bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Till detta kommer den vittnesstödsverksamhet som bedrivs vid de allmänna domstolarna och den införda regleringen om säkerhetskontroll i domstol. Utskottet anser inte att bör göra något tillkännagivande till regeringen om säkerheten i domstolarna, och utskottet avstyrker därför motion 2012/13:Ju249 (MP) yrkandena 32 och 34. I detta sammanhang kan det tilläggas att utskottet ser fram emot regeringens kommande redovisning av de åtgärder som vidtas med anledning av tillkännagivande om att säkerheten i domstol för målsägande och vittnen borde utvärderas. Som framgår ovan bildades de fem mark- och miljödomstolarna . Verksamheten i den nya organisationen har således pågått endast och utskottet är inte nu berett att föreslå något tillkännagivande om att mark- och miljödomstolarna ska tilldelas nya måltyper. Utskottet avstyrker därför motionerna 2012/13:Ju221 (V) yrkande 4 och 2012/13:N202 (V) yrkande 7. När det gäller hanteringen av gruvärendena vill utskottet även tillägga att det, som framgår ovan, redan pågår ett arbete för att effektivisera miljöprövningen för bl.a. gruvverksamheten. Vidare har regeringen föreslagit en anslagsökning till Domstolar för att åstadkomma en effektivare hantering av t.ex. prövning av gruvnäring och täkter. Detta är tillfredsställande. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget om att införa en s.k. domarkappa för domare och avstyrker därför motion 2012/13:Ju372 (SD). Som framgår ovan har regeringen inte för avsikt att ta initiativ till att förändra tingsrättsorganisationen. Något tillkännagivande avseende tingsrättsorganisationen är därför inte aktuellt. Utskottet avstyrker motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 55. Som framgår av propositionen har det vidtagits en rad åtgärder för att minska handläggningstiderna och ärendebalanserna vid Domstolar. Domstolarna har bl.a. arbetat med organisations- och arbetsformer, vilket har förbättrat domstolarnas förutsättningar att nå verksamhetsmålen. Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att regeringen har föreslagit förändrade rättegångsregler för att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen och att regeringen även avser att tillsätta en utredning för att överväga ytterligare åtgärder för att effektivisera förvaltningsprocessen. Utskottet anser inte att bör göra något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:T339 (M) om kortare handläggningstider vid förvaltningsdomstolarna i vissa mål. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller Kriminalvårdens effektivitet, tillsynen över Kriminalvården, ett förslag om att sälja anstaltsplatser till andra länder och ett antal förslag om geografisk placering av häkten. Jämför reservationerna 20 (S, MP, V), 21 (S, V), 22 (S, V) och 23 (S, MP, V). Regeringen anför (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 37) att Kriminalvården har inlett ett omfattande arbete med att identifiera risker och skapa förutsättningar och en långsiktig plan för en god intern styrning och kontroll. Myndighetens strategiska styrning behöver enligt regeringen fortsätta utvecklas och åtgärder måste vidtas för att förstärka den interna styrningen och kontrollen. Regeringen noterar (s. 38) att Kriminalvården har vidtagit en rad åtgärder i syfte att öka flexibiliteten och effektiviteten i användningen av anstaltsbeståndet. Enligt regeringen ska Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning samt främjar ett effektivt samarbete med rättsväsendets övriga myndigheter. Klienttillströmningen varierar erfarenhetsmässigt och Kriminalvården måste därför, inom befintlig ram, kunna hantera förändringar i klienttillströmningen både på kort och på lång sikt. Regeringen anför vidare (s. 37) att Kriminalvården efter den mycket allvarliga händelsen då en kriminalvårdare utsattes för dödligt våld av en intagen har sett över sina rutiner för informationsöverföring om bl.a. säkerhetsbedömningar av klienter. Regeringen ser det som angeläget att Kriminalvården tar till vara kunskapen på området och utvecklar rutiner som förebygger liknande situationer. Personalens kunskap om klienterna och kontakten i den dagliga arbetssituationen är enligt regeringen av avgörande betydelse för hur Kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Personalen i alla delar av verksamheten ska ha tillräcklig utbildning för sitt uppdrag och en trygg och säker arbetsmiljö. Regeringen framhåller (s. 38) att det är positivt att rapporteringsbenägenheten om incidenter bedöms ha ökat så att Kriminalvården har möjlighet att ge en rättvisande bild av den faktiska situationen inom myndigheten. Det är viktigt att följa utvecklingen av antalet rapporterade incidenter i syfte att vidta relevanta åtgärder. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik återfaller av dem som har lagförts för brott i ny brottslighet . Regeringen anser (s. 38) att återfallen måste minska. Kriminalvården har en central roll i det arbetet. konstaterar regeringen att Kriminalvården endast har möjlighet att initiera insatser för klienterna. Ansvaret för det återfallsförebyggande arbetet kan därför inte ensidigt vara Kriminalvårdens. Regeringen konstaterar att ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete förutsätter att Kriminalvården samverkar med andra myndigheter, organisationer i den ideella sektorn, näringsliv och andra aktörer i det omgivande samhället såväl regionalt som kommunalt. När det gäller det återfallsförebyggande arbetet framhåller regeringen även vikten av att Kriminalvården säkerställer att det redan vid verkställighetens början upprättas en individuell verkställighetsplan av hög kvalitet för varje klient. För den klientgrupp som verkställer kortare fängelsestraff är det enligt regeringen särskilt viktigt att verkställighetsplaneringen inleds skyndsamt för att möjliggöra ett återfallsförebyggande arbete i samverkan med andra aktörer. Regeringen konstaterar att andelen intagna med verkställighetsplan ökar, vilket är positivt. Det är enligt regeringen angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att följa upp och åtgärda de brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning av verkställighetsplanerna som framfört i rapporten med att förebygga återfall i brott (RiR 2009:27). Regeringen understryker vidare (s. 39) betydelsen av att Kriminalvården vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Användningen av utslussningsåtgärder minskar , vilket inte är tillfredsställande. Kommuner, landsting, arbetsförmedling m.fl. måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Enligt regeringen bör ett ökat inslag av privata vårdgivare övervägas i det sammanhanget. Regeringen pekar även (s. 38) på vikten av att kvalificerade metoder används för att mäta resultatet av genomförda insatser. Goda och effektiva arbets- och behandlingsmetoder måste få spridning i organisationen. Regeringen har gett Kriminalvården i uppdrag att analysera hur befintlig kunskap av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet omsätts i myndighetens konkreta verksamhetsutveckling. Detta ger förutsättningar för att integrera sådan kunskap i myndighetens ordinarie styrning och ledning. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 59 begärs det att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. I yrkande 60 i samma motion begärs det en utredning av möjligheten att inrätta en tillsynsmyndighet för Kriminalvården. Enligt motionärerna är () tillsyn över kriminalvården inte tillräcklig. I yrkande 62 i samma motion framhålls vikten av en god bemanning på anstalter och häkten. I motion 2012/13:Ju252 av m.fl. (S) anförs det att ett sätt att lösa problemet med outnyttjade platser vid säkerhetsenheter skulle kunna vara att erbjuder andra länder att köpa de aktuella platserna. I flera motioner framförs att det finns ett behov av häkten på olika ställen i landet. I motion 2012/13:Ju239 av (S) begärs det således en lösning på häktessituationen i . Enligt motionären är situationen där ohållbar för de rättsvårdande myndigheterna sedan häktet i lades ned. I motion 2012/13:Ju297 av (FP) anförs det att det behövs ett häkte i . Motionären framhåller bl.a. att transporterna till och från häktet i är resurskrävande. I motion 2012/13:Ju312 av och (båda S) anförs att nedläggningen av häktet i har lett till oacceptabla kostnader för samhället och att det är angeläget att lösa häktessituationen i . I motion 2012/13:Ju390 av m.fl. (KD, M, FP, C) begärs det en översyn av möjligheten att inrätta ett häkte i . I kommittémotion 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) framhålls behovet av häkten i och . Motionärerna anför bl.a. att avsaknaden av häkten i dessa städer har lett till provisoriska lösningar som tar mycket tid i anspråk för åklagare, advokater och anhöriga. I Kriminalvårdens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen fungerar i enlighet med myndighetsförordningen (2007:515), förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll, internrevisionsförordningen (2006:1228) samt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Kriminalvården skulle bl.a. redovisa en fördjupad analys av behovet av åtgärder för att förstärka den interna styrningen och kontrollen. Av redovisningen skulle bl.a. framgå vilka åtgärder som redan vidtagits med anledning av analysen och vilka som återstår att vidta samt en tidsplan för dessa. Vidare skulle myndigheten bl.a. redovisa åtgärder för att integrera den interna styrningen och kontrollen i verksamhetsstyrningen, åtgärder som vidtagits för att säkerställa förmågan att planera verksamheten inom tilldelad ekonomisk ram samt åtgärder som vidtagits med anledning av Utredningen om Kriminalvårdens effektivitet (SOU 2008:71, SOU 2009:13 och SOU 2009:80). När det gäller myndighetens interna styrning och kontroll har Kriminalvården i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa dels en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen fungerar, dels en redovisning av behovet av fortsatta åtgärder samt en tidsplan för dessa. Myndigheten ska också redovisa bl.a. de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den information och statistik som görs tillgänglig håller en hög kvalitet och de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att verksamheten planeras inom tilldelad ekonomisk ram. Regeringen gav (Ju 2010:09) i uppdrag att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska bl.a. I direktiven anför regeringen bl.a. att behovet av en fristående granskningsverksamhet för Kriminalvården har påtalats av flera utredningar, senast i betänkandet Kriminalvården Ledning och styrning (SOU 2009:80), och att även JO har uppmärksammat på att Kriminalvården saknar en reguljär tillsyn. Uppdraget ska redovisas (dir. 2012:13). Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:JuU1 s. 50) ett motionsyrkande med en begäran om en redogörelse från regeringen för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Efter att ha redogjort för vissa återrapporteringskrav som regeringen uppställt på myndigheten utgick utskottet från att regeringen noga följer frågan om Kriminalvårdens resurser och effektivitet. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). har fått följande information från Kriminalvården. Häktet drivs som ett provisorium med ett fåtal häktesplatser. Kriminalvårdens generaldirektör har för avsikt att ge regionchefen i region , som tillträder , i uppdrag att tillsammans med i ta fram ett beslutsunderlag för en permanent lösning med fler häktesplatser. I finns det inte något häkte. Kriminalvårdens inriktning är att inrätta en tillfällig verksamhet som liknar det som just nu bedrivs i , dvs. att bedriva verksamheten för gripna, anhållna och häktade personer i polisens arrestlokaler. Regionchefen i region har ett uppdrag att tillsammans med i förhandla om kostnader och former för en tillfällig verksamhet. Ett avtalsförslag ska presenteras /13 för vidare beslut i frågan. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner med förslag på var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras, senast i förra årets budgetbetänkande (s. 50). Utskottet vidhöll då sin tidigare uttalade uppfattning att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:95). Kriminalvården har under en rad år tillförts stora resurstillskott och det finns därför anledning att ha höga förväntningar på myndighetens resultat. För att säkerställa att Kriminalvården upprätthåller kvalitet, effektivitet och säkerhet inom givna ekonomiska ramar har styrningen av myndigheten utvecklats . Detta är enligt utskottet positivt. Som framgår ovan har regeringen även i regleringsbrevet uppställt vissa återrapporteringskrav på Kriminalvården. Myndigheten ska bl.a. redovisa åtgärder för att säkerställa den interna styrningen och kontrollen samt åtgärder för att säkerställa att verksamheten planeras inom tilldelad ekonomisk ram. Utskottet anser sig därför fortfarande kunna utgå från att regeringen noga följer frågan om Kriminalvårdens resurser och effektivitet. Vidare noterar utskottet med tillfredsställelse att Kriminalvården har vidtagit en rad åtgärder för att öka flexibiliteten och effektiviteten i användningen av anstaltsbeståndet. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl för att göra tillkännagivanden om uthyrning av platser vid säkerhetsenheter eller om vikten av en god bemanning på anstalter och häkten. Inte heller finns det enligt utskottet skäl att begära en redogörelse från regeringen om huruvida Kriminalvårdens resurser används effektivt. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Ju252 (S) och 2012/13:Ju373 (S) yrkandena 59 och 62. Som framgår ovan utreder behovet av ett fristående organ som ska granska bl.a. bör inte föregripa utredningens arbete, och utskottet avstyrker därför motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 60. Utskottet vidhåller alltjämt att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Till detta kommer att Kriminalvården, som framgår ovan, har för avsikt att inrätta ett permanent häkte i . För planeras en tillfällig verksamhet där häktade personer kan förvaras i polisens arrestlokaler. I vart fall motionsyrkandena om häkte i måste därför anses vara tillgodosedda. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med önskemål om häkten på olika ställen i landet, dvs. motionerna 2012/13:Ju239 (S), 2012/13:Ju297 (FP), 2012/13:Ju312 (S), 2012/13:Ju390 (KD, M, FP, C) och 2012/13:Ju403 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden som berör Brottsförebyggande rådets verksamhet. Jämför reservationerna 24 (MP), 25 (SD), 26 (SD), 27 (MP, V) och 28 (SD). För att effektivisera rättsväsendet ser regeringen ett behov av att stärka det kunskapsbaserade stödet. Syftet med en sådan förstärkning är att möta det ökade behovet av såväl uppföljning och utvärdering som stöd till olika former av verksamhetsutveckling. Regeringen anser därför att Brottsförebyggande rådets roll som rättsväsendets behöver förstärkas. Med en sådan utveckling kommer regeringens och rättsväsendets behov av analyser och underlag för åtgärder inom hela rättskedjan att kunna tillgodoses i större utsträckning än . Regeringen föreslår därför en betydande förstärkning av . I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 19 anförs att det behövs bättre statistik om var brott begås. I motion 2012/13:Ju337 av (M) yrkande 1 anförs det att det borde övervägas att bättre kartlägga den brottslighet som är kopplad till djurrättsaktivism. Ett liknande yrkande finns i motion 2012/13:Ju398 av och (båda SD) yrkande 1, där det föreslås att organisationer och individer som systematiskt bedriver terrorliknande verksamhet mot företagare ska kartläggas och eventuellt också terroristklassas. I motion 2012/13:Ju395 av (SD) begärs det att ska ta fram mer omfattande statistik om misstänktas och dömdas bakgrund avseende ursprungsland samt föräldrars och far- och morföräldrars ursprungsländer. I kommittémotion 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås det att det ska utredas i vilken mån islamofobi och antimuslimism har lett till systemhotande brottslighet i . I motion 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås det att fornminnesbrott ska få en egen brottskod. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i statistikområden: personer lagförda för brott återfall i brott. Statistikområdet brott är vidare indelat i de tre delområdena anmälda brott, uppklarade brott och misstänkta personer. Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte. presenterade 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (2005:17). Rapporten var en uppföljning av rapporten och invandrares barns brottslighet en statistisk analys som Brå publicerat (1996:2). Kriminalstatistiken redovisas förutom för hela riket, länsvis, kommunvis och vad gäller de tre storstäderna även uppdelat på stadsdelar. Enligt information från Brå planeras det inte någon kartläggning av brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Regeringen lämnade i en skrivelse till (2011/12:44) ett förslag till handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I handlingsplanen redovisas åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism, för att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och för att underlätta avhopp för dem som redan anslutit sig till sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturer för samverkan och åtgärder för att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet. Handlingsplanen behandlades av (se bet. 2011/12:KU18), som föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:199). Arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism måste enligt regeringen bli effektivare. En särskild utredare har därför fått i uppdrag (dir. 2012:57) att ta fram utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika former av extremism lämna förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete kan utvecklas och organiseras på lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Brå gör eller vid behov, i samråd med , , och , översyner av brottskoderna. Enligt information från Brå har inte fornminnesbrott (2 kap. 21 § lagen [1988:950] om kulturminnen) någon egen brottskod, och det är inte aktuellt att införa en sådan kod. Kriminalstatistiken är, som beskrivits ovan, redovisad för hela riket, länsvis och kommunvis. Vad gäller de tre storstäderna är statistiken även uppdelad på stadsdelar. Utskottet anser att detta får anses vara en tillräckligt detaljerad statistik varför motion 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 19 bör avslås. Utskottet, som anser att den brottslighet som är kopplad till s.k. djurrättsaktivism är allvarlig, har förståelse för de synpunkter som framförs i motionerna 2012/13:Ju337 (M) och 2012/13:Ju398 (SD) yrkande 1. Något tillkännagivande av denna innebörd till regeringen är dock inte nödvändigt. Motionsyrkandena bör därför avslås. En motion med likalydande innehåll som motion 2012/13:Ju395 (SD) om misstänktas och dömdas bakgrund behandlades i förra årets budgetbetänkande. Utskottet vidhåller att det inte är berett att ställa sig bakom vad som anförs i motionen. Motionen bör därför avslås. En handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism antogs under det förra . Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. ta fram utredningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism. Utskottet anser att det mot denna bakgrund inte är nödvändigt med ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utredas i vilken mån islamofobi och antimuslimism har lett till systemhotande brottslighet i . Motion 2012/13:Ju402 (MP) yrkande 9 bör därför avslås. Brå gör , eller vid behov, i samråd med , , och översyner av brottskoderna. Utskottet ser allvarligt på fornminnesbrott men anser det inte nödvändigt med något initiativ från sida för att brottet ska få en egen brottskod. Motion 2012/13:Kr335 (SD) yrkande 4 bör därför avslås. Prioritering av olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår ett flertal motionsyrkanden om prioritering av olika slags brott. Jämför reservationerna 29 (MP, V), 30 (S), 31 (S, V), 32 (S, V), 33 (S, V) och 34 (SD). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 11) att utvecklingen av rättsväsendet fortsätter. Sedan regeringen tillträdde har den genomfört den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. Myndigheterna i hela rättskedjan, från polis till kriminalvård, har förstärkts kraftigt. har fler poliser, åklagare och domare än . Antalet poliser har exempelvis ökat från knappt 17 2006 till drygt 20 000. Det förstärkta resursläget innebär att rättsväsendets förutsättningar att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten har stärkts väsentligt. Vidare anför regeringen (s. 12) att rättsväsendets förmåga att hantera det ökande antalet anmälda brott måste utvecklas. Att nå framsteg i detta är en central utmaning som rättsväsendet behöver prioritera framöver. har det sammantaget endast skett små förändringar när det gäller brottsuppklaring och lagföring. Regeringen understryker den stora vikten av att myndigheterna på olika sätt fortsätter arbeta för en varaktigt högre brottsuppklaring och lagföring. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Enligt regeringen (s. 12) är en av de största utmaningarna i brottsbekämpningen att förmå unga personer vars liv är på väg att utvecklas i negativ riktning att välja en annan väg i livet. Det finns alldeles för många ungdomar som ser kriminalitet som ett sätt att ta sig vidare i livet. Rättsväsendets insatser gentemot unga lagöverträdare behöver både komma tidigt och vara tydliga för att ha förutsättningar att bryta negativa utvecklingsmönster innan de har gått för långt. För ungdomar vars negativa utveckling har gått så långt att de bedöms ha en allvarlig risk för fortsatt kriminalitet behöver enligt regeringen (s. 17) samhället agera med kraft. Ett enda misslyckande innebär stort mänskligt lidande och stora kostnader för samhället. Det är också bland dessa ungdomar som den organiserade brottsligheten har sin rekryteringsbas. I syfte att förstärka insatserna kring denna grupp har regeringen inrättat en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper. Dessa finns på tolv orter runt om i landet. Arbetet går ut på att stärka och samordna hela det sociala skyddsnätet kring den unge i skolan, på arbetet och . När ungdomar är inblandade i brott är det särskilt viktigt med en snabb reaktion från samhället. Kopplingen mellan brottet och påföljden måste vara tydlig. En snabb handläggning har också betydelse för möjligheten att klara upp brotten. Även om rättsväsendets handläggning av ungdomsärenden har snabbats upp krävs det fortsatta förbättringar. Regeringen gör nu en satsning för att ge myndigheterna goda möjligheter till förbättringar på området.