bet · GZ01SkU17 · 2012-03-02 00:00:00 — Det finns enligt utskottets mening anledning att understryka att det skydd som kan erbjudas för uppgifter inom folkbokföringen måste ses som en ren nödåtgärd och att det därför är viktigt att åtgärder vidtas också inom andra områden. har i betänkandet 2011/12:JuU14 Våldsbrott och brottsoffer behandlat bl.a. frågor om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och har där bl.a. redovisat det arbete som pågår för att skydda personer som utsätts för hot eller förföljelse. När det gäller folkbokföringsuppgifterna och skyddet för dessa har undersökt förutsättningarna för en författningsreglering av förfarandet med sekretessmarkering och sett över hanteringen av sekretessmarkerade uppgifter i folkbokföringsdatabasen vid överföringen till andra myndigheter. Utredningen har bl.a. föreslagit att efter ansökan ska registrera en personuppgift om att en enskild eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men, dvs. har ett skyddsbehov och att ett avslag på en sådan begäran ska kunna överklagas av den enskilde. Folkbokföringsberedningens förslag bereds inom . Mot bakgrund av det arbete som bedrivs i syfte att ytterligare säkra hanteringen av skyddade personuppgifter och underlätta för den som befinner sig i en våldsutsatt situation ser utskottet inte någon anledning att tillstyrka motionsförslagen om olika tillkännagivanden till regeringen på detta område. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 15, 7 och 8 samt 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30, 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Sk212 av (S), 2011/12:Sk301 av (S) yrkandena 15, 2011/12:Sk302 av (S) och 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 59 och 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13, 2011/12:Sk347 av (M), 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk377 av (KD), 2011/12:Sk390 av och (båda C), 2011/12:Sk414 av (M) och 2011/12:Sk419 av och (båda SD). Skattesystemet måste vara enkelt att förstå, och det måste vara enkelt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt. Möjligheterna till skatteplanering bör vara små. Skatterna bör därför vara så likformiga som möjligt, med få undantag och särregler. Reglerna bör också medverka till att det är attraktivt att redovisa och betala skatt på ett korrekt sätt, t.ex. genom sambandet mellan taxerad inkomst och ersättning i socialförsäkringarna. Det är viktigt att skattemyndigheter, tull och rättsväsen har resurser och möjligheter att kontrollera att reglerna följs och att beivra skattebrott. En välfärd som i hög grad finansieras med skatter bygger på att medborgare och företag uppfyller sina skyldigheter och redovisar och betalar skatt på ett korrekt sätt. Skattefusk skapar orättvisa, snedvrider konkurrensen och leder till att skattesystemets och välfärdsstatens legitimitet försvagas. Att vissa undviker att betala in skatt innebär att skattebördan ökar för andra. Om medborgarna misstänker att inte alla solidariskt bidrar till finansieringen av den offentliga sektorn urholkas tilltron till välfärdsstaten och skattesystemet. För att skattemoralen ska vara hög krävs att skattebetalarna litar på att alla bidrar solidariskt och att de upplever att de verksamheter som finansieras med skatter bedrivs på ett rationellt och effektivt sätt. Det måste också finnas en beredskap att justera skattereglerna om det uppkommer oönskade effekter. Skattemoralen kan också undermineras av bidragsfusk. Om skattebetalarna tror att deras inbetalda skatter går till bidrag åt personer som inte är berättigade till ersättning eller tror att det är lätt att genom fusk komma över bidrag undermineras också skattemoralen. Skattefelet, vari fusket utgjorde en huvuddel, beräknades av till 2008 i rapporten för (2008:1). Svartarbetet stod för hälften, dvs. , det internationella skattefusket beräknades till och andra nationella fel och fusket uppgick till . har i årsredovisningen menat att felet och fusket minskat. Ett stort antal informationsutbytesavtal har slutits med s.k. skatteparadis, globalt har dessa utsatts för en tydlig press att bryta upp banksekretess och få fram gömda pengar. För att minska svartjobben samarbetar med stora köpare av tjänster och med såväl branschorganisationer som fackliga organisationer. Inte minst med byggbranschen menar sig verket ha ett gott samarbete. Kapitalflykten slår sönder förutsättningarna för utveckling. För många länder i syd innebär kapitalflykten att de nationella regeringarna går miste om enorma skatteintäkter som skulle kunna ha använts till investeringar, fattigdomsbekämpning och uppbyggnad av välfärd. Genom kapitalflykten undandras kapital som annars skulle kunna ha använts i investeringar i syd. bör ta fram en handlingsplan mot kapitalflykt, både för att kartlägga i vilken utsträckning är delaktigt i kapitalflykt och för att tydliggöra hur kan agera både nationellt och internationellt för att begränsa kapitalflykten. Skatteparadisen har stora negativa effekter för utvecklingsländerna, men även många länder i nord går miste om skatteintäkter på grund av skatteparadisen. Enligt beräknas förlora ca i skatteintäkter på grund av kapitalflykt kopplad till skatteparadis. Hitintills har svaret på problemen med skatteparadisen varit att teckna bilaterala avtal med de enskilda skatteparadisen. Över 150 informationsutbytesavtal har tecknats har bl.a. tecknat avtal med , och . Men att teckna bilaterala avtal med de trettiotal skatteparadis som existerar är av naturliga skäl både tidskrävande och dyrt. tog ställning för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. Vi stöder detta förslag och anser att som medlem i EU och ska verka för globala och automatiska informationsutbytesavtal. Vi vill att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller inkomster från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag och privatpersoner följer och har därför i våra budgetförslag tillfört ökade resurser till att bekämpa skattefusk. Vi menar därtill att vissa förenklingar för enskilda också skulle göra det lättare att göra rätt. Nedan följer ett antal förslag som vi vill se genomförda. Penningtvätt och skattebrott hänger samman. I detta förenas grov organiserad brottslighet med ekonomisk brottslighet. har uppdraget att samordna penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Här krävs dock större insatser. Vi menar att penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagsformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas under begränsad . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Många menar att termen penningtvätt borde bytas mot penningförflyttning eftersom regelrätt penningtvätt är en liten del av det som hanteras av finanspolisen. I stället handlar det om konsumtion av kriminella och svarta pengar samt rena överföringar, dvs. Till det kommer penningmaskering av svarta löner inom den svarta ekonomin, som också är ett bra exempel på penningförflyttning. Näringsidkare och föreningar ska lämna uppgift om ersättning för arbete som utförts av en person med A-skattsedel för belopp som uppgår till under kalenderåret. Vi vill höja detta belopp till . Belopp under gränsen för kontrolluppgift ska vara skattefria. tog vi bort momsredovisningsplikten för föreningar, vilket sparade mycket administration för ideella krafter. Vi ser dagens förslag som en motsvarande reform. Privatpersoner ska lämna uppgift om ersättning för arbete som utförts av en person med A-skattsedel för belopp från . Vi vill höja beloppet till under kalenderåret. Om ersättningen överstiger är endast den del som överstiger skattepliktig för mottagaren. har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare kombinerat med oannonserade kontrollbesök inom frisörs- och restaurangbranscherna har visat sig vara ett verksamt instrument. Vi vill i första hand gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna i enlighet med utredarens förslag i Ds 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök. Vi vill också framhålla de initiativ som t.ex. byggbranschen själv har tagit mot oseriösa företag och menar att det är hög tid att regeringen visar att den stöder branschens olika initiativ. Vi vill efter hand utvidga detta system så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Ett entreprenadavdrag är en lösning där en viss del av betalningen till en underentreprenör hålls inne för att säkra inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter. Syftet är att minska möjligheten till fusk och att säkra betalningar av skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i ett första steg i bygg- och anläggningsbranschen. Månadsredovisningen av de anställdas skatter och arbetsgivaravgifter ska vara individuella och inte, som , med en totalsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. En inbetalning på kan som det är gälla för fyra anställda likaväl som för 40. Genom individuell skattedeklaration försvåras redovisning av oriktiga siffror, och det skapas en möjlighet att bedöma realismen i inbetalningen. Den anställde ska också själv kunna kontrollera att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Vi vill följa de förslag som lämnats i SOU 2011:40 Månadsuppgifter snabbt och enkelt. För att framgångsrikt slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen behövs redovisningscentraler till vilka köruppdrag och ersättningar rapporteras. Dagens beställningscentraler kan sköta denna funktion. Krav på anslutning till en redovisningscentral skrivs in som villkor för taxitillstånd. Precis som i fråga om certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. begärde i en hemställan till regeringen att obligatoriska redovisningscentraler (tömningscentraler) införs, men inget har hänt. För utbetalning av avdrag för hushållsnära tjänster från måste ett kvitto där kunden intygar att arbetet verkligen utförts finnas i underlaget. Kvittensen ska givetvis kunna ske elektroniskt till . Såväl utförare som kund ska kunna lagföras om den kvitterade tjänsten ej utförts eller utförts till en annan kostnad än den uppgivna. ska kontrollera kvitton före sina utbetalningar. Det saknas således fortfarande en rad efterfrågade verktyg för att begränsa svartjobb och annat nationellt skattefusk. Regeringen behöver lägga fram ett antal viktiga förslag som i princip är färdigutredda och där lagtexter är klara. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Sk301 av (S) yrkandena 15, 2011/12:Sk302 av (S), 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 1, 35 och 8, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30 samt 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 58 och 2011/12:Sk212 av (S), 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13, 2011/12:Sk347 av (M), 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 7, 2011/12:Sk377 av (KD), 2011/12:Sk390 av och (båda C), 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkande 9, 2011/12:Sk414 av (M) och 2011/12:Sk419 av och (båda SD). mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Det är med hjälp av skatterna som vi tillsammans möjliggör en hög kvalitet på den samhällsservice alla kan ta del av. Skattesystemet utgör grundbulten i landets välfärd och är, rätt utformat, en av främsta styrkor. I flera av de länder som drabbats av svåra budgetunderskott och statsskulder är omfattande skattefusk en av orsakerna. För är ett transparent, enkelt och likformigt skattesystem viktigt. På ett rättvist och rättssäkert sätt ska vi tillsammans sörja för vår gemensamma välfärd, som vi har ett stort ansvar för att de skatter som tas ut används så effektivt som möjligt. Skattefelet, vari fusket utgjorde en huvuddel, beräknades av till 133 miljarder i rapporten för (2008:1). Svartarbetet stod för hälften, dvs. , det internationella skattefusket beräknades till och andra nationella fel och fusket uppgick till . har i årsredovisningen menat att felet och fusket minskat. Ett stort antal informationsutbytesavtal har slutits med s.k. skatteparadis, och globalt har dessa utsatts för en tydlig press att bryta upp banksekretess och få fram gömda pengar. Kapitalflykten slår sönder förutsättningarna för utveckling. För många länder i syd innebär kapitalflykten att de nationella regeringarna går miste om enorma skatteintäkter som skulle kunna ha använts till investeringar, fattigdomsbekämpning och uppbyggnad av välfärd. Genom kapitalflykten undandras kapital som annars skulle kunna ha använts i investeringar i syd. bör ta fram en handlingsplan mot kapitalflykt, både för att kartlägga i vilken utsträckning är delaktigt i kapitalflykt och för att tydliggöra hur kan agera både nationellt och internationellt för att begränsa kapitalflykten. Skatteparadisen har stora negativa effekter för utvecklingsländerna, men även många länder i nord går miste om skatteintäkter på grund av skatteparadisen. Enligt beräknas förlora ca i skatteintäkter på grund av kapitalflykt kopplad till skatteparadis. Hitintills har svaret på problemen med skatteparadisen varit att teckna bilaterala avtal med de enskilda skatteparadisen. Över 150 informationsutbytesavtal har tecknats har bl.a. tecknat avtal med , och . Men att teckna bilaterala avtal med de trettiotal skatteparadis som existerar är av naturliga skäl både tidskrävande och dyrt. tog ställning för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. Vi stöder detta förslag och anser att som medlem i EU och ska verka för globala och automatiska informationsutbytesavtal. Penningtvätt och skattebrott hänger samman. I detta förenas grov organiserad brottslighet med ekonomisk brottslighet. har uppdraget att samordna penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Här krävs dock större insatser. Vi menar att penningtvätt ska betraktas som ett separat brott. Sekretesslagsformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt måste ändras. Misstänkta penningtransaktioner ska kunna frysas . Kontrollen över växlings- och factoringbolagen måste skärpas eftersom dessa används både när svarta pengar tvättas vita och då vita pengar görs om till svarta. Många menar att termen penningtvätt borde bytas mot penningförflyttning eftersom regelrätt penningtvätt är en liten del av det som hanteras av finanspolisen. I stället handlar det om kriminellas konsumtion och svarta pengar samt rena överföringar, dvs. Till det kommer penningmaskering av svarta löner inom den svarta ekonomin, som också är ett bra exempel på penningförflyttning. Vi vill att kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller inkomster från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga företag och privatpersoner följer. Nedan följer ett antal förslag som vi vill se genomförda. har och har haft en rad olika branschprojekt mot skattefusk. Personalliggare kombinerat med oannonserade kontrollbesök inom frisörs- och restaurangbranscherna har visat sig vara ett verksamt instrument. Vi vill i första hand gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna i enlighet med utredarens förslag i Ds 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök. Vi vill också framhålla de initiativ som t.ex. byggbranschen själv har tagit mot oseriösa företag och menar att det är hög tid att regeringen visar att den stöder branschens olika initiativ. Vi vill efter hand utvidga detta system så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Ett entreprenadavdrag är en lösning där en viss del av betalningen till en underentreprenör hålls inne för att säkra inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter. Syftet är att minska möjligheten till fusk och att säkra betalningar av skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill se över de eventuella möjligheterna att införa ett entreprenadavdrag i ett första steg i bygg- och anläggningsbranschen. Månadsredovisningen av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter ska vara individuell och inte, som , en totalsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. En inbetalning på kan som det är gälla för fyra anställda likaväl som för 40. Genom individuell skattedeklaration försvåras redovisning av oriktiga siffror, och det skapas en möjlighet att bedöma realismen i inbetalningen. Den anställde ska också själv kunna kontrollera att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Vi vill följa de förslag som lämnats i SOU 2011:40 Månadsuppgifter snabbt och enkelt. För utbetalning av avdrag för hushållsnära tjänster från måste ett kvitto där kunden intygar att arbetet verkligen utförts finnas i underlaget. Kvittensen ska givetvis kunna ske elektroniskt till . Såväl utförare som kund ska kunna lagföras om den kvitterade tjänsten ej utförts eller utförts till en annan kostnad än den uppgivna. ska kontrollera kvitton före sina utbetalningar. Det saknas således fortfarande en rad efterfrågade verktyg för att begränsa svartjobb och annat nationellt skattefusk. Regeringen behöver nu i propositionsform lägga fram ett antal viktiga förslag som i princip är färdigutredda och där lagtexter är klara. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk419 av och (båda SD) och 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Sk212 av (S), 2011/12:Sk301 av (S) yrkandena 15, 2011/12:Sk302 av (S), 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13, 2011/12:Sk347 av (M), 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 15, 7 och 8, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30, 2011/12:Sk377 av (KD), 2011/12:Sk390 av och (båda C), 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 59 och 2011/12:Sk414 av (M). Kassaregisterlagen innebär att alla näringsidkare som inte i ringa omfattning säljer varor och tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Lagen har väsentligt försvårat fusk och svarthandel. Undantagna från lagen om kassaregister är taxitrafik, distansförsäljning, försäljning från varuautomater och liknande, automatspel enligt lotterilagen samt torg- och marknadshandel. Dessutom är verksamheter med ringa omfattning, dvs. lägre försäljning än fyra prisbasbelopp undantagna. Jag anser att undantagen i kassaregisterlagen är för omfattande. Det finns t.ex. torghandlare och andra näringsidkare med undantag som omsätter mångmiljonbelopp, men där myndighetskontrollen försvåras av att dessa företag inte omfattas av kravet på kassaregister. En utredning med målet att ta fram förslag på hur undantagen i kassaregisterlagen ytterligare ska begränsas bör tillsättas . Exempel på faktorer som borde påverka möjligheten till undantag är t.ex. årsomsättning, om verksamheten är huvudsysselsättningen för en enskild, alternativt om företaget har anställd personal. Däremot anser jag inte att alla näringsidkare ska omfattas av lagen. Vi i anser att småskalighet och möjligheten för människor att på deltid eller hobbybasis driva viss näringsverksamhet måste bevaras. Ett införande av kassaregisterkrav för samtliga näringsidkare skulle innebära att många småföretag tvingas sluta med verksamheten. Det som anförs i motionen bör ges regeringen till känna. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 59, 2011/12:Sk301 av (S) yrkandena 15, 2011/12:Sk302 av (S), 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 35, 7 och 8 samt 2011/12:Sk212 av (S), 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13, 2011/12:Sk347 av (M), 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30, 2011/12:Sk377 av (KD), 2011/12:Sk390 av och (båda C), 2011/12:Sk414 av (M) och 2011/12:Sk419 av och (båda SD). Kapitalflykten slår sönder förutsättningarna för utveckling. För många länder i syd innebär kapitalflykten att de nationella regeringarna går miste om enorma skatteintäkter som skulle kunna ha använts till investeringar, fattigdomsbekämpning och uppbyggnad av välfärd. Genom kapitalflykten undandras kapital som annars skulle kunna ha använts i investeringar i syd. Dessutom snedvrider kapitalflykten konkurrensen mellan företag där de som undandrar skatt får en tydlig fördel mot företag som inte vill eller kan göra det. I synnerhet missgynnas små och medelstora företag som inte har samma resurser och möjligheter att föra kapital mellan länder och mellan företagets olika delar. Den borgerliga regeringen har hitintills inte uppmärksammat frågan om kapitalflykt. När frågan diskuterats i EU har man förhållit sig passiv, och medan den norska regeringen genomfört ett gediget arbete för att kartlägga kapitalflykt och ta fram åtgärder för att möta detta stora problem har den inte visat något engagemang i frågan. anser att bör ta fram en handlingsplan mot kapitalflykt, både för att kartlägga i vilken utsträckning är delaktigt i kapitalflykt och för att tydliggöra hur kan agera både nationellt och internationellt för att begränsa kapitalflykten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatteparadisen har stora negativa effekter för utvecklingsländerna, men även många länder i nord går miste om skatteintäkter på grund av skatteparadisen. Enligt beräknas förlora ca i skatteintäkter på grund av kapitalflykt kopplad till skatteparadis. Hitintills har svaret på skatteparadisen varit att teckna bilaterala avtal med de enskilda skatteparadisen. Över 150 informationsutbytesavtal har tecknats har bl.a. tecknat avtal med , och . Men att teckna bilaterala avtal med de trettiotal skatteparadis som existerar är av naturliga skäl både tidskrävande och dyrt. Det finns exempel på andra strategier för att begränsa kapitalflykten via skatteparadis. Inom EU finns t.ex. sparandedirektivet och direktiv om handräkning och indrivning av skatter. tog ställning för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. stöder detta förslag och anser att som medlem i EU och ska verka för globala och automatiska informationsutbytesavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förra mandatperioden medverkade till att krav på personalliggare infördes i frisör- och restaurangbranscherna. Det innebär att man ökat möjligheten att upptäcka förekomsten av svartarbete i dessa branscher.