeln ur spel genom att vidta endast begränsade förbättringsåtgärder men ändå höja hyran väsentligt. Det kan vidare antas att en sådan ordning i högre grad skulle uppmuntra omfattande renoveringar i stället för förebyggande och kontinuerliga underhållsinsatser. Mot denna bakgrund föreslås inte något absolut undantag från skyddsregelns tillämpningsområde för hyreshöjningar efter standardhöjande åtgärder. Eftersom skyddsregeln är ett skydd för hyresgästen, bör utgångspunkten vara att väsentliga hyreshöjningar inte ska genomföras på en enda gång. får det anses rimligt att det finns utrymme för något större hyreshöjningar när detta är skäligt i det enskilda fallet. När det gäller exempelvis standardhöjande åtgärder som har en inte obetydlig inverkan på lägenhetens bruksvärde har hyresgäster ett relativt starkt inflytande. Enligt hyreslagen får en hyresvärd utföra sådana åtgärder endast om de har godkänts av de berörda hyresgästerna eller om hyresnämnden har lämnat tillstånd (se 18 d18 h §§). Om det har utförts förbättrings- eller ändringsarbeten efter sådant godkännande eller tillstånd, får det anses skäligt att efterföljande hyreshöjningar får ett snabbare genomslag. Vidare erbjuder många hyresvärdar sina hyresgäster möjligheter att påverka sitt boende genom att deras lägenheter förses med viss inredning eller utrustning, s.k. tillval. Hyresgästen betalar för sitt tillval genom ett tillägg på hyran. Om hyresvärden och hyresgästen har träffat en överenskommelse om tillval får det, på motsvarande sätt som vid standardhöjande åtgärder, anses skäligt att skyddsregeln inte tillämpas på en hyreshöjning som grundar sig på tillvalet. Regeringen föreslår därför att skyddsregeln som huvudregel ska tillämpas vid väsentliga hyreshöjningar, men inte om det finns särskilda skäl som talar emot det. Särskilda skäl som talar emot en tillämpning av skyddsregeln bör således kunna vara exempelvis att det efter godkännande eller tillstånd har utförts standardhöjande åtgärder eller gjorts tillval som höjt lägenhetens bruksvärde. antog i slutet av den förra valperioden ny lagstiftning som gäller hyressättningen. De nya reglerna har varit i kraft endast . Det kan finnas skäl för att i ett eller flera avseenden återkomma till dessa regler men inte förrän tillräckliga erfarenheter har vunnits om deras tillämpning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillval och frånval i hyresrätten. Utskottet hänvisar till pågående beredning. Jämför särskilt yttrande 1 (SD). Den i det föregående avsnittet redovisade motionen 2011/12:C298 av (FP) yrkande 1 (delvis) som gäller reformer av hyreslagstiftningen för ökad konsumentmakt omfattar också förslag om att hyresrätten behöver utvecklas som produkt och att det behöver införas en större mångfald vad gäller lösningar så att konsumenten kan välja modell. Motionären pekar på att hyresgästen ska kunna ges möjligheter att själv stå för viss del av inredningen, t.ex. kök och förvaring. Också i motion 2011/12:C317 av (KD) yrkande 3 förespråkas ett system med från- och tillval. fick en särskild utredare i uppdrag att överväga hur möjligheterna för hyresgäster att göra olika tillval och frånval i sin hyresrätt skulle kunna förbättras. I betänkandet Tillval i hyresrätt (SOU 2008:94) lämnas bl.a. följande förslag. Utredarens förslag omfattar utrustning och underhåll. Utredaren ansåg att möjligheterna för hyresgästerna att få tjänster utförda med anknytning till boendet jämfört med vad som gäller inte skulle komma att förbättras om tjänster skulle omfattas av systemet för tillval och frånval. Förslaget utgår från samma grundprinciper som systemet för presumtionshyror i nyproduktionen (55 c § hyreslagen). Ett system föreslås där hyresvärden ska ha rätt att få ersättning för sina kostnader för tillvalet. Ersättningen ska betalas som tillägg till hyran. På motsvarande sätt ska hyresgästen få ett avdrag från hyran vid frånval. Om avtalet om tillval eller frånval har träffats i en särskild handling och parterna i avtalet hänvisat till att det särskilda systemet ska gälla, ska både kollektiva och enskilda avtal presumeras vara skäliga och normalt sett inte rubbas vid en prövning i hyresnämnden. Presumtionen kan brytas om det föreligger synnerliga skäl eller om tillägget väsentligt avviker från hyresvärdens självkostnad. Presumtionen för skälighet har begränsningar, bl.a. att den ska gälla endast från avtalets ingående. Om presumtionen bryts ska hyresnämnden fastställa ett skäligt tillägg eller avdrag genom tillämpning av bruksvärdesreglerna. Efter presumtionstidens slut kommer hyressättningen åter att ske efter lägenhetens bruksvärde. Om hyresgästen genom tillägg svarat för hyresvärdens hela kostnad får dock tillvalet efter presumtionstidens utgång inte i samma hyresförhållande beaktas vid hyressättningen. Avtalen ska kunna gälla även om ett nytt hyresförhållande inleds. Möjligheterna för hyresgäster att göra tillval och frånval kan enligt utredarens bedömning förbättras genom att det på det föreslagna sättet tillåts avvikelser från de ordinarie hyressättningsreglerna. Genom de begränsningar som sätts upp i förslaget ska det säkerställas att bruksvärdesprincipen även i fortsättningen kommer att vara central för hyressättningen som stora möjligheter för individuella variationer skapas. Utredningsförslaget bereds inom . Eftersom utredningsförslaget bereds inom finns det inte skäl för att nu i sak ta ställning till de frågor som väckts i motionerna och som gäller möjligheter till till- och frånval i en hyresrätt eller därmed anknutna frågor. Besittningsskyddet vid hyra av komplementbostad Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att stärka hyresgästens besittningsskydd vid hyra av komplementbostad. Jämför reservation 3 (V). Förslaget i motion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7 avser ett stärkt besittningsskydd för hyresgäster. Kravet på att hyresgästen ska vara folkbokförd på den adress där han eller hon har en lägenhet på grund av sitt arbete innebär enligt motionen att hyresgästen riskerar att förlora besittningsskyddet för den lägenhet där han eller hon har sitt egentliga hem, är socialt förankrad och har sin släkt och vänner. I motionen kritiseras utgången i ett mål från . Det hovrättsavgörande vars utgång är föremål för kritik från motionärerna kan sammanfattas enligt följande (, avdelning 02, beslut i mål ÖH 4617-09). Tvisten mellan hyresvärden och hyresgästen gällde om hyresavtalet dem emellan avseende en lägenhet i skulle upphöra. Hyresvärden anförde att O.P. är folkbokförd och bosatt i där han har fast anställning som journalist och att hans önskan att behålla Göteborgslägenheten är betingad av sociala skäl vilka inte är skyddsvärda. O.P. invände i huvudsak följande. Han har hela sin släkt och hela sitt sociala umgänge förutom arbetskamrater i . Han tillbringar sin mesta lediga tid i . Han söker de fasta anställningar för journalister som blir lediga i med omnejd. Arbetsmarknaden för journalister är mycket svår och de flesta anställningar som förekommer är vikariat eller tillfälliga anställningar. I trivs han inte. Han övernattar i . I hovrätten har tillagt att O.P. inte har visat några konkreta planer för återflyttning till prövningslägenheten i , och O.P. har tillagt att han i realiteten har sitt hem i . I sitt beslut anförde hovrätten följande. Bestämmelserna om bostadshyresgästers besittningsskydd syftar till att trygga rätten till det egna hemmet. Vid bedömningen av var en person har sin bostad bör utgångspunkten vara att folkbokföringen korrekt återspeglar personens bosättning om inte särskilda omständigheter talar däremot (se bl.a. Rättsfall från hovrätterna, RH 2003:60). Det är ostridigt att O.P. är folkbokförd i . Vad O. P. har anfört om sin användning av prövningslägenheten i medför inte att han kan anses ha sin permanenta bostad där [se nedan]. Hovrätten finner därför i likhet med hyresnämnden att O.P, har sin permanenta bostad i . Frågan är därefter om O.P. ändå har ett skyddsvärt behov av prövningslägenheten som ett s.k. nödvändigt bostadskomplement. För att en lägenhet ska anses som ett nödvändigt bostadskomplement krävs enligt praxis att lägenheten används i vart fall alternativt och att den då används i samband med arbete eller studier. Det krävs särskilda skäl för att annat behov av ett bostadskomplement ska anses skyddsvärt. Hovrätten delar hyresnämndens bedömning att O.P. använder prövningslägenheten i sådan omfattning att lägenheten skulle kunna utgöra ett bostadskomplement. O.P. har inte påstått att han använder prövningslägenheten i samband med arbete eller studier. Av hans egna uppgifter framgår att han behöver prövningslägenheten eftersom han tillbringar sin lediga tid i där hans släkt och hans sociala umgänge finns. Hovrätten ifrågasätter inte att O.P. har en stark personlig anknytning till . Vad som framkommit om hans behov av prövningslägenheten kan dock inte anses skyddsvärt i lagens mening och därmed utgöra sådana särskilda skäl som krävs för att han ska ha behov av lägenheten som ett bostadskomplement. O.P. har även anfört att han behöver prövningslägenheten eftersom han avser att flytta tillbaka till så snart han fått en fast anställning där. O.P. har dock inte visat några mer konkreta planer för en återflyttning eller att en flytt skulle vara nära förstående. Han kan därför inte heller på den grunden anses ha ett skyddsvärt behov av lägenheten. Mot bakgrund av det anförda kan det inte anses oskäligt mot O.P. att hyresavtalet får upphöra. Med ändring av hyresnämndens beslut ska därför talan [om att hyresavtalet ska upphöra] bifallas. Enligt utskottets mening finns det i många fall skäl för att hyresgästen ska ha ett starkt besittningsskydd till två lägenheter, både den som hyresgästen anser utgöra sitt egentliga hem och den som utgör ett nödvändigt bostadskomplement. Var den närmare gränsen för att upprätthålla ett sådant besittningsskydd ska gå bör främst vara en fråga för hyresnämnderna och . Omständigheterna i det fall motionärerna pekar på är enligt utskottets mening inte sådana att det motiverar en översyn av regelsystemet. Utskottet har i sin bedömning av motionsförslaget beaktat det allmänna intresse som finns i att lägenheter blir lediga för uthyrning. Främjande av uthyrning av privatbostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att främja uthyrning av privatbostäder. Utskottet hänvisar till pågående beredning. Jämför reservation 4 (SD). Ett flertal motioner avser åtgärder för att främja andrahandsupplåtelser. I motion 2011/12:C407 av (M) föreslås att det ska införas en uthyrningsrätt för privatbostäder med fri hyressättning och utan besittningsskydd. Det ska också göras möjligt för en bostadsrättsförening att besluta att föreningen ska få ersättning vid en andrahandsupplåtelse av en föreningsmedlems lägenhet. Också motion 2011/12:C299 av (M) yrkande 2 gäller att andrahandsupplåtelse av såväl hyresrätter som bostadsrätter ska underlättas. Det gäller t.ex. att utöka de skäl som grundlägger en rätt till att upplåta en hyresrätt i andra hand och att förenkla regleringen av sådana upplåtelser av bostadsrätter. Enligt motion 2011/12:C254 av (M) bör det bli enklare och mer lönsamt för privatpersoner att hyra ut sin bostad. En orsak till att det inte finns en väl fungerande andrahandsmarknad är att det inte lönar sig att hyra ut och att det råder oförutsägbarhet när det gäller avtalad hyra eftersom hyresgästen kan få hyran prövad i hyresnämnden och detta kan resultera i återbetalningsskyldighet för andrahandshyresvärden. Motionären anser det rimligt att en hyresgäst måste ha ett godkännande till andrahandsuthyrningen som förutsätter särskilda skäl. de (M) för i motion 2011/12:C357 fram förslag om en översyn av reglerna för uthyrning av ägarlägenheter med inriktningen att det inte ska finnas några bestämmelser som reglerar vilken hyra som får tas ut. Också motion 2011/12:C396 av i (M) yrkande 2 avser hyressättningen av ägarlägenheter. Hon föreslår en ny typ av hyreskontrakt för ägarlägenheter med hyressättning av småhus som grund. I motion 2011/12:C401 av (SD) yrkande 2 lämnas förslag om förändringar av regelverket för att underlätta andrahandsuthyrning så att det ska bli enklare och mer lönsamt för privatpersoner att hyra ut sin bostad. Det gäller att t.ex. undanröja den oförutsägbarhet om avtalad hyra som de särskilda reglerna om återbetalningsskyldighet av andrahandshyra för med sig. Genom bifall till regeringens proposition Ökade möjligheter till andrahandsuthyrning genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) som rör andrahandsupplåtelse av en hyreslägenhet (prop. 2008/09:27, bet. 2008/09:CU8, rskr. 2008/09:73). Ändringarna innebar följande. Möjligheterna till andrahandsupplåtelse utvidgades. kan ge tillstånd till en sådan upplåtelse när en hyresgäst på grund av en längre utlandsvistelse eller studier på annan ort har beaktansvärda skäl för att hyra ut sin lägenhet. kunde den som tagit ut en hyra som inte är skälig bli återbetalningsskyldig upp till bakåt i tiden. Den tiden förkortades till . Slutligen förtydligades att det avgörande för om hyresvärdens samtycke krävs för en andrahandsupplåtelse är om upplåtelsen har skett för självständigt brukande. Lagändringarna trädde i kraft . Under samma beslutade att schablonavdraget vid en upplåtelse av en privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet skulle höjas från till (SFS 2008:1322). Schablonavdraget vid en sådan upplåtelse har under det föregående höjts till fr.o.m. (SFS 2010:1826) och under detta åter igen höjts, till fr.o.m. (SFS 2011:1271). I propositionen om de nya hyressättningsreglerna påpekade regeringen att de föreslagna och som framgått ovan genomförda ändringarna kan påverka hyresnivåerna även för privatpersoners uthyrning av hyres- och bostadsrättslägenheter och egna hem och därmed komma att öka privatpersoners intresse av att hyra ut den egna bostaden. I propositionen anfördes också att regleringens effekter på bostadsmarknaden bör följas löpande och att en utvärdering bör göras när de nya bestämmelserna varit i kraft (prop. 2009/10:185 s. 82). Uthyrning av ägarlägenheter m.m. Regeringen delade i propositionen om ägarlägenheter (prop. 2008/09:91) ägarlägenhetsutrednings bedömning att hyreslagens särbestämmelser om uthyrning av en- eller tvåfamiljshus bör gälla även för uthyrning av ägarlägenheter. Genom den föreslagna lösningen blev alla de bestämmelser som gäller för annan jämförbar uthyrning tillämpliga på uthyrning av ägarlägenheter.