bet · GZ01UU11 · 2012-05-14 00:00:00 — Då står vi här eller två igen och funderar över varför vi inte lade till det och det eller gjorde si och så. Och tar det till. Vi förlorar mer tid på att hasta fram.Det här är viktigt, och det tycker också. Vi kan ha olika uppfattning om hur det ska ta, men vi är båda besjälade av att det här blir bra. Sedan kanske vi vill nå olika långt. Det här är viktigt, och jag känner att det kommer att bli bra om utredningen kan lägga fram en redovisning. De flesta av oss i kammaren är eniga om att få en bra utredning, inte en snabb utredning. Det vi nu behandlar är regeringens skrivelse Strategisk exportkontroll 2011 och motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Det är inte den första skrivelsen i sitt slag utan det är den 27:e i ordningen. Det är en diskussion som har pågått , kan vi lugnt konstatera.Som grund för vår export av krigsmateriel finns naturligtvis en lagstiftning. Endast av säkerhets- eller försvarspolitiska skäl och utan att det strider mot vår utrikespolitik får krigsmateriel exporteras.Krigsmateriel, som det framgår av skrivelsen, handlar inte bara om en fråga. Skrivelsen gäller krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Den handlar också om produkter med dubbla användningsområden. Spektrumet är stort. Vi har valt att jobba med ett bredare spektrum än en del andra. Det är klokt och bra. Sedan kan man naturligtvis alltid fundera över om spektrumet behöver vidgas ytterligare.Den diskussion som har förts i kammaren under de 27 åren har naturligtvis handlat en hel del om lagstiftningen. Hur ska den se ut? Krav på krigsmaterielutredningar har rests från olika håll under dessa . Den dåvarande regeringen gav direktiv till , , och flera förväntade sig att utredningen skulle leda fram till resultat. Utredningen jobbade fram till . Många av oss förväntade sig en proposition, men en sådan kom inte. efter det att utredningen presenterats hade ännu ingen proposition lagts på bord. Vi fick en ny regering.Under den första mandatperioden, 2006-2010, hade vi återkommande diskussioner i kammaren. Vi från sida har sagt, och vi har haft ett brett stöd i utskottet, att vi har förväntat oss att den beredningsprocess som pågick med anledning av Krut skulle leda fram till en proposition och ny lagstiftning. Den har inte kommit som en helhet utan styckevis och delt, senast i samband med en förändrad lagstiftning kopplad till en EU-förordning som skulle ändras. En del av utredningen kvarstår, bland annat frågan om importregler för vapenexport. Vi från sida har tidigare pekat på att det behövs kompletteringar.Efter den arabiska kunde åtminstone nästan hela utskottet enas om att vi skulle vilja se en skärpning av export av krigsmateriel till icke-demokratiska länder. En sådan utredning ska nu läggas fram. Till skillnad från den tidigare socialdemokratiska utredningen verkar det som att det nu ska bli en parlamentarisk utredning. Det är bra.Jag beklagar för egen del att vi inte har lyckats presentera direktiven för utredningen . Själv ställde jag en fråga till ansvarig minister , och jag har försökt att påskynda utredningen. Det är helt klart att vi vill se en skärpning av gällande lagstiftning.Vi anser naturligtvis att krigsmaterielexporten kan göras mer transparent. Jag har för egen del beställt och fått en utredning, som säkert är tillgänglig för alla, från . Den kom i går. Den visar en jämförelse mellan hur och hanterar information i fråga om krigsmateriel. Det framgår likheter, svårigheter och möjligheter i jämförelsen. Det finns en del att lära och en del att ta vara på. Den anbefaller jag gärna till läsning.Som framgått tidigare är den så kallade svenska försvarsindustrin inte svensk . Den är i mångt och mycket internationell och jobbar internationellt där det finns ett beroende av varandra. I fråga om export finns i allt väsentligt långa avtal. Det är naturligtvis något vi måste beakta. Vi har tidigare diskuterat . Den skrivelse som ligger på bord är ett resultat av beslut i fråga om godkännande av avtal och export som fattats kanske bakåt i tiden. Det är inte produkter som produceras och ställs på hyllan. Det har inte varit så och är inte så. Det gör att det är långa linjer och långa avtal.Det som då har diskuterats är det särskilda avtal som träffades av den dåvarande regeringen om allmänt samarbete med , vilket är ett mycket brett ekonomisk-politiskt samarbetsavtal. Ovanpå det kom ett samarbetsavtal 2005 som rörde militärt samarbete. Det är ett avtal som man kan ha många synpunkter på, men det har förlängts av nuvarande regering. I ljuset av de erfarenheter som vi alla har kunnat dra finns det dock anledning att se över det avtalet och pröva om det ska förlängas till 2015 och om det i så fall ska göras med förändringar i delar av det.Låt mig, herr talman, klargöra att avtalet i sig inte leder till export. Det är särskilda avtal och särskilda frågor som hanteras och prövas i särskild ordning.Med anledning av diskussionen här tidigare kan jag inte underlåta att påpeka att jag hade möjligheten att delta när KU granskade avtalet . KU fann då att regeringen har all rätt att ingå detta avtal. Det står inte i strid med svensk lagstiftning. Det är helt klart så att en regering kan träffa den typen av avtal. Det ingår i det utrymme som regeringen har enligt den regeringsform som har antagit.Det var av det skälet som KU inte gjorde mer än vad man gjorde. Sedan vet jag att andra tyckte någonting annat, och det står varje parti fritt att göra det. Men det är helt klart att det inom regeringsformens ram är möjligt för regeringen att träffa den typen av avtal. Det är inget avtal som kräver beslut, utan det är ett avtal som regeringen har att hantera.Nu är det intressant att KU kommer att granska på nytt, och vi får väl se. Jag tänker inte gå djupare in på saudiavtal och saudifrågor än så här, eftersom de kommer att bli föremål för både särskild diskussion, utgår jag från, och särskild prövning i de organ som har det uppdraget.Herr talman! Långa avtal gäller för krigsmaterielexport. Försäljningen 2011 som redovisas, inte bara till utan i övrigt, hänför sig i mångt och mycket till beslut som är fattade tillbaka.Det hänger också samman med de så kallade följdleveranserna. Följdleveranser är någonting som är kutym, och har man väl startat och godkänt är presumtionen att det godkänns alltjämt. Här finns då några möjligheter att bryta avtal, och det finns de ovillkorliga reglerna. Det handlar om FN:s säkerhetsråds beslut, då det blir ett ovillkorligt brott i följdleveranser i alla avtal. Detsamma gäller EU och OSSE.Vi har från vår sida sett att det finns skäl att titta ytterligare på frågan om följdleveranser. Vi utgår från att vi kommer att få granska det i en kommande utredning och pröva möjligheten att införa någon form av svensk nödbroms för att säkra att man inte kommer i en situation där en förändrad verklighet innebär ett brott mot de regler som vi har utan att vi har möjlighet att stoppa eller förändra gällande avtal.Till sist är det tillämpningen. Tillämpningen av gällande regler kan alltid skärpas genom de råd som ges i , råd till ISP gällande godkännande av olika exportavtal. Den möjligheten står det naturligtvis alla partier fritt att pröva och att använda sig av. Det är som alltid en fråga om tolkning i varje enskilt fall. Där får vi väl se om tillämpningen och utvecklingen av praxis kommer att förändras eller om det fortsatt gäller som . Alldeles oavsett en ny lagstiftning finns det som sagt var möjligheter att gå längre till skydd för mänskliga rättigheter.Herr talman! Jag kan inte låta bli att kommentera som säger att vi genom beslut kan förändra lagstiftningen. Men jag har inte sett ett sådant lagförslag. Jag har inte sett en reservation som innehåller ett skarpt lagförslag som förändrar lagstiftningen.Herr talman! Jag har läst reservationerna i denna del och ser att det handlar om att tillkännage till regeringen att man ska ta fram en utredning. Det låter inte så skarpt i mina öron. Jag utgår från att vi kommer att få en utredning och kommer att få diskutera det här framöver, men i den ordning som har beslutats. Något nytt lagstiftningsförslag som kan fatta beslut om föreligger inte, herr talman, oavsett vad som sägs av olika partier från denna talarstol.Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. kritiserar oss i för att vi inte är tillräckligt tydliga och klara när det gäller svensk vapenexport. Jag tror att få som har lyssnat på den här debatten de gångna timmarna tycker att vi har varit de som har utmärkt oss genom oklarhet och otydlighet.Man kan se det i den motion som vi har lagt på bord. Där står det uttryckligen att vi vill "att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras under innevarande mandatperiod". Den nya lagstiftningen ska utesluta "möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna". Den ska utesluta "möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater", och ett demokratikriterium ska införas.Detta tycker är otydligt och oklart. Då undrar jag lite hur hon definierar den egna överenskommelse man gjort mellan de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna när det gäller vapenexporten där man i vaga ord pratar om en eventuell skärpning till länder som är icke-demokratier. Trots allt är vår motion ett under av tydlighet och klarhet jämfört med de vaga skrivningar som de borgerliga partierna har presenterat i betänkandet.Sedan väljer att lyfta fram den gamla , som de flesta av oss tack och lov har glömt bort och gömt undan i olika byrålådor. Den presenterades 2005. Jag förstår att vill damma av denna utredning , för det var hennes partikamrat som skrev den. I den utredningen avvisades tanken på ett demokratikriterium mycket tydligt. har därefter upprepat vid åtskilliga tillfällen att det inte går att dra en gräns mellan demokrati och diktatur.Jag undrar om instämmer med sin partikamrat. Är det så att hon avvisar tanken på ett demokratikriterium? Är det uppfattning att det inte går att dra en gräns mellan demokratier och diktaturer? Först och främst är det väldigt tydligt, åtminstone när jag lyssnar på , att det som gäller beslutet , även med upplästa förslag, handlar om en utredning, inte om ett skarpt lagförslag som genom en knapptryckning kommer att förändra lagstiftningen. Jag tycker att det är viktigt att klargöra det, för det var det som jag invände emot. När talade tidigare fick man bilden att en knapptryckning skulle förändra svensk lagstiftning. Men så var inte fallet, inte ens när i replik till mig tydliggjorde vad han har framfört i motionen.Så till frågan om demokrati eller inte demokrati. Det är väl helt klart att det finns en skillnad mellan demokratier och icke-demokratier. Det är därför som vi har utgångspunkten att vi ska skärpa lagstiftningen - vi är helt klara över det.Jag står inte bakom den utredning som lade fram. Det är väl också ett av skälen till att vi inte har fått någon proposition, vare sig av den förra regeringen eller av den nuvarande regeringen. Den utredningen har passerat bästföredatum. Då är det väl bra om vi nu kan få en ny utredning som kan skärpa lagstiftningen när det gäller export till icke-demokratier. Följdfrågan blir så klart: Om nu inte håller med sin gamla partikamrat utan anser att det går att göra skillnad på demokratier och diktaturer och tycker att det finns en tydlig skillnad mellan den typen av länder, varför ska man vänta med att tillsätta en utredning som ska titta på det? Hur svårt kan det vara att få till en ändring av lagstiftningen?Jag kan ställa samma fråga till som jag ställde till . När det har gällt sjukförsäkringen, a-kassan och privatiseringar har ni agerat i expressfart, men när det kommer till att i lagstiftningen få på pränt ett förbud mot vapenexport till diktaturer, då rör ni er saktare än vissa glaciärer.Men har rätt på en punkt. Vi kan i , där samtliga riksdagspartier är representerade, rösta nej till nya avtal. Jag kan i alla fall stå här och lova att den representant som har, , röstar nej när det kommer upp förslag om att ska exportera vapen till diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova brott mot de mänskliga rättigheterna.Jag kan ge löftet att vi agerar på det sättet och röstar mot. Men vi kan också uppenbarligen, när vi läser regeringens skrivelse, konstatera att ofta blir nedröstad, eftersom en majoritet i uppenbarligen väljer att rösta för de här affärerna.Hur representant röstar vet vi inte. Det är belagt med sekretess. Skulle han dessutom gå ut och berätta det skulle han begå ett lagbrott.Men jag undrar, : Kan du ge samma löfte som jag precis gav? Kan du i denna kammare lova att representant i framöver kommer att rösta nej till nya affärer med , nej till nya affärer med och nej till nya affärer med ? Det är en spännande fråga som nu ställer, inte minst med tanke på att det är jag som är representant i Exportkontrollrådet.Jag ska naturligtvis inte berätta här hur jag röstar eller agerar. Men jag har redan tidigare deklarerat att vi från vår sida har för avsikt att skärpa tillämpningen, och det är det som är utgångspunkten när det gäller att kunna hävda mänskliga rättigheter. Det finns ju egentligen möjligheter i dagens lagstiftning att agera för en skärpt tillämpning. Den möjligheten avser jag att bruka fullt ut - utan att, herr talman, för den skull avslöja hur jag kommer att rösta i vare sig den ena eller den andra frågan. Under en lång rad av år har den svenska vapenexporten varit omdebatterad. Å ena sidan har man betonat den tradition som finns i efter det , om behovet av en stark försvarsindustri för att kunna värna den svenska neutralitetspolitiken men också en stark önskan om att få spin-off-effekter på svenska innovationer och teknikutveckling för försvarsindustrin.Det har också handlat om att ska knyta band internationellt för att säkra våra säkerhetspolitiska intressen.Å andra sidan menar vi kristdemokrater att det är motsägelsefullt att vi i har en hög svansföring vid olika internationella kontakter när det gäller mänskliga rättigheter och vill verka för fred och frihet som vi är en av världens stora vapenleverantörer. Just därför är det oerhört viktigt att vi nu verkligen på allvar tänker igenom vilka länder som ska få del av svenska vapenleveranser.Herr talman! har en hög nivå på biståndet. Det syftar till utveckling av fattiga länder. Med vårt bistånd vill vi bidra till utveckling. Och vad är bättre än en värld där människor har social trygghet och frihet från konflikter och där demokrati och mänskliga rättigheter råder? Det om något ger oss trygghet i vår omvärld. Därför menar vi att all politik sammantaget ska arbeta i den riktningen, även vår vapenexport.Vi är inte naiva. Vi vet att vi ibland behöver ta till vapen, som när man hotar oskyldiga civila och när våld används i förtryckande syften. Men vet vi också att en ökad andel vapen i världen skapar instabilitet och bidrar till att eskalera konflikter runt om i vår värld.Det är mot den bakgrunden och med dessa olika svenska ambitioner som vi nu debatterar den skrivelse som regeringen kommer med till för att redovisa hur mycket vapen vi har sålt under föregående år.Vad är det då för regler som styr vapenexporten? Ja, det står att vi får sälja krigsmateriel om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det, men det får då inte strida mot utrikespolitik.Det sista är enligt min mening det viktiga. Det är just i den svenska utrikespolitiska deklaration som vi slår fast att demokrati och mänskliga rättigheter är prioriterat i vår utrikespolitik. Därför måste all försäljning klara det nålsögat, som handlar om principerna och målen i vår utrikespolitik.Krigsmaterielexporten måste också, som flera har påpekat, bedrivas i linje med vad vi har talat om, nämligen PGU, politik för global utveckling, och på så vis bidra till en rättvis och hållbar global utveckling.När jag har börjat titta på regelverket för vapenexporten ser jag att det egentligen redan nu finns mycket fastslaget som ur min synvinkel gör klart att vi inte ska eller kan sälja krigsmateriel till diktaturer där mänskliga rättigheter kränks.Det står exempelvis beskrivet i regeringens egen skrivelse om regelverket, och vi har också lagt in det i betänkandet som utskottets bedömning. I skrivelsen står det:"Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in, även i de fall då det är fråga om materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. "Det innebär att vi har ett regelverk som borde, menar jag, stoppa försäljning till ett land där vi vet att mänskliga rättigheter kränks. Då blir det svårt för länder som att klara det nålsögat.Herr talman! Ett krav på demokratikriterium för export av svensk krigsmateriel står inskrivet i principprogram , och vi har drivit det här i genom olika motioner. Ett demokratikriterium behövs för att minimera risken att svensk krigsmateriel hamnar i händerna på icke-demokratiska stater där grundläggande mänskliga fri- och rättigheter trampas på. Det behövs också för att säkerställa att produkter med så kallade dubbla användningsområden inte exporteras till icke-demokratiska stater eftersom de kanske kan använda det för att framställa krigsmateriel.I det perspektivet välkomnar vi att det är en utredning på gång som regeringen avser att tillsätta för att utreda hur vi kan stärka regelverket kring lagstiftningen, även om vi tror att det också till stor del handlar om praxis och tillämpningen av den lagstiftning som vi har redan i dag.Därför blev jag lite förvånad när Socialdemokraternas utrikespolitiske talesperson i går uttalade sig i medierna om att han nu inte tyckte det behövdes en ny krigsmateriellagstiftning. Det var väl just det som ni var med och förhandlade fram? Det är ju det som står i tillkännagivandet från utskottet.Varför genomfördes inte demokratikriteriet , när ni hade makten? Den frågan ställer man sig. Ni hade ju med och som stödpartier. De hade ju kunnat stödja er om ni hade velat ändra. Hade ni velat ändra på lagstiftningen hade det varit väldigt enkelt.Nu har det hänt saker. har kommit i regeringsställning, och vi har en tydlig ambition att någonting nu faktiskt ska hända.Jag tycker att lägger ut dimridåer när han säger: Ja, med det här saudiavtalet vet jag inte riktigt hur det ska bli.Det känns väldigt osäkert, tror jag, för många av oss, hur ni egentligen ställer er till det. Ni hade möjligheten 2005 att faktiskt inte göra ett avtal, som jag ser det, med det regelverk som redan finns. Ni hade inte behövt göra ett avtal med . Det vi nu måste göra är att ändra på den praxis som ni har satt under er mandatperiod. Ni har satt en felaktig praxis av det regelverk som finns. Det är lite svårt att förstå ståndpunkten om hur ni kommer att vilja ha det med vapenexporten. Jag tror att många även efter den här debatten kommer att känna sig osäkra på vad Socialdemokraterna egentligen vill. Varken jag eller, tror jag, svenska folket upplever att det har kommit ett tydligt svar i den här debatten.Den enda reservation som ni avger i det här betänkandet handlar om att ni vill ha fram den här utredningen så fort som möjligt, men det står inga datum. har i alla fall sagt att man vill ha den inom den här mandatperioden, men det står inte i er reservation att ni vill ha den inom den här mandatperioden. Ni har sagt det här i talarstolen, men varför lägger ni inte in det i reservationen?Vad är då utgångspunkt i frågan om skärpning av regelverket kring vapenexporten? Jag ska här dra några viktiga punkter, för det är viktigt att detta finns med i protokoll.För det första har vi krävt någon form av tydligt demokratikriterium i lagstiftningen. Det kravet fanns alltså redan under Socialdemokraternas tid, och det var ju synd att vi inte hittade någon överenskommelse då. Här hoppas vi att den utredning som ska tillsättas ska bringa klarhet i målsättningar när det gäller mänskliga rättigheter och att vi får en annan lagstiftning som tydligt säger att vi inte kan vela när det gäller demokratikriterier.För det andra vill vi se en ökad öppenhet och transparens särskilt när det gäller verksamhet där parlamentariker sitter, en från vartdera parti, som inte får rådgöra med någon i sitt eget parti på grund av sekretess. Vi som sitter här i får ingen insyn i deras beslut eftersom det råder sekretess. Här menar vi att det behövs en ändring för att göra det mer synligt och med demokratisk insyn i vilka beslut som fattas. Det finns andra länder att titta på som exempel.För det tredje vill vi att man ska se över den positiva presumtion som finns för följdleveranser, det vill säga att man efter att ha gett tillstånd till ett land i princip alltid ska bevilja följdleveranser. Vi ska naturligtvis hålla avtal, men det kan inte vara carte för länder att få följdleveranser oavsett vad som händer i landet avseende respekten för mänskliga rättigheter eller om landet kommit i konflikt med andra länder.För det fjärde anser vi också att det är viktigt att vi ser vår vapenexport inom ramen för PGU, politik för global utveckling, som vi ju fattat beslut om här i . Vi ska inte med ena handen skicka vapen och med den andra försöka ställa till rätta med biståndsmedel, utan vi ska faktiskt komma framåt med utvecklingen i världen.För det femte ser vi också ett behov av ökad kontroll av kreditgivningen för krigsmaterielexport till icke-demokratier.Det här, herr talman, är några av de punkter som vi hoppas få genomslag för framöver. Vi får se vad vi får med och vad vi kan få genomslag för i den här utredningen.År 2011 sålde krigsmateriel till 63 länder, redovisas det här i betänkandet. var efter det näst största mottagarlandet med i anförskaffad svensk krigsmateriel. Då ska man i och för sig säga att vad jag ser i propositionen är det 2,7 miljarder som är övrig krigsmateriel och 142 miljoner som är krigsmateriel för strid. Oavsett det skulle avtal om export av krigsmateriel till regimer såsom den i enligt aldrig ha ingåtts av Socialdemokraterna. Vi anser att det strider mot vår utrikespolitik om demokrati och mänskliga rättigheter.I betänkandet nämns . Det är viktigt att poängtera att den myndigheten inte får nyttjas för att gynna näringspolitiska särintressen. Dess uppgift är att understödja försäljning av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden endast i fall där detta ligger i linje med försvars- och säkerhetspolitiska intressen. I enlighet med uppdragsbeskrivningen ska myndigheten också verka för ökad transparens och öppenhet inom krigsmaterielexporten.Herr talman! Inga vapen är så billiga, så lätthanterliga och mer vitt spridda än små och lätta vapen. Inga vapen dödar fler människor. Omkring 875 miljoner små och lätta vapen i omlopp bidrar till en halv miljon människors död. Från Citys kåkstäder till uppgörelser i undre värld leder okontrollerad vapenspridning till förödelse och lidande.FN:s arbete för ökad vapenkontroll är ett viktigt steg mot förbättrad kontroll av spridningen av små och lätta vapen. Betydelsen av ett FN-regelverk genomsyrat av säkerhetsrådets resolutioner rörande kvinnors och barns utsatta situation i väpnade konflikter kan inte nog betonas.Kristdemokraterna ställer sig bakom ett fortsatt starkt svenskt engagemang i förhandlingarna om ett universellt och juridiskt bindande arms trade treaty, ATT. bör fortsätta stödja ansträngningarna för att fördjupa och bredda det internationella samarbetet mot icke-spridning av små och lätta vapen.I krisens höjs hätska röster om att EU bör vända sig inåt och rädda sig självt innan man räddar andra. Det är ett isolationistiskt tankesätt som helt missar poängen.