bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — I motion 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 34 i denna del anförs att takten för skydd av biologisk mångfald och skydd av skog bör öka. I motionen framförs att 14 av 16 beslutade miljökvalitetsmål, bl.a. de som rör biologisk mångfald, inte kommer att nås till 2020. Det övergripande generationsmålet kommer inte heller att nås. Det behövs betydligt mer pengar för att skydda värdefull skog samt för myndigheternas arbete med att identifiera skyddsvärda områden och förhandla med markägarna. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del anförs att anslaget bör höjas med för att miljömålen ska kunna uppnås och för att överenskommelsen i om skydd av mark ska kunna följas. Motionärerna vill stärka den biologiska mångfalden och bevara ekosystemens funktioner bl.a. genom att upprätta fler naturreservat. Det krävs ett ökat underhåll i skogen i form av naturvårdsarbete och reella medel för att skydda skog genom inköp. I propositionen anförs att de etappmål för biologisk mångfald som beslutats anger en inriktning för den samhällsomställning som behöver ske för att miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv ska nås. Mot bakgrund av den analys som ges i Miljömålsberedningens betänkande Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) anser regeringen att ytterligare etappmål behöver fastställas. Det kan även krävas ytterligare insatser för att på ett tydligt sätt ska kunna bidra till att nå målen i för biologisk mångfald till 2020 och de globala målen i den strategiska plan för biologisk mångfald 20112020 som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i . Regeringen har därför, som nämnts ovan under anslaget 1:1, gett Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Beredningen har presenterat en plan som omfattar en delrapportering med inriktning på arbete med skydd och skötsel av landområden respektive utveckling av miljöhänsyn i skogsbruket (Plan för framtagande av strategi för långsiktigt hållbar markanvändning, SOU 2012:15). I propositionen anför regeringen att väl fungerande nationalparker, Natura 2000-områden och naturreservat tillsammans med biotopskyddsområden och naturvårdsavtal utgör basen för skyddet av värdefulla naturområden och kommer att vara en fortsatt viktig del av svensk naturvård. Under den förra mandatperioden avsattes, bl.a. genom överenskommelse med , så mycket skog att delmålet för formellt skydd kommer att uppnås. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. Miljömålsberedningen ska utreda hur staten kan agera genom sitt eget markinnehav, t.ex. genom brukande, skötsel och byten av mark (SOU 2012:15). I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) anger regeringen att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet. Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska nås. Regeringen ser positivt på det arbete som görs inom Kometprogrammet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Ambitionen är att den kompletterande metoden ska genomföras även i övriga län, givet att det bedöms vara ett verkningsfullt redskap i bevarandearbetet av skog. De frivilliga avsättningarna är även i fortsättningen avgörande för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Enligt omfattar de frivilliga avsättningarna nedanför gränsen för fjällnära skog 970 000 ha. Stora ansträngningar bör fortsätta att göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras, antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. Naturvårdskvaliteten i de frivilligt avsatta skogarna bör klarläggas. Miljöhänsyn i skogsbruket är viktigt för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar, och en fortsatt utveckling behövs och sker kontinuerligt. bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar bl.a. att det finns ett fortsatt behov av insatser i form av ökad tillsyn, rådgivning och information till skogssektorn. Det krävs även förbättrad samsyn inom sektorn om målbilder och prioriteringar. När det gäller ekosystemtjänster och resiliens anför regeringen i propositionen att de åtgärder som de befintliga styrmedlen har lett till är otillräckliga och att arbetet med att säkra resilienta ekosystem och hejda förlusten av biologisk mångfald måste intensifieras och effektiviseras. Det finns bl.a. brister i samordning, styrmedel och resurser. I arbetet med miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör synergier eftersträvas när det gäller styrmedel och markanvändning, för att undvika negativa effekter på biologisk mångfald av klimatbetingade åtgärder. De etappmål i miljömålssystemet om ekosystemtjänster och resiliens som regeringen beslutade om ger en tydlig vägledning för det fortsatta arbetet med att synliggöra värdet av ekosystemtjänster. Etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens innebär att viktiga ekosystemtjänster och faktorer som påverkar deras vidmakthållande ska vara identifierade och systematiserade . Etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster innebär att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt . beslutade regeringen att uppdra åt att i samråd med Havs- och vattenmyndigheten sammanställa information om viktiga ekosystemtjänster i , samt identifiera faktorer som påverkar deras vidmakthållande. I uppdraget ingick även att tydligt definiera begreppet ekosystemtjänster. Uppdraget redovisades i en rapport den . I rapporten framhålls bl.a. ekosystemtjänsternas betydelse för människors välbefinnande i , både ur ekonomisk och social synvinkel. I rapporten poängteras också vikten av att synliggöra värdet av ekosystemtjänster. I vissa fall kan värdet av ekosystemtjänster uttryckas i ekonomiska termer, medan det i andra fall inte anses lämpligt. Det är dock enligt rapporten angeläget att värdet av ekosystemtjänster framöver ingår i beslutsunderlag där det är relevant. Kunskapsunderlaget om ekosystemtjänster kommer genom rapporten att förbättras och det kommer att läggas en grund för möjligheterna att nå etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens. Genom att synliggöra värdet av ekosystemtjänsterna och integrera dessa värden i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället står människan enligt propositionen bättre att hållbart nyttja ekosystemen och att öka deras kapacitet på lång sikt. Regeringen har för avsikt att i enlighet med vad som utfästes i miljömålspropositionen 2010 tillsätta en utredning som ska ta fram en åtgärdsplan för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster. Genom ökad kunskap om ekosystemtjänsternas värden ökar medvetenheten om vikten av att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald. Regeringen avser enligt propositionen att fortsätta att arbeta för att säkerställa att olika naturtyper och miljöer finns i landskapet i en sådan omfattning och med en sådan geografisk fördelning att arter och naturtyper kan överleva långsiktigt. Ett sådant nätverk av miljöer i landskapet utgör en s.k. grön infrastruktur för de djur- och växtarter som förekommer där, vilket är nödvändigt för att säkra resilienta ekosystem och uthålliga ekosystemtjänster. Regeringen överväger att fortsätta arbetet med att utveckla grön infrastruktur genom att ge i uppdrag att, efter samråd med andra berörda myndigheter, ta fram ett förslag till en genomförandeplan för arbetet. Vägledande bör vara att åtgärder, t.ex. skydd av områden, ska vidtas där det ger störst effekt för den biologiska mångfalden. Strävan bör vara att optimera naturvårdens insatser. Regeringens uppdrag till att utarbeta en landskapsanalys som underlag för det fortsatta arbetet med den gröna infrastrukturen samt att analysera om relevanta styrmedel ger stöd för utvecklingen av den gröna infrastrukturen och vid behov föreslå förändringar, kommer att ge ett första väsentligt underlag för denna handlingsplan. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Anslaget används för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningskostnader. Anslaget får även användas för finansiering av kostnader i samband med avveckling av . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att genomföra den fiskerikontroll som man kommit överens om gemensamt inom EU samt utveckla dess stödsystem. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del bör anslaget förstärkas med . I motionen anförs att den nybildade Havs- och vattenmyndigheten har till uppgift genomföra merparten av en sammanhållen svensk politik för havs- och vattenmiljöer. Myndigheten har också viktiga uppdrag i det internationella arbetet. Bemanningsnivån ligger fortfarande under den nivå som föreslogs av den utredning som förberedde myndighetens inrättande. Arbetet med centrala uppdrag vid bl.a. genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv och arbetet med fiskerikontrollen riskerar att bli eftersatt. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del anförs att anslaget bör höjas med eftersom Havs- och vattenmyndigheten arbetar med otillräckliga resurser. I propositionen anför regeringen att havs- och vattenarbetet är en prioriterad fråga. Att stärka ett integrerat havs- och vattenarbete är av stor vikt eftersom vattenkvaliteten på land påverkar miljötillståndet i havet (se vidare under anslaget 1:12 ovan). Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för frågor om bevarande och hållbart nyttjande av Sveriges sjöar, vattendrag och hav. Verksamheten omfattar vattenförvaltning, havsförvaltning, havsplanering och fiskeförvaltning. Myndigheten är därför mycket central i arbetet för havs- och vattenmiljön. Anslaget har höjts för att förstärka fiskerikontrollen. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Anslaget används av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) för myndighetens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning viktigaste ansvarsområden är miljöforskning, forskning om de areella näringarna, forskning om samhällsbyggande samt forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Anslaget används för stöd till forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning som utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationssatsningar. För forskning om de areella näringarna finns ett anslag inom utgiftsområde 23 (anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning). I enlighet med vad som beskrivs närmare i höstens forskningsproposition (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation) föreslår regeringen i budgetpropositionen att anslaget ökar med 2013. beräknas anslaget öka med , med och med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 2:2 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på , och 20162018. För att underlätta planering och för att teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del föreslås en förstärkning för miljötoxikologisk forskning med . Vidare föreslås att anslås till Formas för landsbygdsutveckling. Medlen ska kunna sökas av regionala högskolor i samverkan med det lokala och regionala näringslivet. Slutligen föreslås en förstärkning med för (). Sammantaget föreslås en ökning av anslaget 2:2 med . Enligt kommittémotion 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 5 bör man anslå öronmärkta pengar till miljötoxikologisk forskning. har tidigare haft en solid forskningstradition inom miljögiftsforskningen men har enligt motionen halkat efter. Viss forskning inom miljöområdet finansieras genom anslaget 1:5 Miljöforskning (se ovan). I proposition 2012/13:30 Forskning och innovation behandlar regeringen frågan om kemikalier. Regeringen anför att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning, inklusive forskning om användning och spridning av nanomaterial och läkemedel, bör stärkas. Det behövs enligt regeringen även forskning om farliga ämnen och grön kemi. Basanslagen till IVL och bör enligt regeringen stärkas. Som svar på den skriftliga frågan 2010/11:175 om att stärka kunskaperna om risker med kemikalier anförde miljöministern bl.a. följande : Målet att skapa en giftfri miljö är en av regeringens prioriterade miljöpolitiska områden. driver på för en mer effektiv kemikaliepolitik inom EU, bland annat genom att verka för skärpt lagstiftning och genom att gå före på en rad områden. Kemikaliepolitiken ska grundas på välunderbyggda vetenskapliga underlag. Detta innebär att det är viktigt att har en stark miljötoxikologisk forskning. En viktig finansiär av miljötoxikologisk forskning är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, som har satsat betydande resurser på denna typ av forskning, även . Under innevarande år gör Formas bland annat en särskild satsning på området Miljögifter och könsskillnader samt finansierar en stark forskningsmiljö som gäller miljöeffekter av nanoteknik. Några andra viktiga finansiärer av miljöforskning, bland annat miljötoxikologi är och (Mistra). Dessutom satsas betydande resurser på miljötoxikologisk forskning inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Kemikalieinspektionen får också i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för giftfri vardag. Arbetet kommer att pågå . Det är ett viktigt initiativ för att ytterligare förbättra kunskapen om farliga kemikalier. Förslag till nya anslag m.m. Enligt motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anvisas som ett nytt stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Klokt-stöd) enligt samma modell som finns i . Modellen baseras på kommunernas egna klimat- och energiplaner. Kommunen föreslår en åtgärdslista och för varje åtgärd beräknas en klimateffekt. Kommunen förhandlar sedan med staten om pris för åtgärderna eller hela programmet. Staten kan bestämma om man vill köpa en föreslagen åtgärd eller hela programmet. På detta sätt undviks ett resurskrävande ansökningsförfarande. I motion 2012/13:MJ444 (S) yrkande 1 i denna del förordas att avsätts som stöd för lokala klimatinvesteringar och klimatinnovationer. I yrkande 5 föreslås ett system med lokalt klimatinvesteringsstöd och en ny satsning med stöd till klimatinnovationer. Klimatinvesteringarna ska stödja det lokala klimatarbetet och inriktas på bl.a. åtgärder för energieffektivisering samt ökad produktion och konsumtion av förnybar energi. För klimatinnovationer ska inriktningen vara att pröva innovationer i full skala eller i s.k. pilotanläggningar. Stöden ska kunna sökas av kommuner, företag, ideella organisationer eller alla i samarbete. Enligt yrkande 3 bör regeringen bemyndigas att för det nya ramanslaget Klimatinnovationer och klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 1 under 20142015. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del föreslås att 1 anvisas under ett nytt anslag för ett klimatprogram som bör inrättas för att minska utsläppen av växthusgaser och energianvändningen samt skapa nya jobb klimatjobb. Stödet ska kunna sökas av kommuner, landsting och företag. Det ska bl.a. användas för utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen och övrig förnybar energi, energieffektivisering, klimatanpassningsåtgärder och klimatinformation för en hållbarare livsstil. Programmet kan också innefatta klimatanpassningsåtgärder inom byggande och samhällsplanering. Även i motion 2012/13:U327 (V) yrkande 20 föreslås ett klimatprogram i enlighet med vad som beskrivs ovan. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att 1 anvisas för ett nytt anslag för klimatinsatser i utvecklingsländerna. Både motion 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 32 och kommittéemotion 2012/13:MJ485 (MP) yrkande 4 behandlar också frågan om klimatinsatser i utvecklingsländerna med samma innebörd som motionen ovan. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att ett nytt anslag, Stöd efterhandskonvertering, införs och att anvisas under anslaget. I motionen anförs att merparten av den fordonsflotta som kommer att rulla på våra vägar det närmaste decenniet redan har köpts och att det genom ett stöd till efterhandskonvertering blir lättare att konvertera befintliga fordon från drift med fossila drivmedel till drift med förnybara drivmedel. I motion 2012/13:MJ246 av (KD) anförs att det är viktigt att förnya den tunga trafiken. En skrotningspremie för de tyngsta och mest miljöpåverkande fordonen skulle uppmuntra till att skrota gamla lastbilar och även främja svensk ekonomi. I motionen föreslås att möjligheterna att införa en skrotningspremie för lastbilar över bör utredas. Enligt motion 2012/13:MJ405 av (MP) bör en skrotningspremie för bilar införas eftersom skrotningspremien ger den uttjänta bilen ett värde. Det innebär att beslutet om bilen ska till auktoriserad bilskrotning då ges ett ekonomiskt incitament. I motion 2012/13:MJ444 (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anvisas under ett nytt anslag, Miljöbilsbonus. I yrkande 6 i samma motion föreslås att anslaget ska omfatta en miljöbilsbonus om som betalas ut för bilar som uppfyller miljöbilskravet när bilen registreras första gången. Utöver detta ska per gram koldioxid per km som bilens utsläpp understiger miljöbilsdefinitionen betalas ut, dock max totalt . I samma yrkande föreslås även en registreringsavgift för bilar med högre utsläpp. I motion 2012/13:MJ 398 (MP) föreslås att dagens supermiljöbilspremie ersätts med ett system som innebär att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid, en s.k. snålbilstrappa. I motion 2012/13:MJ266 av (C) uppges att det finns problem med vem som har ansvaret för marint skräp. I motionen föreslås en översyn av ansvar och kostnader för städning av nedskräpade kuststränder samt ett nationellt initiativ för att föra upp samma problematik med ansvar för marint skräp på den internationella agendan. När det gäller stödet för klimatarbetet i regioner och kommuner kan det konstateras att arbete bedrivs på såväl regional som lokal nivå. Av propositionen framgår att samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Länsstyrelserna ska i bred samverkan utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier, stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete och samordna anpassningsarbetet i kommunerna. För att samordna det regionala klimat- och energiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga . Sammanlagt har länsstyrelserna fått för klimatanpassningsarbetet. För att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt utsåg regeringen tre pilotlän för grön utveckling. Uppdraget riktar sig till Länsstyrelserna i , och . Länsstyrelserna i dessa pilotlän får var för att (20102013) utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Länsstyrelserna i pilotlänen ska också bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Arbetet förutsätter bred delaktighet från landsting, samverkansorgan, kommuner, näringsliv, myndigheter samt ideella organisationer. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas arbete med de regionala klimat- och energistrategierna, med åtgärdsprogram och klimatanpassning utvecklas väl men att skillnaderna mellan länen är relativt stora både när det gäller hur långt man har kommit i processen att genomföra åtgärder och i fråga om ambitionsnivån och kvaliteten i arbetet. En av huvuduppgifterna för pilotlänen för grön utveckling är att stödja och inspirera andra län, att utveckla arbetsmetoder och vägledningar samt att sprida erfarenheter mellan länen. En tydlig förbättring har också skett genom att arbetet hos fler länsstyrelser har utvecklats starkare. Det är väsentligt att det strategiska planeringsarbetet går vidare i ett mer operativt genomförande av åtgärder i samverkan med berörda aktörer i länet och att dialogen med kommuner och näringsliv förstärks. Dessutom är det viktigt att dialogen med kommunerna om klimatanpassning intensifieras. har samtliga länsstyrelser, efter regionala dialoger, bidragit med värdefulla underlagsrapporter till om hur den regionala nivån kan bidra till arbetet med en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Pilotlänen har dessutom bidragit med förslag till styrmedel. Regeringen lyfter också fram att man har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. uppger att i samband med att färdplanen tas fram kommer fortsatta analyser att genomföras som avser genomförandet av åtgärder på den regionala och lokala nivån. Satsningen på hållbara städer bör vidare uppmärksammas i sammanhanget. inledde regeringen en satsning på hållbara städer genom att införa ett ekonomiskt stöd till utveckling av hållbara städer samt genom att tillsätta Delegationen för hållbara städer. Delegationen kommer att slutföra sitt arbete . lämnade delegationen rapporterna Femton hinder för hållbar stadsutveckling samt Förslag till fortsatt arbete för hållbar stadsutveckling till regeringen. I rapporterna behandlas frågor om dels system och strukturer som kan utgöra hinder för hållbar stadsutveckling, dels förslag till hur delegationens arbete, kunskaper och erfarenheter kan föras vidare efter att uppdraget upphört. De hinder som lyfts fram i rapporten är städernas centrala roll för hållbar utveckling, särskilt mot bakgrund av den snabba globala urbaniseringen, och hotet om omfattande klimatförändringar. I rapporten redovisas 15 olika hinder som försvårar en hållbar omställning av städer, däribland bristande integration av hållbarhetsvisioner inom olika politikområden, ökad social och rumslig uppdelning i städerna, bristande incitament för långsiktigt hållbara beslut och otillräckliga satsningar på samhällsviktig infrastruktur, kunskapsutveckling och pilotprojekt. I rapporten föreslås bl.a. en nationell stadspolitik för bättre samordning av olika statliga sektorsintressen samt att den statliga satsningen på hållbar stadsutveckling ska fortsätta. Delegationens förslag till fortsatt arbete innebär att det bildas en ny arena för hållbar stadsutveckling med en tydlig koppling till ordinarie strukturer samlar aktörer för stärkt samverkan kring hållbar stadsutveckling. Syftet är att säkerställa kontinuitet i påbörjat arbete och lägga en grund för nationell samordning. uppger att förslagen från Delegationen för hållbara städer bereds inom .