bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — Det handlar om den globala finanskrisen, som slog extra hårt mot några av länderna. Det handlar om bankernas girighet och om hur det finansiella systemet inte har någon egentlig styrning från demokratiskt håll. Det handlar om korruption i vissa fall och om en bristande möjlighet att ta in skatter, framför allt i det grekiska fallet.Birgitta säger att om vi har en skuldkris kan man inte skuldsätta sig mer. Men om vi har en eurokris tycker hon att vi ska ha mer av euron. Hon tycker till och med att ska ansluta sig till euron. Det är kanske inte den vettigaste slutsatsen av en eurokris. Att fortsätta med mer av samma i dagens läge leder till mer fattigdom, mindre jämställdhet, mindre jämlikhet, ökade klassklyftor och ökad arbetslöshet. Det är tyvärr en politik som regeringen ibland verkar ha alldeles för stor acceptans för. Sedvanlig vänsterpartiretorik går ut på att det alltid är eurons fel. Vi kan som flera talare har konstaterat tidigare bara slå fast att det finns länder som har haft en tuff ekonomisk kris och som har euron som valuta. Det finns andra länder som har klarat sig under krisen på ett bra och tydligt sätt och som även har varit de mest dominerande länderna under krisen och som har euron som valuta. Man gör det enkelt för sig själv genom att skylla allting på euron, för det stämmer inte.Däremot kan man ha en relevant kritik och vara efterklok. Banden, statistiken och kraven när det gäller de länder som har fått euron som valuta borde ha varit tuffare. Man borde ha implementerat bättre, och man borde se till att de regler som man hade satt upp följdes. Där kan man vara efterklok och tycka att det hela borde ha styrts upp tidigare.Det intressanta är dock slutsatserna när det gäller de länder som vi talar om , exempelvis - inte minst efter det val som skedde nu . Partier som valde att gå till val på en populistisk retorik, att säga nej till åtstramningspaket, att säga nej till ansvar och att säga ja till enkla lösningar fick stöd. Det gäller både på den kommunistiska kanten och i form av nynazistiska partier. Men det som är intressant är också att samtliga tre partier som fick mest stöd - det socialdemokratiska , det konservativa men också det nya Syriza - vill att ska vara kvar i Europeiska unionen. De vill också att ska ha kvar euron som valuta. Detta har alltså kommit fram genom ett demokratiskt val, och det är viktigt att se att man inte tror att lösningen är att vare sig lämna euron eller att lämna EU som projekt, vilket ju är och politik i denna kammare.Vad är alternativen när man inte har några pengar att spendera? Är alternativet att inte fortsätt med några reformer över huvud taget? Och vem ska betala i slutändan? Det blir andra länders skattebetalare.Det är fortfarande självklart att om vi ställer upp och lånar ut pengar till andra länder, vilket vi gör efter att denna riksdag har fått fatta beslut om det, måste vi också kunna ställa krav på vad pengarna ska användas till. Det är vanligt sunt bondförnuft. ska nog akta sig för att luta sig mot Syriza i argumentationen. Då kommer hon att tvingas till en hårdför retorik mot nedskärningspolitiken och de avtal som har pressats på grekerna och som har lett till ytterligare fattigdom, massarbetslöshet och uppsägningar. Den retoriken kanske inte stämmer riktigt överens med regeringens hållning i övrigt.Nu ser vi hur människor blir fattigare i krisens spår. Det oroar säkert också regeringen och . Men vad regeringen och förespråkar är mer av den politik som har lett till denna ökande fattigdom. Det är mer av centralisering och mer av ekonomisk politik som bestäms utifrån de stora ländernas villkor och som därför passar illa för länderna i periferi. Min poäng är inte att det inte fanns euroländer som klarade sig bra. Min poäng är tvärtom just att det inte går att ha en centraliserad penning--, valuta- och räntepolitik utan att vissa gynnas när andra missgynnas. Om man anpassar räntepolitiken till ekonomiska utveckling kommer andra länder att missgynnas. Det är precis det vi har sett. ifrågasätts kvinnors rättigheter i spåren av krisen. De fackliga rättigheterna är hårt trängda. Människor får lönesänkningar, och möjligheterna att ens överleva i värdighet minskar för många. Då menar jag att man ska ta det grekiska valresultatet på allvar. Det är inte bara ett protestval utan också ett val som säger nej till den enda vägens ekonomiska politik. Det finns aldrig bara ett alternativ i politiken. Det måste finnas ett alternativ som står för social rättvisa, solidaritet och som inte innebär att alla rättigheter som människor har tillkämpat sig ska ifrågasättas eller att människor ska hindras från att utöva dem. Jag känner också en stark solidaritet med det grekiska folket. På samma sätt som lettiska lärare, som har fått sina löner nedskurna , lider många greker . Men att jag känner solidaritet med det grekiska folket innebär inte att jag känner solidaritet med tidigare grekiska regeringar, som inte har fört en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är en stor skillnad.De stora utmaningar som grekerna har handlar om att det är ett land som inte har tagit itu med en stor svart sektor. Det är ett land där människor som är mycket rika - av världens handelsflotta ägs av greker - inte betalar särskilt mycket skatt. Folket har inte haft ett förtroende där skatter har betalats in så att man också har kunnat se att pengar kommer in till god välfärd. Det handlar om att ta itu med korruptionen. Det handlar om stora grundläggande utmaningar som är en självklarhet om man ska bygga upp en stabil välfärdsstat. Det är viktigt att se.Frågan är vad som är lösningen . Är det bara att vända grekerna ryggen? Nej, man måste såklart ställa krav. Att ställa krav är att bry sig om att grekerna ska kunna komma tillbaka igen och få en utveckling, en utväg för landet. Men då räcker det inte för grekerna att sitta på avbytarbänken och skylla på euron, utan man måste också vara aktiv på fältet.Jag tror att de reformer som och gör nu och som flera länder i har gjort - vi talar väldigt lite om den otroligt tuffa kris som de baltiska länderna har drabbats av - också har lett till att länder är på väg ut ur krisen. Den resan är tuff och jobbig, och vi ska stötta på många olika sätt, men de måste göra denna resa. Det finns ingen annan utväg. sade när hon höll sitt anförande om Europeiska unionens verksamhetsberättelse att Lissabonfördraget kommer att vara en milstolpe . I dagens anförande säger hon att ett fördjupat samarbete är viktigt av säkerhetsskäl. Då undrar jag: På vilket sätt stärker fördraget EU att bli ett mer öppet, effektivt och demokratiskt samarbete? uttalade också att det som rör alla länder ska beslutas gemensamt. Vilka frågor berör EU:s alla länder? I vårt berör allt alla, säger också. Då undrar jag: Vem är det som bryr sig om vad som berör det svenska folket? Om man tror på grundläggande mänskliga fri- och rättigheter blir man mycket berörd och vill agera när romer förtrycks i . Då blir man förbannad när en Prideparad förbjuds i något land i . Då blir man förbannad när populistiska partier hetsar och hotar mot utsatta grupper och använder skuldkrisen för att vinna mer kraft i politiken. Det handlar om mänskliga värderingar som är universella och inte stannar vid den svenska nationens gräns.Sverige är inte en isolerad ö. är ett land som är beroende av resten av . Ekonomiskt sett sker två tredjedelar av vår handel på den inre marknaden, och andelen kan bli ännu större om vi får i gång den inre marknaden ännu mer. För att påverka och vara en stark röst i världen kan man inte stå ensam uppe i norra och gapa. Man måste ha ett starkt stöd från andra för att få den verkliga tyngden. Vi är beroende, och för att våra barn och barnbarn ska kunna ha en god välfärd måste vi också tillsammans med andra länder få i gång tillväxt. Det kan man inte skapa på hemmaplan. Det är ett samarbete man måste ha.Via Lissabonfördraget har vi faktiskt fått ett mer demokratiskt . Jag tycker att man kan ha goda synpunkter på att det fanns för lite demokrati i tidigare fördrag, men det har gått i rätt riktning.De svenska folkvalda Europaparlamentarikerna är valda av svenska folket för att påverka de intressen som vi har i . Där har de i fått mer makt. Det är viktigt att vi fortsätter denna demokratiska resa. Man kan dock inte säga att EU var mer demokratiskt tidigare, och man kan inte säga att vi får mer makt och inflytande om vi lämnar och unionen. Det är totalt fel väg att gå. Jag delar inte åsikt i den här frågan. Makten utgår från svenska folket och inte från . Har man den syn som företräder tycker man att det är de i som ska avgöra vad som ska beslutas i . Det är också så det ser ut. Det handlar inte om samarbete, om att komma överens i stora och övergripande frågor eller om att lösa prekära situationer. Det handlar om att ta makt från de nationella parlamenten och ge den till och framför allt till och . Det är detta som EU handlar om. Det handlar inte om ett samarbete. Skulle det handla om ett samarbete skulle man ju fråga vad övriga länder tycker och anpassa sig efter det. är det dock väldigt få frågor som beslutas i enighet. Det kallar "demokrati" innebär i stället att av befolkningen och 14 medlemsländer kan besluta vad ska tycka, förutom på de få kvarvarande politiska områden där det fortfarande krävs enhällighet.På de områden där det fortfarande krävs enhällighet stretar inte regeringen på något sätt emot för att få mer makt tillbaka till , utan man godkänner i princip allt med vissa små justeringar. Där har vi skillnaden i demokratisyn mellan och regeringen. Vi sverigedemokrater tycker att makten utgår från svenska folket när man avgör vad som ska ske i . Stora, övergripande frågor är vi välvilliga till att diskutera och samarbeta om, men vi vill inte, till skillnad från regeringen, flytta över makten från till . Genom Lissabonfördraget har det svenska folket genom valda representanter fått mer makt att påverka. Vi väljer också en riksdag här, som i sin tur blir en regering som också påverkar och står upp för svenska intressen. Det gör vi . Vi slåss för de värderingar som svenska folket tycker är viktiga. Vi slåss för öppenhet och för att dokument ska vara tillgängliga runt om i unionen, vilket är ett sätt att stärka demokratin. Vi slåss för ett som inte har stängda gränser och fortsätter utvidgningen. Vi slåss för att få en gemensam och generös asylpolitik.Vi slåss för att de gränsöverskridande frågor som man inte kan lösa här på hemmaplan ska lösas tillsammans av de 27 länderna i unionen. Vi skulle inte kunna lösa allt ifrån gränsöverskridande brottslighet till gränsöverskridande klimatutmaningar och andra gränsöverskridande problem alldeles på egen hand. Ensam är inte stark. Här skiljer ut sig mot många av de övriga partierna. Vi har insett att man måste samarbeta för att kunna få politiskt resultat i en fråga. Det är väldigt viktigt att se den stora skillnaden där. Alliansens favorituttryck, att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik, återfinns även i årets betänkande. Med den inställningen verkar det nästan som om Alliansen vill ändra regeringsformen till att EU ska sköta all utrikespolitik och alla internationella kontakter.Tycker vår EU-minister verkligen att ska vara som autonoma regioner, till exempel , eller , som inte alls har någon egen utrikes- eller försvarspolitik?Utrikespolitik handlar om suveräna staters förhållande till tredjeland. Det är förhållanden som kan påverkas av ekonomiska, kulturella, historiska, geografiska eller språkliga band, och det faller sig naturligt att det är svårt att uppnå enighet inom alla områden. Även om det fortfarande ska råda konsensus i utrikespolitiken i EU anser vi att den nya utrikestjänsten EEAS i sin strävan att samordna utrikespolitiken går mot en alltmer överstatlig inriktning som riskerar att underminera medlemsstaternas egen utrikespolitik.Herr talman! , då en FN-resolution antogs om EU:s deltagande i FN:s arbete, har EU:s representanter också fått rätten att framföra EU:s ståndpunkter i generalförsamlingen. menar att det här finns en risk att det är EU som ska sätta agendan i generalförsamlingen och att avvikande åsikter mellan medlemsstaterna helst inte ska få förekomma. Vi anser också detta vara ett steg närmare att EU ska erkännas som en federal stat, vilket vi motsätter oss.Folkpartiet och gjorde också tidigare klart att strävan är att EU ska bli en stormakt som ska mäta sig med och USA.Sverigedemokraterna vill i stället värna om utrikespolitiska intressen, och vi ställer oss bakom ett mellanstatligt samarbete i stora övergripande frågor. Men så länge dagens förhållande kvarstår vill vi så klart ändå vara med och påverka inriktningen i den utrikespolitik som EU för.Herr talman! är kritiska till den nordiska stridsgruppen i EU. Medlemsstaterna har tio dagars veto att hålla inne med sitt truppbidrag vid beslut om truppinsats från EU. Allt pekar dock på att det svenska engagemanget i EU:s stridsgrupper är en övergångsfas innan vi hamnar i ett gemensamt EU-försvar. Det är ytterst tveksamt om denna utveckling är förankrad hos det svenska folket, då länge värnat om neutralitet och alliansfrihet.Herr talman! En fråga som har berörts i dagens debatt är frågan om agerande i EU gällande . Socialdemokraterna har här ett förslag om att inom EU bör verka för ett erkännande samt att folkrätten ska respekteras i avtal som rör naturresurser och fiske. Detta var tänkt att bli en gemensam reservation från Socialdemokraterna, och . Detta gjorde tydligt i utrikesutskottet.Sedan hände någonting. Vi från valde att också stödja förslaget. Då hoppade Socialdemokraterna plötsligt av. Vad var förklaringen från Socialdemokraterna och till detta? Jo, att Socialdemokraterna vill erkänna och att vi vill att det sker genom folkomröstning och fredliga förhandlingar. Därför kan vi inte gemensamt uppdra åt regeringen att verka för ett erkännande.Jag kan inte annat än instämma i det sade, att det är ytterst märkligt att bara för att Socialdemokraterna vill erkänna vill de inte inom EU verka för ett erkännande av Västsahara.För det första har Socialdemokraterna också framfört vikten av folkomröstning och fredsförhandlingar i sin utrikespolitiska motion. För det andra är det väl vårt problem om vi väljer att stödja ett förslag från er även om vi inte skulle ha exakt samma utrikespolitik över lag i den frågan. För det tredje är detta ett förslag om agerande inom EU - det handlar om det. Då anser jag att det är just det vi ska förhålla oss till. Och där är vi överens. Vi stöder ju ert förslag när det gäller detta.För mig är det ganska uppenbart att Socialdemokraterna inte ville få igenom ett förslag med stöd av oss, vilket är ett mycket märkligt agerande och rena sandlådefasoner i ett demokratiskt land som . Om någon framöver skulle välja att stödja ett förslag från oss i skulle inte min strategi vara att finna så många anledningar som möjligt till att förslaget inte borde stödjas av andra. uttryckte det i som att de framöver ska utforma förslag på ett sätt som minskar chansen att de får ett brett stöd och därmed kan gå igenom. Betyder det att Socialdemokraternas nya strategi är att få igenom så få förslag som möjligt, så att vår statsminister och regeringen kan sitta trygga i båten?Sverigedemokraterna ställer sig starkt kritiska till det sätt som har motarbetat en folkomröstning och hanterat den humanitära situationen i området. Vi tycker inte att omvärlden gör tillräckligt. Därför anser vi att EU borde sätta press på för att se till att den utlovade folkomröstningen blir av. Oppositionen hade här en chans att ge en tydlig uppmaning till regeringen att inom EU verka för ett erkännande av . Men detta lyckades, som sagt, Socialdemokraterna stoppa genom att ställa sig på Alliansens sida i denna fråga. Man kommer i dagens votering att rösta emot sitt eget förslag trots att vi är överens om målsättningen om ett självständigt Västsahara.Nog om detta.Herr talman! När det gäller EU:s förhållande till det östra och södra grannskapet vill framhålla vikten av att villkoren och kraven för att ingå associationsavtal och partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration måste skärpas. Till exempel står EU inför att teckna frihandelsavtal med . Då anser vi att man bör ställa högre krav när det gäller den kristna minoritetens rättigheter och kvinnors rättigheter bland annat.EU-parlamentet har också röstat ja till ett frihandelsavtal med , men att rättigheterna för folket i i de förhandlingarna kommer att lyftas fram är föga troligt. Här hade det varit bra om vi hade fått en uppmaning till regeringen att verka för att rättigheter ska finnas med, men det gick tyvärr inte.Jag vill också ifrågasätta att EU genom sin grannskapspolitik vill gå så långt som att i princip ge det södra grannskapet alla rättigheter som ett medlemskap innebär utan att de egentligen formellt har möjlighet att bli medlemmar som konditionaliteten i de här förhandlingarna, enligt mig, är väldigt bristfällig i praktiken.Herr talman! Det har talats om att grundtanken med EU från början var ett fredsprojekt och ett mellanstatligt samarbete. Den grundtanken ställer jag mig givetvis bakom. Jag firar gärna om det handlar om att fira fred och samarbete i . Men med den överstatliga inriktningen, där EU bestämmer över alltmer detaljer i medlemsstaterna, och det misslyckade europrojektet anser jag att nuvarande EU snarare skapar en grund för konflikter. Denna överstatliga makt som går i riktning mot att bli en stormakt tycker jag inte är så mycket att fira, tyvärr.Herr talman! Jag skulle också vilja framföra kritik mot inriktningen i EU:s biståndspolitik. ger EU stora biståndsmedel via generellt budgetstöd och sektorsbudgetstöd till ett stort antal länder. Trots att tagit fram en del krav och villkor för budgetstödet har detta än så länge gett föga effekt i praktiken. Till exempel ger EU generellt budgetstöd till och som 2011 rankades bland de 14 mest korrupta länderna i världen. Vi menar att det finns bättre vägar att ge bistånd än att ge pengar direkt in i statskassan till länder med så hög grad av korruption.EU-kommissionen har även framfört en önskan att medlemsstaterna och EU ska harmonisera sin biståndspolitik. Jag kan inte säga att jag ser EU som någon förebild i detta avseende utan vill gärna värna om rätt att självt utforma sin biståndspolitik.Avslutningsvis vill jag säga att vi ställer oss bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande instämmer jag i de yrkanden som min kollega har gjort. , 27 länder, 500 miljoner människor. Det finns naturligtvis trådar att ta upp när man ska behandla verksamhet i Europeiska unionen. Att välja ämne är inte lätt. Jag skulle kunna prata om olika sakbeslut, där jag kan säga att det där tycker jag är rätt, och det där tycker jag är fel. Jag kan kritisera det ena, och jag kan ta avstamp och säga "bra gjort" om det andra.Jag skulle kunna ta upp finanskrisen och diskussionerna om vad som kommer i . Jag skulle kunna lyfta upp något problemområde. Jag skulle till och med kunna hitta på egna problem, som inte finns, genom att lägga samman idéer. Vi har sett några exempel på det i debatten.Jag skulle också kunna ta upp saker som snarare berör inrikespolitiska ärenden än detta betänkande. Men, herr talman, jag ska faktiskt börja med två personliga möten och reflexioner.För drygt ett år sedan hade jag möjlighet att besöka . Där träffade jag en man som talade om att han hade stått på de baskiska separatisternas sida, inte den militanta delen men den politiska delen. Han var en äldre herre som var intresserad av baskisk kultur och baskiskt utbyte, och han sade så här: Med EU är faktiskt den baskiska separatisten död, därför att vi kan inom ramen för EU-samarbetet med både och ha precis det kulturella utbytet över gränserna som vi kämpade för . finns det egentligen ingen politiskt motiverad separatism längre. De som strider nu gör det av andra skäl, inte för saken.Det är klart att där ser vi hur EU har kunnat innebära två positiva saker. Dels kan de ha sin kultur i och utveckla den, dels ökar säkerhetsläget för alla oss andra. Detta tycker jag visar storheten i Europafädernas tanke när detta en gång konstruerades.Det andra mötet var i där jag hade möjlighet att tala inför några olika liberala oppositionspolitiker. De sade att vi ser EU som en modell för oss. Då var jag tvungen att fråga vad de menade med det. är ju ett land, medan EU är en union. Då sade de att EU står för en rättsstat, demokrati, tillväxt och mänskliga rättigheter. EU står för sekularitet och en rimlig fördelning av beslutsmakt på olika nivåer.Möjligen såg de detta såsom självklara mål för sitt arbete, men jag tror faktiskt också att de lite grann såg som mål att kunna få komma in i klubben, få en möjlighet att närma sig det europeiska samarbetet, därför att det står för de värden som är viktiga också för den liberala oppositionen i att lyfta fram.Det är just det vi sluter upp kring: dessa värden och de värdebaserade utmaningar som vi har pratat om här tidigare.Är vi nu en modell och ett mål att sträva efter? Vi har öppnat och sagt att vi ska ha samarbete med grannskapsländerna, både i det östra grannskapet och i Unionen för , och det är naturligtvis för att människa till människa kunna börja föra vidare dessa idéer, att människa till människa kunna ge vägledning och råd och ta intryck av varandra.På Moderata kvinnoförbundets inbjudan hade jag i går möjlighet att lyssna på som talade om att ska man bli duktig i idrott måste man ha mål - mål som är höga och mål som kanske inte alltid går att nå. Hon hoppade aldrig 2,10, men med ord, "Nog finns det mål och mening i vår färd - men det är vägen, som är mödan värd", så betydde det något att lyfta upp detta, att få en drivkraft att genomföra de förändringar som vägleder värdena framåt.Det tror jag är den roll vi kan spela mot många länder i vår omgivning.Men det ställer också krav på oss, och vi måste möta de krav som man rimligen ställer på oss. Det nämndes från EU-ministern, och det har nämnts från andra, att också vi måste svara upp emot någonting. Det finns exempel; har nämnts. Har vi verkligen varit öppna mot eller är det så att också vi har ett ansvar för att, som sade, det inte sker speciellt mycket just nu?Man kan diskutera om utvecklingen i alla avseenden går åt rätt håll i alla länder. Jag har bekymmer för , trots att jag träffat dessa företrädare. Jag har stora bekymmer för både och . Men jag vet en sak: Finns det inte exempel så finns det inget som motsäger den utveckling som pågår, och därför är det faktiskt viktigt att vi står för värdena.Det är därmed också viktigt att vi själva följer dessa värden internt, att vi öppnar mellan våra länder och står för de fyra friheterna och det människornas som ändå dagens konstruktion är.Låt mig sluta med en reflexion som jag använt tidigare. Min morfar lärde mig att om jag knyter handen är det aldrig någon risk att jag tappar någonting ur den. Men det är bara när handen är öppen som jag har en chans att få någonting i den.Herr talman! För mig handlar väldigt mycket om att vi ska vara öppna och skapa intryck och samarbeten människor emellan.Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande och avslag på reservationerna. Herr gamle trätobroder i EU-frågor, ska jag också lägga till.Det finns enligt min mening anledning till betydande pessimism om EU:s stabilitet och framtid. Jag tror också att det av det skälet vore bra med en informell koalitionsregering i EU-frågorna över blockgränsen på det sätt som rådde under sista mandatperiod. 2002-2006, en ny strävan efter att utveckla praxis och en organisk framväxt av förtroendefullt samarbete mellan partier som i grund och botten vilar på Europapositiva värderingar och erfarenheter.Det allvarliga är inte att regeringar faller runt om i . Problemet är att det inte i stället kommer nya regeringar som är handlingsförmögna efter de regeringar som faller.