bet · GZ01AU6 · 2012-03-06 00:00:00 — Rätten till barn- och äldreomsorg måste utformas så att den inte i praktiken missgynnar grupper av medborgare på grund av etnicitet eller ursprung. Vi vill att alla arbetsgivare med fler än 10 anställda ska omfattas av skyldigheten att upprätta likabehandlings- och mångfaldsplaner i förhållande till samtliga diskrimineringsgrunder. De olika arbetsmarknadsprojekt och insatser som har varit riktade till invandrade kvinnor behöver utvärderas i syfte att se vad som har fungerat. Regeringen bör upprätta en handlingsplan för att förbättra invandrade kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Kvinnor har sämre hälsa än män. Kvinnor är överrepresenterade i jobb med dåliga arbetsmiljöer och har små möjligheter att påverka arbetssituationen. Den försämrade hälsan bland unga kvinnor är särskilt oroande. Kvinnor får ofta sämre vård än män vid likartade sjukdomar. Många äldre kvinnor drabbas av kroniska sjukdomar och en nedsatt livskvalitet. Våra förslag för En jämlik och jämställd hälso- och sjukvård finns i motion 2011/12:So570. På grund av kvinnors sämre hälsa slår bristerna i dagens sjukförsäkring hårdare mot kvinnor. Ett exempel är karensdagens orättvisa utformning. De som jobbar få men långa pass förlorar en större del av sin månadsinkomst än andra när de är borta från jobbet. Inte minst kvinnor inom vård och omsorg drabbas av dagens system eftersom det där är vanligt med både långa nattpass och ofrivillig deltid. Våra förslag till förbättringar av sjukförsäkringen finns i motion 2011/12:Sf313 Sjukförsäkringen. Vi föreslår en rad åtgärder för att minska våld, hot och tvång riktat mot kvinnor. I motion 2011/12:Ju340 Granskning av nedlagda anmälningar av sexualbrott föreslår vi att en oberoende kommission inrättas för att kartlägga brister i förundersökningar av våldtäkt. I motion 2011/12:Ju339 Tvångsäktenskap begär vi att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som gör det straffbart för föräldrar att gifta bort minderåriga barn och att dispensmöjligheten i när det gäller äktenskap för barn ska tas bort. I motion 2011/12:Sf273 Våld mot papperslösa kvinnor anser vi att kvinnor som lever i utan uppehållstillstånd och som har utsatts för mäns våld ska ha rätt till skyddat boende och stöd från myndigheterna utan att riskera utvisning. Kvinnors skydd mot våld och sexuella övergrepp bör stå över hot om utvisning genom att överordnas utlänningslagen. Kvinnor som medverkar i en brottsutredning som rör våldsbrott eller sexuella övergrepp ska beviljas tillfälligt uppehållstillstånd så länge förundersökningen eller domstolsprocessen pågår. Handläggare på ska få obligatorisk utbildning i genusmedveten asylprövning. I motion 2011/12:Ju344 Poliseskort av misshandlade kvinnor anser vi att kvinnor som tvingats fly från sitt hem bör ha laglig möjlighet att återvända för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. I motion 2011/12:Ju341 Grov kvinnofridskränkning anser vi att problemen med tillämpningen av bestämmelsen om grov kvinnofridskränkning måste lösas i syfte att stärka rättssäkerheten för kvinnor som misshandlats av närstående män. I motion 2011/12:Ub284 Jämställdhet och feministiskt självförsvar presenteras våra förslag för ökad kunskap om makt och kön i utbildningssystemet och ett förslag om att alla flickor från årskurs 7 erbjuds feministiskt självförsvar. Feministiskt självförsvar innebär kunskap om det sexualiserade våldet, samarbete mellan flickor eller kvinnor och handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Särskild jämställdhetsmyndighet, punkt 9 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: har införlivats i den nya myndigheten (). Jämställdhetslagen har dessutom slagits samman med den nya diskrimineringslagen. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. Eftersom DO kan förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns en risk att det proaktiva förändringsarbetet kommer att begränsas. Det finns även en risk att arbetet för att såväl stävja könsdiskriminering som främja jämställdhet mellan kvinnor och män prioriteras ned till förmån för arbetet med andra diskrimineringsgrunder. Vi i Socialdemokraterna och vänder oss emot de försämringar i jämställdhetspolitiken som ägt rum under den borgerliga regeringen. Dessa problem måste uppmärksammas. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:3 Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014. 2011/12:A1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett projekt för att ta fram metoder i syfte att stärka kvinnors arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om rätt till heltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka anställningstryggheten och stävja missbruket med rullande visstidsanställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kraven på lönekartläggning och handlingsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för jämställd sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning under barnets första månad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommission för jämlik hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hot och våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tvångsäktenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuell exploatering, människohandel och prostitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om aktiva insatser för jämställdhet i den högre utbildningen och jämställdhetsbonus i resurstilldelningssystemet. 2011/12:A2 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse i fråga om de allmänna utgångspunkterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse i fråga om de jämställdhetspolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse i fråga om regeringens särskilda jämställdhetssatsning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse i fråga om regeringens prioriteringar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse i fråga om internationellt samarbete och samarbete inom EU. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:A211 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av ett nationellt jämställdhetsindex. 2011/12:A274 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet att genomföra lönekartläggning och handlingsplan för jämställda löner ska skärpas, så att det ska göras . 2011/12:A290 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny jämställdhetsmyndighet. 2011/12:A296 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till ökad makt och ökat inflytande för kvinnor. 2011/12:A303 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta fram en genomgripande Sternrapport, som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. 2011/12:A322 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att göra arbetsmarknaden mindre könsuppdelad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att minska deltidsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge alla möjlighet att arbeta fram till pensionen. 2011/12:A367 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mer jämställt arbetsliv. 2011/12:A378 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kvotering i offentlig verksamhet. ska vi debattera den absolut viktigaste politiska frågan. Det handlar om rättvisa och om mänskliga rättigheter. Det är inte en kvinnofråga, utan det handlar om jämställdhet.Vi i är inte längre i topp på jämställdhetsmätningar. ligger vi fyra, för våra grannländer har gått förbi oss. Regeringen är nöjd och säger sig satsa pengar på jämställdhet. I den ena budgetkolumnen ser det ut som att man satsar pengar på jämställdhet. Men i den andra kolumnen minskar man anslag så att det slår hårdare mot kvinnor än män. Det är som i sagan om kejsarens nya kläder: Det kostar pengar, men man ser inget resultat.I dag jobbar kvinnor gratis till , men männen har betalt ända fram till . I pengar blir det mycket; det motsvarar mindre . Det blir 52 800 om man räknar upp kvinnors faktiska sysselsättningsgrad till heltid. Inkomstskillnaden blir vilket ger . blir det väldigt mycket pengar. I mitt område, där jag bor, kan man till och med köpa ett hus för dessa pengar - av kvinnorna jobbar deltid, vilket ger sämre lön och löneutveckling, men också en sämre hälsa. 100 000 kvinnor vill jobba mer; det vet vi . tar av männen ut föräldrapenning. anmäldes 27 800 fall av kvinnor som misshandlades. Om man är börs-vd är det mycket vanligare att heta , Per eller än att vara kvinna.Redan 2006, när vi såg att det var alltför stor skillnad som man inte kunde förklara, fattade vi här i kammare ett beslut som vi alla röstade om och fick majoritet för. Det gällde nya mål för jämställdhetspolitiken. Det handlade om jämn fördelning av makt och inflytande och ekonomisk jämställdhet. Det handlade om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har vi fått en annan regering som driver jämställdheten och arbetet med den i en helt annan riktning. Arbetet var ändå lite på gång, och ansågs vara i topp.Det är inte bara lönen som diskriminerar kvinnor i arbetslivet, utan nu larmar forskarna om att man tror att kvinnor dör tidigare på grund av stressen och dubbelarbetet. Vi vet att kvinnor sällan får sina arbetsskador godkända. Det finns alldeles för lite forskning om kvinnors hälsa och arbetsmiljö.Låt mig bara ta ett exempel. ska vi arbeta tills vi blir lite äldre, är det många som förutspår. Vi har en statsminister som säger att vi ska jobba fram till . Då ska man ta i beaktande att forskarna säger att äldre kvinnor inte har möjlighet att sitta ned en tiondel av sin arbetade tid.Fru talman! Vem minns inte reklam där uppmanade fler pappor att ta ut föräldraförsäkring och vara en barnledig pappa? Det har hänt lite sedan vi såg den reklamen, men det går alldeles för sakta.Om vi inte gör något åt detta kommer det att ta flera generationer innan mammor och pappor gör ett jämnt uttag av föräldraledigheten. Det innebär att barn som föds just inte kommer att dela lika när de blir föräldrar. Kanske gör deras barn i sin tur det, men det är inte att lita på.Enligt ISF har inte jämställdhetsbonusen hjälpt till. De hävdar att det är fler pappamånader som ger resultat. Det är viktigt att föräldrar delar på ansvaret för barnens skull, men också för att kvinnor och män ska kunna konkurrera på lika villkor på arbetsmarknaden. Vi vet att kvinnor och män har ungefär samma lön fram till dess att de blir föräldrar, men sedan händer något. Då ser man att män premieras med högre lön och bättre löneutveckling, men kvinnor stannar upp i löneutvecklingen.Vi fortsätter att bygga in regler som cementerar att kvinnor behandlas som en andrahands arbetare som värderas mycket sämre på arbetsmarknaden. Detta beror bland annat på att vi har en borgerlig regering som inte vågar tala om att kvinnor och män måste dela lite mer lika. Regeringen vågar inte fatta politiska beslut som ger resultat - om man nu alls vill ha ett jämställt samhälle.Direkt efter det att den nya regeringen vann valet gjorde man stora förändringar som fick påverkan på jämställdheten. Man lade ned , som hade börjat forska om kvinnors hälsa och arbetsmiljö. Man tog bort den reglering som skulle leda till färre visstidsanställningar. Man tog bort systemet med lönekartläggning för företag som hade anställt tio personer. Regeringen för en ekonomisk politik som ger mer till redan rika män, och den har sett till att vi har sämre trygghetssystem och välfärd, vilket drabbar kvinnor mer än män.Trots att kvinnor utbildar sig mer än män får de inte möjlighet att komma in i maktens korridorer. I börsnoterade bolags styrelser är bara 11 av de 255 som finns där kvinnor. Men det finns 15 stycken som heter , det finns 14 som heter Per och det finns 13 som heter enligt Veckans Affärers Andersindex.I dag kvoteras män in i bolagsstyrelser för att de är män. Jag kan ibland fundera på hur det känns att inte få komma in på egna meriter utan bara för att man har ett visst pojknamn eller kön. Jag undrar hur det känns för männen.Självklart är det inte bara politiska beslut som påverkar om vi kommer att få ett jämställt samhälle, men de är mycket viktiga förutsättningar för att nå jämställdhet. Det handlar också om attityder och om hur vi fostrar våra barn. Låt mig ta några exempel.Pojken som syr shorts och bakar muffins blir uppskattad och uppmuntrad. Man säger till honom: Åh, vad duktig du är. Kan du detta? Han får en enorm uppmärksamhet och påminns om detta i stort sett hela livet. Men när en flicka kan byta däck och vet hur man fyller på spolarvätska i bilen tittar grannar och föräldrar på henne, rynkar på näsan och blir lite oroliga i stället för att uppmuntra henne. Det är ju bra att även flickor kan byta däck, precis som det är bra att killar kan baka och sy, men vi uppmuntrar dem att fastna i gamla, traditionella könsuppgifter.Jag kan ta några andra exempel. Jag som har jobbat i barnomsorgen ser det väldigt ofta. Både föräldrar och vi personal säger till tjejer när de springer och klättrar: Akta dig! Ta det försiktigt! Vi springer nästan fram och bromsar dem. Men när killarna kommer i ilfart och ska klättra ropar många: Heja på! Vad snabb du är! På det viset får de uppmärksamhet och utvecklas åt helt olika håll.Som föräldrar och mor- och farföräldrar ställs man ofta inför konstiga situationer. Hur reagerar man på sådana enkla saker som att barnbarnet eller sonen önskar sig ett par rosa tennisskor? Vågar man ge honom det? Eller vågar man ge tjejerna tröjor med monster på när de vill ha det? Vad ska alla andra tycka och tänka?Fru talman! Vi socialdemokrater har en politik för ett jämställt samhälle som är bra för alla. Det handlar om en god arbetsmiljö och arbetstider som går att förena med ett bra familjeliv och ett socialt liv. Vi vill ha en bra fungerande barnomsorg som även finns för de föräldrar som jobbar kvällar, nätter och . Vi vill ha en bra äldreomsorg eftersom vi vet att kvinnor tar ett större ansvar för de äldres omvårdnad. Vi vill ha en tredelad föräldraledighet, en del till mamman, en del till pappan och en del där man fritt kan välja det som passar familjen bäst. Vi vill ha heltid för den som önskar det och minska antalet visstidsanställningar. Vi tycker också att det är jätteviktigt att vi beaktar att många som jobbar mycket mer än heltid önskar heltid. Det ska också vara en rätt att ha heltid och inte behöva jobba mer än heltid. Vi vill ha tillbaka en arbetsmiljöforskning av hög kvalitet om kvinnors arbetsmiljö och hälsa. Vi vill ha kvotering till bolagsstyrelser. Vi vill gå ytterligare steg för att förhindra våld och hot mot kvinnor.Detta kräver utbildning, nytänkande och möjligheter. Då kommer det också att ge resultat. Men det handlar också om politiska och politiska beslut som måste fattas. Resultaten av detta kommer att vara bra för både kvinnor och män, och det tjänar vi alla på. Det handlar om rättvisa och mänskliga rättigheter.Fru talman! Vi står självfallet bakom alla våra reservationer men för att vinna tid yrkar vi bifall till reservationerna 2 och 5. debatterar vi jämställdhet och den jämställdhetspolitiska inriktningen. Det finns en omfattande beskrivning av områden i det svenska samhället där vi ser bristande jämställdhet. De konkreta insatserna och åtgärderna för att på allvar uppnå ökad jämställdhet saknas dock i den redogörelse som vi har att debattera i dag.En tydlig punkt där vi i skiljer oss från regeringen är kvotering till bolagsstyrelser. Vi ser helt olika lösningar på problemet. vill uppnå ett jämställt samhälle och föreslår därför konkreta politiska åtgärder för att komma till rätta med ojämställdheten, bland annat rent representationsmässigt, men det har regeringen, tillsammans med , satt stopp för.Vi väntar också fortfarande på att regeringen ska komma med en utredning om män och jämställdhet. Ni skrev faktiskt om en sådan i budgeten, men jag har inte sett till den . Det skulle glädja mig mycket om ni kunde ta fram det arbetet eftersom har drivit på att det behövs en utredning om män och olika maskuliniteter.Regeringens skrivelse innehåller bland annat ett uppdrag till att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Det är bra och oerhört viktigt, men just nu behövs inte fler studier. Vi vet redan att det är problematiskt. Det som behövs är handling från sida. De måste visa hur de ska utveckla sitt tillsynsarbete. Det finns många utredningar som påvisar problem men väldigt få föreskrifter. Regeringen behöver vara tydlig med uppdraget så att det faktiskt händer någonting. Problemen är välkända, och det är det jag vill fokusera på i den här debatten.Från forskning, myndigheter och medier får vi ständiga rapporter om ojämställdhet i arbetslivet. Kvinnor arbetar till exempel deltid i betydligt större omfattning än män både frivilligt och ofrivilligt, framför allt inom vård och omsorg. Av de sysselsatta arbetar en tredjedel av kvinnorna deltid även om andelen heltidsarbetande har ökat . Bland männen arbetar heltid, och allra mest arbetar män med små barn.Arbetsmiljölagen är ojämställd och utformad efter män som norm och efter mäns arbete. I antologin på kvinnors hälsa i arbetslivet, en bok som jag verkligen rekommenderar till läsning, skriver forskaren vid : Arbetsmiljölagen skrevs ursprungligen 1889, i första hand för att skydda industri- och verkstadsarbetare. Den har inte omarbetats tillräckligt . Dagens arbetsmiljölag bygger på tankar , men samhället har förändrats mycket . är av arbetskraften inom tillverkningsindustrin. Lagen är också utformad så att det blir lättare att ställa krav inom mansdominerade yrken. , som tillämpar lagen, gör det därför oftare på traditionellt manliga arbetsplatser. Till exempel finns det speciallagar som rör byggnadsverksamhet. I vård, skola och omsorg, som är mer kvinnodominerade, finns det väldigt få regler.Samtidigt ser vi att allt fler kvinnor mår dåligt på grund av stress på jobbet. TCO presenterade sin stora stressbarometer. Den är ett mått på utvecklingen i arbetslivet för tjänstemän inom TCO och . Resultatet visar ett arbetsliv där flera yrkesgruppers arbete präglas av stark stress och höga krav men alltför sällan balanserat av inflytande och stöd.Stressbarometern visar att utbildning och vårdsektorn är värst drabbade. Jobbet fortsätter för många tjänstemän även efter arbetstid, och kraven ökar i arbetslivet. Men människor kan inte vara utsatta för hård press år och klara att vara högpresterande ett helt arbetsliv.Samtidigt som de flesta trivs med sitt jobb signalerar rapporten om en tickande ohälsobomb som behöver åtgärdas. Jag som också sitter i socialförsäkringsutskottet kan tycka att det är konstigt att en sådan massiv majoritet av sjukpenningdagarna fortfarande utbetalas till kvinnor. Nästan 90 000 kvinnor var sjukskrivna jämfört med lite drygt 46 000 män.Nedläggningen av var ett stort misstag, säger . saknas till och med något så självklart som enkla metoder att på ett mätbart sätt utvärdera den psykosociala arbetsmiljön som exempelvis kan använda på sina inspektioner.Stressbarometern visar på ett antal obalanser i tjänstemännens arbetsliv. Det råder obalans mellan förväntningar och de resurser som ställs till förfogande, mellan kraven som ställs och kontrollen över den egna arbetssituationen och mellan arbetsinsats och belöning. Kvinnliga tjänstemän upplever en betydligt högre arbetsrelaterad psykisk stress än sina manliga kolleger, vilket bland annat visar sig i att det är en högre andel kvinnor med sömnsvårigheter och sämre möjligheter att lämna över arbetsuppgifter till av tjänstemännen är vid arbetsdagens slut för trötta eller saknar tid för vänner och familj. har svårt att koppla bort tankarna från jobbet när de är lediga. Över hälften tycker att det är en obalans mellan arbetsinsats och belöning och har så hög arbetsbelastning att de måste dra in lunchen eller arbeta över. Inom vården är det dessutom vanligt att man inte har någon lunch, utan man har måltidsuppehåll. På allt fler ställen runt om i landet ser vi kommuner som lägger in delade turer för att få schemat att stämma och minska kostnaderna inom vården och omsorgen.När tiderna var något bättre var det också bättre arbetstider, och tjejer och killar inom vård- och omsorgsverksamhet kunde jobba två av fem. jobbar de allra flesta och många med delade turer, vilket innebär en klart försämrad arbetsmiljö.Jag vill också särskilt lyfta fram invandrade kvinnors hälsa och arbetsvillkor i . Allra svårast på arbetsmarknaden har kvinnor med utomeuropeisk bakgrund det. Det är framför allt kvinnor som arbetar deltid, både frivilligt och ofrivilligt. Deltid förekommer främst inom kommun- och landstingssektorn. Där är av de anställda kvinnor. Andelen personer med utomeuropeisk bakgrund är hög. I är det dubbelt så många med utomeuropeisk bakgrund som med svensk bakgrund bland de visstidsanställda, alltså anställda som inte vet hur länge de har ett jobb.I tidigare nämnda bok i kapitlet om invandrades hälsa och arbetsvillkor i skriver man: Utrikes födda kvinnors hälsa är sämre jämfört med befolkningen i genomsnitt, och långtidssjukskrivning och förtidspensionering är högre i denna grupp. Andelen sysselsatta bland utrikes födda kvinnor är också lägre jämfört med genomsnittet. Könsbunden rasism är uppenbar på den svenska arbetsmarknaden, och etnisk diskriminering är ett stort problem. Utrikes födda kvinnor drabbas av arbetslöshet eller tillfälliga anställningar i högre utsträckning än inrikes födda. Trots jämförbar utbildning och erfarenhet behandlas invandrare sämre i arbetslivet i form av att de får lägre löner eller utestängs från kompetensutvecklingsmöjligheter.Utrikes födda kvinnors arbetsrelaterade hälsa måste man ta på största allvar, och jag hoppas att den pågående kommer att göra det.Könsskillnader vid bedömning av arbetsskada är ett välkänt problem. Det är svårare för kvinnor än för män att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen vid sjukdom.