bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — Regeringen beslutade om en ändring i högskoleförordningen som innebär att har ett bemyndigande att meddela föreskrifter om hur även äldre betyg ska kunna tillgodoräknas som meritpoäng (förordningen [2010:2020] om ändring i högskoleförordningen). Efter att fick bemyndigandet har verket meddelat föreskrifter om hur äldre betyg ska tillgodoräknas meritpoäng. Detta har gjorts genom föreskrifter om ändring i HSVFS 2009:1 om grundläggande behörighet och urval. Föreskrifterna om meritpoäng för sådana betyg tilllämpas vid antagning till utbildningar som påbörjats efter utgången av . Utskottet kan konstatera att urvalsreglerna vid antagning till högre utbildning som framgår ovan har anpassats till den nya gymnasieskolan. Utskottet vill vidare erinra om att ändringar av urvalsregler vid antagning till högre utbildning kan leda till att vissa grupper kommer att gynnas mer än andra. Strävan bör självfallet alltid vara att i möjligaste mån ta fram rättssäkra urvalsregler och eventuella övergångsregler. Utskottet anser att de nuvarande urvalsreglerna som justerats då vissa oönskade konsekvenser uppmärksammats är väl avvägda. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub458 yrkande 19. Den nya skollagen (2010:800) innehåller skärpta krav på bl.a. gymnasieskolans elevhälsa (tidigare skolhälsovården). En samlad elevhälsa har införts med förebyggande och hälsofrämjande syfte. För elevhälsans medicinska, psykosociala, psykologiska och specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Detta gäller även fristående skolor (bet. 2009/10:UbU21 s. 57 f.). I skollagen regleras elevhälsan i 2 kap. 2528 §§. Utskottet föreslog vid det förra ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Ärendet bereds i (skr. 2011/12:75 s. 85). Med anledning av tillkännagivandet har regeringen gett i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla en modell för hur man kan följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa i syfte att skapa förutsättningar för att kunna mäta och följa upp elevhälsan. Regeringen har aviserat att totalt ska avsättas till en satsning på förstärkt elevhälsa . Ett riktat statsbidrag ska erbjudas skolhuvudmän som gör insatser för att förstärka elevhälsan (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 51). har fått i uppdrag (U2011/5947/S m.fl.) att bl.a. utforma och genomföra utbildningsinsatser för elevvårdande personal. har även fått i uppdrag (U2011/5948/S) att utforma utbildningsinsatser till lärare i ämnet idrott och hälsa för att stödja utvecklingen av ämnet, bl.a. med utgångspunkt i den kartläggning (U2006/9049/S) som verket genomfört. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att sammanställa och sprida kunskap som skapar förutsättningar för och stödjer ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom bl.a. elevhälsan. Uppdraget ska rapporteras till () (S2011/11229/VS). Utredningen om utsatta barn i skolan har i slutbetänkandet Se, tolka och agera allas rätt till en likvärdig utbildning (SOU 2010:95) lämnat förslag till hur skolans arbete kan förbättras när det gäller dessa barn. Utredningen föreslår insatser för samverkan, att stärka barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning, en samlad elevhälsa och att stärka forskningen och sprida forskningsresultat. Betänkandet bereds inom (). Utskottet anser mot bakgrund av den satsning som görs på elevhälsan, de redovisade myndighetsuppdragen och den pågående beredningen av betänkandet från Utredningen om utsatta barn i skolan att något uttalande från inte är motiverat. Därmed avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub458 yrkande 21. Mobbning och kränkande behandling I 6 kap. skollagen (2010:800) återfinns bestämmelser som har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. Kapitlet innehåller bl.a. bestämmelser om att huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever (6 §). Huvudmannen har också en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling (7 §) och att upprätta en plan mot kränkande behandling (8 §). Det stadgas också ett förbud för huvudmannen eller personalen att kränka barn och elever (9 §). Det finns därtill en skyldighet för personal att anmäla och agera mot kränkningar (10 §) och ett förbud att straffa barn eller elever som medverkat i en utredning eller anmält eller påtalat missförhållanden (11 §). Skadestånd till barn och elever kan i vissa fall betalas om huvudmannen eller personalen har åsidosatt sina skyldigheter enligt 611 §§. har publicerat allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10). I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser för att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder i de verksamheter som regleras av skollagen. har låtit externa forskare utvärdera åtta av de vanligaste programmen mot mobbning som används i skolorna. Det fanns dock inte underlag för att göra bedömningar av de vanligaste programmen i sin helhet, utan enbart delar av dem. Enligt utvärderingen hade samtliga program inslag som är positiva, men de innehöll även moment som inte ger effekt och som rent av kan öka mobbning och kränkande behandling. slutsats var att de inte hade underlag för att dra slutsatser om något program i sin helhet (Rapport 353:2011 Utvärdering av metoder mot mobbning). Regeringen tillsatte 2010 en utredning om att införa en motsvarighet till lex för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden för barns och elevers bästa (SOU 2011:33) till regeringen. I betänkandet föreslås att den som fullgör uppgifter i utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer (förutom annat sätt att fullgöra skolplikten samt annan pedagogisk verksamhet) ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Allvarliga missförhållanden ska enligt utredaren anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 50). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att avlämna en proposition i frågan. Genom regeringsbeslut (U2011/567/S och U2011/2649/S) har fått ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Uppdraget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovisning och slutrapporteras till () . Uppdraget har i regleringsbrevet ändrats på så sätt att det även ska ingå att kartlägga omfattningen av problemet med s.k. maktlekar i bl.a. gymnasieskolan samt att föreslå hur skolorna kan arbeta med att förebygga sådana maktlekar. Denna del av uppdraget ska rapporteras till () (U2012/736/S). Utskottet vill i sammanhanget framhålla att skolans ansvar att förmedla de grundläggande värden som det svenska samhället vilar på slås fast i den nya skollagen. Vid sidan om kunskapsuppdraget är det skolans viktigaste uppdrag. Ett aktivt värdegrundsarbete på varje skola som involverar såväl personal som elever är enligt utskottet en förutsättning för en trygg skolmiljö. Utskottet anser att något uttalande från inte är motiverat med hänvisning till pågående myndighetsuppdrag som rör mobbning och kränkande behandling och till att åtta av de vanligaste mobbningsprogrammen som används i skolorna har utvärderats och att en proposition om en motsvarighet till lex inom skolväsendet är aviserad. Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub458 yrkande 22. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg syftar till att öka skyddet för barn genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Den som erbjuds anställning inom de aktuella skolformerna ska lämna ett registerutdrag från belastningsregistret. Registerutdrag som ska ligga till grund för prövningen enligt lagen förutsätts i förekommande fall innehålla uppgifter om begångna sexualbrott enligt 6 kap. och andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor, såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Registerkontrollen omfattar alla typer av anställningar och alla personalkategorier. I den proposition som biföll när lagen tillkom sades följande i fråga om registerkontroll av personal i gymnasieskolan (prop. 1999/2000:123 s. 22, bet. 2000/01:UbU4, rskr. 2000/01:6). När det gäller ungdomar inom gymnasieskolan kan hävdas att skyddsbehovet inte gör sig lika starkt gällande. Dessa ungdomar kan antas ha större möjligheter att freda sig själva än de mindre barnen. Mot detta kan anföras att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. På grund av skolplikten och elevernas ålder gör sig dock argument om en trygg och säker miljö starkast gällande i den obligatoriska skolan. Utskottet står alltjämt bakom uttalandena i propositionen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub341 och 2011/12:Ub458 yrkande 24. I den nya skollagen (2010:800) finns i likhet med den tidigare regleringen skollag ett uttryckligt krav på avgiftsfria skolmåltider på grundskolenivå. finns även ett krav på att eleverna ska erbjudas näringsriktiga skolmåltider (10 kap. 10 § första stycket). Någon motsvarande reglering om avgiftsfria och näringsriktiga skolmåltider för gymnasieelever finns inte. Yrkanden om avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever har behandlats vid ett flertal tillfällen av utskottet, nu (bet. 2010/11:UbU8 s. 14). Utskottet hänvisade i sitt avstyrkande av de då aktuella motionerna till att gymnasieskolan är en frivillig skolform och att avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever är en fråga som är förbehållen varje enskild kommun. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan frågan senast behandlades. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub201 yrkande 1 och 2011/12:So658 yrkande 20. Skollagen (2010:800) reglerar inte drogtester av gymnasieelever. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är dock varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Detta skydd får, enligt 12 § första stycket samma kapitel, under vissa förutsättningar begränsas genom lag. Urinprovstagning anses vara att betrakta som ett sådant kroppsligt ingrepp som avses i 2 kap. 6 § regeringsformen. Åtgärder som innebär att gymnasieelever tvingas genomgå drogtest genom urinprovtagning kräver alltså lagstöd. Det finns inga sådana bestämmelser i skollagen eller någon annan lag. () har i ett beslut kommit fram till att slumpvisa drogtester av gymnasieelever är tillåtna om elevens reella och fullt frivilliga samtycke införskaffats vid varje enskilt provtillfälle. JO ser svårigheter med att genomföra drogtester och menar att det kan däremot uppstå situationer när den enskildes samtycke till att lämna ett prov inte framstår som reellt och att (d)et ställs därmed stora krav på berörd personal att säkerställa att elevens medverkan är i egentlig mening frivillig . JO menade avslutningsvis att det fanns skäl att överlämna en kopia av beslutet för kännedom till (dnr 479-2010). Skolinspektionen har därefter i ett brev till påtalat behovet av förtydliganden i lagstiftningen om drogtester på skolområdet (dnr 2010:3546). Frågan bereds inom . Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att ställa sig bakom någon ändring av gällande lagstiftning. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Ub429 och 2011/12:Ub463. När det gäller yrkandet om kvaliteten m.m. i gymnasieskolan för ensamkommande flyktingungdomar vill utskottet anföra följande. I den reformerade gymnasieskola som infördes ska elever som saknar behörighet att antas till ett nationellt program erbjudas att gå ett av de introduktionsprogram som ersätter de tidigare individuella programmen. Det finns fem olika typer av introduktionsprogram: preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion (prop. 2009/10:165 s. 426 f.). Närmare bestämmelser om introduktionsprogrammen återfinns i 17 kap. skollagen (2010:800) och 6 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Av 17 kap. 3 § skollagen framgår bl.a. att syftet med språkintroduktion är att ge invandrarungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt på det svenska språket, vilket möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till någon annan utbildning. I 6 kap. 7 § gymnasieförordningen sägs att inför mottagandet av en elev till språkintroduktion ska huvudmannen göra en bedömning av elevens språkkunskaper. Huvudmannen ska fortlöpande bedöma elevens kunskapsutveckling i övriga ämnen för att eleven ska komma vidare i sin utbildning. I 6 kap. 8 § gymnasieförordningen föreskrivs vidare bl.a. att språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk och innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen. Språkintroduktion får kombineras med svenskundervisning för invandrare (sfi). Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbildningen. Skolinspektionen har i rapporten för nyanlända elever rätten till en god utbildning i en trygg miljö (Övergripande granskningsrapport 2009:3) redovisat resultaten av sin kvalitetsgranskning av utbildningen för nyanlända elever 8 och 9 samt i gymnasieskolan. I rapporten dras slutsatsen att det i de allra flesta fall tar innan eleverna har gått igenom sin introduktion och deltar i reguljär undervisning. I propositionen Den nya skollagen anför regeringen med anledning av rapporten att den utan att närmare reglera längden på utbildningen, vill understryka vikten av att alla dessa elever ska få möjlighet att delta i reguljär undervisning och således inkluderas i den svenska skolan. Granskningen visar att det är sällsynt att nyanlända elever får undervisning i alla ämnen och att denna begränsning inte sker utifrån elevernas behov och förutsättningar, utan på grund av organisatoriska svårigheter. Vidare anför regeringen att det är angeläget att undervisning erbjuds i fler ämnen och kurser så att eleverna ges förutsättningar att snabbt komma vidare i sin utbildning och att elevernas tidigare förvärvade ämneskunskaper kan utnyttjas. Detta bör komma till uttryck i elevens individuella studieplan (prop. 2009/10:165 s. 447). har i regleringsbrevet (U2012/736/S) getts i uppdrag att löpande följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan, bl.a. genom att särskilt belysa introduktionsprogrammen. Uppdraget ska redovisas till () . Vidare har verket i uppdrag att utveckla ett stödmaterial om hur den individuella studieplanen kan användas som verktyg för att i högre grad individualisera utbildningen inom gymnasieskola och vuxenutbildning enligt skollagen. Verket ska vid utformandet av materialet särskilt beakta de behov som finns hos elever i utbildning i svenska för invandrare, gymnasieskolans introduktionsprogram och gymnasiesärskolan. Materialet ska finnas tillgängligt för målgrupperna fr.o.m. . Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår inom med uppföljning av introduktionsprogrammen och utveckling av stödmaterial för användningen av den individuella studieplanen. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub235. När det sedan gäller yrkandet om en frivillig förbindelse mellan en myndig elev, skola och vårdnadshavare som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet vill utskottet anföra följande. Av 15 kap. 16 § andra stycket skollagen framgår att om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Denna lagreglering gäller endast omyndiga elever (prop. 2009/10:165 s. 783). () har gjort följande uttalande om en myndig elevs integritetsskydd. Sedan en person fyllt , är han myndig och har själv rätt att bestämma om sina personliga förhållanden. Något undantag för förhållanden som rör skolan finns i detta avseende inte. Eleven är beträffande sin skolgång således självständig gentemot sina föräldrar. En följd av detta är att normal sekretess råder för skolans uppgifter om eleven även i förhållande till föräldrarna. Det finns mot bakgrund av det nu anförda inte längre något skäl för skolan att sedan en elev uppnått myndighetsåldern, kontakta elevens föräldrar i frågor som rör elevens förhållanden i skolan. Däremot är skolan skyldig att på en förälders begäran lämna ut uppgifter som inte omfattas av sekretess i den mån uppgifterna finns noterade i allmän handling (JO-beslut , dnr 4877-1996). JO har vidare uttalat att om det är fråga om en nödsituation kan föräldrarna underrättas trots att eleven är myndig (JO-beslut , dnr 4436-1993). Utskottet anser i likhet med motionären att en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare är mycket viktig. Detta måste dock ställas mot vikten av att värna och respektera myndighetsåldern. Ett uttryck för det sistnämnda får anses vara den reglering i skollagen som nämns ovan om att rektorn endast ska underrätta vårdnadshavare när frånvaro omfattar omyndiga elever. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att något uttalande från inte är motiverat och avstyrker motion 2011/12:Ub431. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande frågor om gymnasieskolan, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkandena 1, 8 och 20 samt 2011/12:Ub264 av (M), 2011/12:Ub296 av (S), 2011/12:Ub339 av Finn och (båda M), 2011/12:Ub350 av (M) yrkande 2, 2011/12:Ub408 av och (båda S) och 2011/12:Ub467 av m.fl. (S) yrkande 2. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla elever lyckas. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. är och ska förbli en nation som satsar på kunskap. Däri ligger vår konkurrenskraft. Vägen framåt är inte låga löner och sämre arbetsmiljö. Ska vi möta utmaningen som ett modernt land som investerar för framtiden måste vi investera i utbildning . Dagens gymnasieskola står inför helt andra utmaningar än vad som gällde . krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara sig i ett alltmer komplext och kunskapsintensivt samhälle. Det blir tydligt inte minst när man studerar ungdomars långtidsarbetslöshet. Den viktigaste orsaken till att ungdomar är långvarigt arbetslösa är just bristande utbildning. Dagens och framtidens arbetsliv och samhälle kräver gedigna kunskaper hos alla. Förändringarna på arbetsmarknaden, och kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch, gör att unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har det svårt och kommer att få det än svårare . Att successivt höja kraven på kunskap har därför varit både naturligt och nödvändigt mot bakgrund av samhällets utveckling. En kunskapsbaserad ekonomi kräver att alla har minst gymnasieexamen. Eleverna behöver få stöd och resurser efter behov. Varje kommun ska ha både nödvändiga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna efter elevernas behov. Varje elev som inte klarar en kurs ska erbjudas stöd för att klara kursen. Skolor som inte når resultat och uppfyller kvalitetskraven måste upprätta en handlingsplan som ska godkännas nationellt. Dåliga skolor ska kunna läggas ned. De fristående skolorna är en stor och naturlig del av vårt skolväsende. När de fristående skolorna reglerades visste vi inte hur de skulle komma att utvecklas, men ser vi ett stort behov av att modernisera regelverket för de fristående skolorna. Det finns en risk för att vinstdrivande fristående skolor sänker utbildningens kvalitet. Det finns också tecken på att så sker: lärartätheten bland de vinstdrivande fristående skolorna är betydligt lägre än i kommunala och icke-vinstdrivande fristående skolor som elever från vinstdrivande fristående grundskolor tenderar att prestera något sämre på gymnasiet jämfört med elever med motsvarande betyg från kommunala grundskolor. Det finns som påtalats behov av att se över regelverket. Alla skolor ska också ha samma krav på öppenhet, insyn och möjlighet till granskning från kommun och medborgare och meddelarfrihet för anställda. För att kommunala och fristående skolor ska få lika villkor på riktigt måste man göra en helhetsanalys av de olika huvudmännens förutsättningar. Det finns mycket få krav på de huvudmän som vill starta en fristående skola. Vi vill skärpa kvalitetskraven för tillstånd så att inte oseriösa huvudmän får tillstånd att starta en skola. Vi vill också införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Kommunen ska ges ett större inflytande. Vi vill utreda behovet av en ökad granskning av skolors ekonomi och behovet av att föreslå nya åtgärder som kan vara nödvändiga för att ingripa i de fall där ekonomin har skötts på ett felaktigt sätt. Skattemedel avsedda för skolan ska också gå till skolan. Vi vill också införa en lag om investeringsskydd som ska förhindra att våra gemensamma medel slösas bort vid avknoppning eller utförsäljning av skolor och förskolor. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Avhopp från gymnasieskolan, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 6. Frånvaron och avhoppen från gymnasieskolan måste minska. Regeringen försöker motverka avhopp från gymnasiet genom att sänka kunskapskraven i svenska och engelska för en hel generation elever på yrkesprogrammen. Att man sänker kunskapskraven kan naturligtvis innebära att statistiken över hur många som når målen förbättras, men det sker till ett högt pris både för gymnasieeleverna personligen och för konkurrenskraft. Det krävs nationella mål och en strategi som tagits fram av stat och kommun för att fler elever ska fullfölja sin gymnasieutbildning. Det ska ställas tydliga krav på skolorna att de ska arbeta för att alla elever ska fullfölja sin gymnasieutbildning. Skolan har ett ansvar för att se varje elev. Undervisningens uppläggning behöver ses över och särskilda insatser initieras för att öka motivationen hos eleverna att fullfölja den valda gymnasieutbildningen. Eleverna behöver få stöd och resurser efter behov. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Utmaningar för duktiga elever, punkt 3 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 11.