bet · H001TU1 · 2012-12-03 00:00:00 — Finansieringen sker internt inom verksamheten där de huvudsakliga intäkterna utgörs av avgifter och anslag. Som framgår av tabellen nedan planerar investeringar om totalt för perioden 20132015. Då leasingavtalen för de helikoptrar som används för flyg- och sjöräddningsverksamheten löper ut är inriktningen att ska förvärva sju helikoptrar för flyg- och sjöräddning. Investeringen i nya helikoptrar förväntas uppgå till ca . Finansieringen av helikoptrarna planeras ske med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta föreslår regeringen att låneram höjs till . Vidare föreslås att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. helikopterverksamhet bedrivs som ett aktiebolag () och målsättningen är att denna verksamhet successivt ska införlivas direkt i . Till dess att detta sker behöver , i egenskap av ägare till bolaget, ha möjlighet att vid behov tillföra kapital om högst . Detta då det befintliga egna kapitalet i bolaget inte är tillräckligt stort för att kunna hantera en eventuell förlust utan att hamna på obestånd. Utifrån detta föreslås att regeringen bemyndigas att låta besluta om högst till förmån för . De planerade investeringarna i avser åtgärder som bl.a. syftar till att säkerställa dammsäkerheten, investeringar i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras och som framgår av följande sammanställning. Regeringen föreslår följaktligen att investeringsplanen för för perioden 20132015 godkänns. Tabell 12 Investeringsplan för 20132015 Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (sjökortsproduktion) Anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. disponeras av och används till att finansiera delar av driftsunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser som nyttjas av flygtrafik som upphandlas av staten samt kostnader för att hålla beredskap för samhällsviktiga insatser på flygplatser. Regeringen hänvisar till att har godkänt en förändrad användning av driftbidraget (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och redovisar att under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser har tilldelats de regionala infrastrukturplanerna i enlighet med detta. Regeringen föreslår en överföring om till anslaget 1:1 Väghållning, där statens övriga bidrag till de regionala infrastrukturplanerna beräknas. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslår medel i enlighet med följande. Tabell 13 Budgetförslag för luftfartsområdet Driftbidrag till icke statliga flygplatser Ekonomiska mål och finansiella befogenheter huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås, vilket enligt myndighetens instruktion innebär att de ska tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsulttjänster som är knutna till verksamheten såväl inom som utom landet. Enligt regeringens uppfattning innebär detta att det bemyndigande som efterlyst för verksamhet utomlands redan har lämnats. Flygets utveckling, som har stor betydelse för intäkter, uppges ha uppvisat en dämpning i tillväxt efter den kraftiga återhämtning som pågått . Utvecklingen 2012 och framåt är osäker på grund av makroekonomiska omständigheter i och globalt samt ett högt flygbränslepris. För perioden 20132016 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 2013 till 2016. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen föreslår att räknat på resultatet efter skattemotsvarighet ska ha en räntabilitet om lägst , och att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Regeringen pekar här på att detta mål för soliditeten förutsätter att kan förbättra den finansiella strukturen genom att över tiden öka det egna kapitalet med positiva resultat och genom att söka alternativa lösningar för att finansiera pensionskostnaderna. Regeringen anser beträffande utdelningskravet att detta bör vara av vinsten räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. När det gäller utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel anger regeringen att den slutligt bör fastställa detta i samband med bokslutet. Regeringen föreslår således att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av högst i och utanför . Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen föreslår också att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst samt låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Av budgetpropositionen framgår att inte har några lån. Då är ett affärsverk som ska verka under mer affärslika förhållanden än myndigheter bedöms de behöva en viss frihet när det gäller att kunna låna kapital för oförutsedda händelser. En sådan händelse som förutses komma att kräva en större kapitalinsats från är en eventuell inlösen av verkets pensionsskuld. investeringar finansieras med internt tillförda medel. investeringsplan uppgår för perioden 20122015 till , vilket är en minskning jämfört med föregående års investeringsplan. För perioden 20132015 uppges de största investeringarna i investeringsplan innefatta bl.a. följande: Ett pågående internationellt samarbetsprojekt (COOPANS) avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. En uppgradering för att ersätta eller komplettera nuvarande ålderstigna radarstationer och förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täckning, noggrannhet och uppdateringsfrekvens (SUPS). Ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små- och medelstora flygplatser genom fjärrstyrda torn (RTC). Ett nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar såsom radarstationer, radio och navigationsutrustningar. Investeringen är en konsekvens av att flygplatsverksamheten har bolagiserats och att det befintliga nätverket kommer att stanna inom Swedavia (LFV-ATN). Utbyte av radiostationer i som behöver bytas ut av åldersskäl (VHF). Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system för kraftmatning och ventilation. Vidare investeras i olika säkerhetsåtgärder som t.ex. skalskydd. För perioden 20132015 föreslås de planerade investeringarna uppgå till i enlighet med följande sammanställning. Tabell 14 Investeringsplan för 20132015 Regeringen föreslår att investeringsplanen för för perioden 20132015 godkänns. Avsnittet omfattar verksamheter inom områdena it, elektronisk kommunikation, elektronisk förvaltning, post och grundläggande betaltjänster. Anslaget 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter används för Post- och () förvaltningskostnader i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Det gäller bl.a. kostnader i samband med upphandling av och ersättning för tjänster till personer med funktionsnedsättning samt åtgärder för civilt försvar och svåra påfrestningar som rör elektroniska kommunikationer m.m. Anslaget används även för PTS verksamhet med kvalificerade elektroniska signaturer samt viss verksamhet som syftar till att förverkliga det it-politiska målet. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade används för att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster för personer med funktionsnedsättning. Anslaget används även för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning samt viss uppföljnings- och utredningsverksamhet. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster används för att tillhandahålla grundläggande betaltjänster på orter och landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden, vilket inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget används vidare för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidrar till att förverkliga målen för politiken för informationssamhället samt för uppföljning och utvärdering av denna politik. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation används för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer, vilket inbegriper stöd till it-infrastrukturprojekt i områden där utbyggnad inte sker på marknadsmässig grund. Anslaget används vidare för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget används också till administrationskostnader för åtgärderna m.m. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse används till att finansiera prioriterade e-förvaltningsprojekt som är av strategisk betydelse dels för statsförvaltningens utveckling inklusive initiativ som effektiviserar myndigheternas informations- och tjänsteutbyte inom ramen för en förvaltningsgemensam mjuk infrastruktur samt projekt som förenklar vardagen för företag och privatpersoner, dels för att analysera kostnader och effekter av myndigheternas e-förvaltningsprojekt och it-användning. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Tabell 15 Budgetförslag för informationssamhället : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse När det gäller anslaget 2:1 Post och föreslås en oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande år. För anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade föreslås en minskning om jämfört med innevarande år. Enligt vad som inhämtats från beror denna minskning för perioden 20132015 på en tillfällig besparing som bedömdes möjlig utifrån anslagets utnyttjande och behoven . För anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster föreslår regeringen en oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med . Dessa medel, som härrör från uppgraderingen av nivån för funktionellt tillträde till internet, förs i stället över till anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation då ändamålet enligt regeringens bedömning stämmer bättre överens med det anslaget. Utöver den angivna överföringen från anslaget 2:4 föreslår regeringen att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med . Detta för att det behövs medel till medfinansiering för att kunna utnyttja det ökade stöd till it-infrastrukturutbyggnad inom Landsbygdsprogrammet som föreslås i propositionen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. När det gäller anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse anger regeringen att den har för avsikt att stegvis förbättra styrningen, inklusive den finansiella styrningen, och samordningen av myndigheternas e-förvaltningsprojekt i syfte att åstadkomma en öppnare, enklare och effektivare förvaltning. Regeringen konstaterar att det i vissa fall krävs investeringar i den mjuka infrastrukturen där nyttor uppstår indirekt. Regeringen föreslår en ökning av anslaget med . Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst , vilket är oförändrat jämfört med . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser För att möjliggöra ekonomiska åtaganden för verksamheten, främst genom fleråriga avtal efter upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 1 en höjning av anslaget för banhållning med för drift och underhåll jämfört med regeringens förslag. Motionärerna pekar på att tågtrafikens punktlighet delvis kan förbättras med snabba åtgärder i det befintliga systemet och att det är rimligt att ytterligare öka anslaget för drift och underhåll, vilket stärker järnvägens driftsäkerhet, särskilt . I kommittémotion 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att anslagen anvisas enligt följande sammanställning . Tabell 16 förslag till anslag Utgiftsområde 22 Kommunikationer Anslag utgiftsområde 22 Kommunikationer Drift och underhåll järnväg Godspott inkl. lågtrafikerade banor Miljö, trimning, forskning Nej till höjda banavgifter föreslår (yrkande 3) att banunderhållet ökas i nivå med de summor som kapacitetsutredning har identifierat som högsta alternativ för att komma till rätta med det eftersatta underhållet. I motionen föreslås en ökning som jämfört med regeringens satsning innebär mer än den gällande planen för drift, underhåll och reinvesteringar. För att öka kapaciteten och åtgärda flaskhalsarna på järnvägen föreslås en upptrappning av anslagsmedlen för investeringar med (yrkande 4). hänvisar till att tydligt har visat på en rad flaskhalsar som hotar gods- och persontrafiken och föreslår en tidigareläggning av investeringarna för att komma till rätta med detta. föreslår (yrkande 5) en satsning på s.k. särskild godspott inklusive satsningar på lågtrafikerade banor. Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2012/13:T509 yrkande 2 av m.fl. (MP). anför att godspotten är avsedd för finansiering av ett flertal olika investeringar för att skapa klimatsmartare godstransporter och att detta även kan ses som ett svar på branschens förslag om att inrätta en s.k. marknadspott för viktiga och oförutsedda investeringar. Vidare framförs att det är självklart för att satsa på så kallade lågtrafikerade banor, utifrån deras viktiga funktion för godstransporter. Motionärerna föreslår att anslås i detta syfte , genom en successiv upptrappning från 2013 till 2014 samt till för vardera av . föreslår (yrkande 6) strategiska investeringar i helt nya spår för godstransporter och persontrafik då järnvägskapaciteten behöver öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik och mer gods samt för att skapa ett mer robust järnvägssystem. Vidare föreslås (yrkande 10) att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer. föreslår i budgeten att kommunerna ska ha möjlighet att få statlig delfinansiering för investeringar i spårvägar och anslår för detta syfte . Enligt förslaget ska anslaget förvaltas av och betalas ut till sökande som vill göra investeringar i objekt som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. föreslår (yrkande 11) att ges i uppdrag att öronmärka till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet samt att finansieringen av detta sker genom att väginvesteringarna i den nationella planen minskar med motsvarande belopp. I motionen (yrkande 12) anförs vidare att vill se en omprioritering inom budget från väginvesteringsanslaget i den nationella planen till förmån för cykelåtgärder och öronmärka för cykelåtgärder. föreslår (yrkande 13) att extra medel om mer än regeringens förslag tillförs för miljö, trimning och forskning . Motionärerna anför att detta bl.a. handlar om arbete med buller, trafiksäkerhet, landskap, vatten och hållbar samhällsutveckling. Vidare begär (yrkande 15) i likhet med i kommittémotion 2012/13:T508 yrkande 3 m.fl. (MP) att regeringen avbryter projektet och att fokus i stället ska läggas på att hitta lösningar som gör att de uppsatta klimat- och miljömålen nås. föreslår (yrkande 16) att överskottet från trängselavgifterna i , som används till vägprojekt som Förbifart , i stället bör gå till kollektivtrafik i regionen genom att de överförs till ett nytt anslag för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. Vidare föreslår motionärerna en minskning av anslaget 1:1 Väghållning med som i stället ska prioriteras till bl.a. satsningar på spårtrafik. I motionen (yrkande 17) föreslås att statsbidraget för persontrafik på tåg ökas genom att pengar tillförs trafikavtal. framhåller att de nedskärningar som har gjorts i trafikavtal har inneburit en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. föreslår att anslaget till trafikavtal ska höjas med , vilket för hela budgetperioden innebär en förstärkning med som ska öronmärkas för tågtrafik. föreslår vidare (yrkande 18) att det i ska göras en uppdelning mellan stöd till flyget, Gotlandstrafiken respektive tåg och buss. pekar på att oljeprisökningar för Gotlandstrafiken innebär att den totala summan för övrig trafik minskar. motsätter sig regeringens aviserade höjning av banavgifterna (yrkande 19) liksom i partimotion 2012/13:Fi303 yrkande 16 av m.fl. (MP) och kommittémotion 2012/13:T509 yrkande 3 av m.fl. (MP) då detta slår hårt mot godstrafiken. Motionärerna framhåller att höjningen av banavgifterna kommer att innebära en stor risk för att gods flyttas över från tåg till lastbil. Varje trafikslag ska bära sina kostnader inklusive miljöpåverkan, men detta gör inte den tunga vägtrafiken. Utifrån detta säger i väntan på att en avståndsbaserad lastbilsskatt införs nej till de föreslagna höjningarna av banavgifterna och föreslår i stället att motsvarande belopp tillförs budget. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2012/13:T472 yrkande 1 att ytterligare resurser till cykelåtgärder öronmärks i budget för väghållning och att bör avsättas . I motionen anförs att det bara är av samhällets infrastrukturinvesteringar som går till cykling. I den nationella åtgärdsplanen finns det bara till cykelåtgärder, och investeringarna ligger dessutom längst fram i planen. I de regionala planerna finns det ytterligare till cykelinvesteringar, men fördelningen över landet är mycket ojämn. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2012/13:T414 en höjning av anslaget för banhållning med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att de anslår stora resurser med fokus på att öka underhållet och driften av järnvägssystemet och att ambitionen är att nå upp till högsta ambitionsnivå för järnvägsnätet samt att skjuta till resurser för gruvnäringens behov av infrastruktur såsom förstärkning av . I partimotion 2012/13:T479 yrkande 1 av m.fl. (V) föreslås en total ökning om sammantaget för utgiftsområde 22 Kommunikationer till anslagen 1:1 Väghållning, 1:2 Banhållning och 1:7 Trafikavtal samt ett nytt anslag för kompensation för klimatskatt på flyg. I motionen föreslås att anslaget för väghållning sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anger att de som en del i klimatomställningen vill prioritera järnvägsinvesteringar på väginvesteringarnas bekostnad och därför föreslår stora besparingar på anslaget för väghållning . Motionärerna bedömer dock att det inte skulle vara realistiskt att sänka anslaget då de planerade väginvesteringarna redan ligger betydligt lägre än föregående år. Motionärerna vill vidare påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram som ska stimulera en utbyggnad av den svenska produktionen och distributionen av biogas för att möjliggöra tillgången på mackar med biogas runt om i landet. På liknande sätt vill motionärerna även främja utbyggnaden av el-laddstationer. I motionen föreslås att avsätts till ett sådant investeringsstöd i väghållningsanslaget. Vidare föreslås att avsätts till investeringsstöd för att stimulera och påskynda utbytet av bussar som framförs på förnybara bränslen, el, hybrid eller bränslecell. Motionärerna föreslår att en allmän skrotningspremie införs och att avsätts för detta . Motionärerna vill även avsätta för att höja statens stöd för investeringar i cykelvägar i kommunerna. För anslaget 1:2 Banhållning föreslås en ökning om sammantaget jämfört med regeringens förslag. menar att det finns starka skäl att gå längre än regeringen och föreslår att 980 miljoner särskilt riktas till underhållet av lågtrafikerade banor. I motionen avvisas liksom i motion 2012/13:T320 yrkande 21 av m.fl. (V) den höjning av banavgifterna som regeringen aviserar för att finansiera en del av den framtida ramen för drift och underhåll. I stället föreslås att anslaget för banhållning ökas med motsvarande summa om 200 miljoner . efterlyser ett moratorium för höjning av banavgiften och menar att det så länge flygtrafiken och vägtrafiken inte betalar för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader inte är rimligt att järnvägstrafiken ska få ökade kostnader, då det leder till dyrare resor för resenärer och ökade transportkostnader för godstrafiken. Vidare föreslås 2 300 miljoner utöver regeringens förslag till nyinvesteringar i järnväg samt reinvesteringar, drift och underhåll för . vill även avsätta för att staten ska ta det övergripande ansvaret för de s.k. kapillärspåren. I partimotionerna 2012/13:T479 yrkande 2 och 2012/13:T320 yrkande 15 av m.fl. (V) föreslås ett fullskaligt försök med klimattaxa, dvs. avgiftsfri kollektivtrafik, i ett storstads- och ett landsbygdslän. Motionärerna anger att det är svårt att beräkna kostnaden för ett försök med klimattaxa eftersom det beror på vilka län som deltar och föreslår att det till trafikavtalsanslaget avsätts under förutsättning att försöken kan påbörjas . Vidare föreslås en höjning av trafikanslaget så att den lokala och regionala kollektivtrafiken tillförs . bedömer att den interregionala kollektiva persontrafiken behöver tillföras på grund av tidigare besparingar samt de ökade kostnader som konkurrensen på spåren leder till. Vidare föreslås att avsätts till trafikavtalsanslaget för att sänka priserna för resenärer och gods i Gotlandstrafiken. Sammantaget innebär förslag en höjning med jämfört med regeringens förslag för anslaget Trafikavtal. föreslår även att det införs ett nytt särskilt anslag för kompensation för klimatskatt på flyg med då deras förslag till klimatskatt för inrikesflyget ökar kostnaderna också för flera flyglinjer som är viktiga för den regionala utvecklingen. Av bestämmelserna i budgetlagen följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut, vilket innebär att samtliga anslag under ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till total ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning på politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom ett yttrande till finansutskottet av har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Avvikande meningar lämnades av Socialdemokraterna, .