bet · GZ01NU13 · 2012-03-13 00:00:00 — 2011/12:NU13 Handelspolitiska frågor Utskottet behandlar i detta betänkande 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika handelspolitiska frågor. Utskottet förordar att avslår samtliga yrkanden. I det inledande avsnittet om internationell handelspolitik framhåller ett enigt utskott att även fortsatt bör vara en tydlig röst inom såväl EU som andra forum för en öppen och fri handel och för att motverka olika protektionistiska krafter. Därtill betonar utskottet betydelsen av att de pågående förhandlingarna inom (), den s.k. Doharundan, kan föras framåt. Utskottet behandlar vidare motionsyrkanden som rör handel och arbetsvillkor, miljöteknik till utvecklingsländerna samt miljö- och djurskyddskrav. I avsnittet om handels- och investeringsfrämjande behandlar utskottet bl.a. motionsyrkanden som rör exportförbudet för snus, handel med sjukvårdstjänster, export av miljöteknik och regional exportrådgivning. Med anledning av motionerna om exportförbudet för snus betonar utskottet att nämnda förbud framstår som inkonsekvent då ett antal andra hälsovådliga produkter, i form av både tobak och andra varor, kan cirkulera fritt på EU:s inre marknad. När det gäller en motion med krav på insatser för att främja exporten av svensk miljöteknik instämmer utskottet i att det är angeläget att ta till vara på de möjligheter som finns, men menar att yrkandet i allt väsentligt kan anses tillgodosett genom den miljöteknikstrategi som regeringen presenterade . Utskottet ser inte heller att de motionsyrkanden i övrigt som behandlas i avsnittet om handels- och investeringsfrämjande bör föranleda något riksdagsuttalande. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt tio reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:U214 av m.fl. (FP) yrkande 1. 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (MP, V) 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 2 (MP, V) 2011/12:MJ308 av (KD) yrkande 5. 2011/12:N319 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N401 av (S) yrkandena 13. Reservation 3 (MP, V) 2011/12:N244 av och (båda M). Reservation 4 (SD) Reservation 5 (S, MP, V) motiveringen 2011/12:N394 av Per Åsling (C). Reservation 6 (S, MP, V) motiveringen 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:N346 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 7 (S, SD, V) 2011/12:N346 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 35. Reservation 8 (S, V) Reservation 9 (MP) motiveringen Svenska exportorgan och politik för global utveckling 2011/12:N416 av m.fl. (MP). Reservation 10 (MP) Övrigt om handels- och investeringsfrämjande 2011/12:N220 av (M) och 2011/12:N229 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), (S), (S) och (MP). I detta betänkande behandlas 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör olika handelspolitiska frågor. , vilket har beretts tillfälle att yttra sig över motionerna om exportförbudet för snus, överlämnade ett yttrande (2011/12:SoU2y) till näringsutskottet (se bilaga 2). är som medlem i EU med i en tullunion med en gemensam tulltaxa och omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. Att EU är en tullunion innebär bl.a. gemensamma tullar mot omvärlden. Den gemensamma handelspolitiken avser dels reglerna för handel inom EU (den inre marknaden), dels EU:s yttre handelspolitik (den gemensamma handelspolitiken mot länder utanför unionen). EU:s inre marknad omfattar EU:s 27 medlemsländer samt, enligt reglerna i , även , och . Målet är att uppnå fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer på den inre marknaden. presenterade kommissionen i ett meddelande om en inremarknadsakt (KOM(2011) 206) åtgärder inom tolv områden i syfte att främja EU:s inre marknad. EU:s yttre handelspolitik omfattar bl.a. gemensamma handelsavtal med tredjeland och gemensamma förhandlingspositioner i internationella organisationer som (). Kommissionen för EU:s talan både i WTO och i andra handelspolitiska förhandlingar. Beslutanderätten i handelspolitiska frågor är delad mellan ministerrådet och . är medlem i WTO både som land och genom EU. WTO bildades efter Uruguayrundans avslutande och tog då över rollen från det Allmänna tull- och handelsavtalet () som institutionellt forum för de olika regelverk som utgör det multilaterala handelssystemet. WTO består av dels multilaterala avtal som omfattar alla medlemsländer (avtal om varor, tjänster och immaterialrätt), dels plurilaterala avtal som omfattar ett begränsat antal medlemmar (t.ex. om offentlig upphandling). , vid WTO:s fjärde ministerkonferens, enades medlemsländerna om att inleda en ny förhandlingsrunda, den s.k. Doharundan. Denna förhandlingsrunda pågår fortfarande. Vid WTO:s åttonde ministerkonferens, vilken ägde rum i , beslutades bl.a. att anta , och som nya medlemmar. Vidare togs beslut som bl.a. innebär att WTO:s övervakningsfunktion stärks, att moratoriet för tullar på e-handel fortsätter samt att de fattigaste länderna får förlängda övergångstider för att införa vissa typer av immaterialrätter och medges extra förmånligt tillträde för export av tjänster. I anslutning till ministermötet träffades även en uppgörelse om ett nytt avtal om offentlig upphandling (GPA) mellan de länder som är med i avtalet, däribland EU:s medlemsländer. I det följande behandlas 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör olika handelspolitiska frågor. Motionerna delas upp i avsnitten Internationell handelspolitik och Handels- och investeringsfrämjande. Utskottets förslag i korthet avslår en motion vari förordas ett riksdagsuttalande om vikten av frihandel och behovet av framgångsrika förhandlingar inom WTO. Utskottet anser att även fortsatt bör vara en tydlig röst för en öppen och fri handel, men ser inget behov av ett riksdagsuttalande. avslår även en motion som rör handel och arbetsvillkor. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att även fortsättningsvis på olika sätt verkar för rätten till grundläggande arbetsvillkor, men finner inte skäl för ett initiativ av i frågan. Vidare avslår ett motionsyrkande om miljöteknik till utvecklingsländerna. Utskottet hänvisar bl.a. till att överföring av miljöteknik i första hand är en patentfråga. Dessutom avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör uppmanas att verka för miljö- och djurskyddskrav inom WTO. Jämför reservationerna 1 (MP, V) och 2 (MP, V). I motion 2011/12:U214 (FP) betonas vikten av framgångsrika förhandlingar inom WTO för att säkerställa de fattigaste ländernas marknadstillträde. Motionärerna framhåller att ett av de viktigaste verktygen för att uppnå en minskad fattigdom är ökat tillträde till de lokala marknaderna och frihandel på en global marknad. Enligt vad som anförs i kommittémotion 2011/12:U207 (V) är det inte rimligt att EU:s inre marknad öppnas för företag som skapat sig konkurrensfördelar genom att inskränka de fackliga rättigheterna. bör därför uppmana regeringen att inom EU verka för att förhandlingar om associationsavtal och andra former av handelsavtal kopplas till tydliga krav på att länderna ratificerat Internationella arbetsorganisationens () åtta kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet. Därtill anser motionärerna att regeringen bör uppmanas att inom såväl EU som WTO verka för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks. I partimotion 2011/12:MJ407 (V) framhålls att utvecklingsländerna måste få tillgång till modern miljöteknik för att kunna minska sina utsläpp. För att möjliggöra detta bör miljöteknik ges samma undantag som livsbesparande mediciner fått inom det s.k. . Enligt motionärerna bör uppmana regeringen att inom internationella klimatförhandlingar verka för detta. Enligt vad som anförs i motion 2011/12:MJ308 (KD) bör uppmana regeringen att genom EU verka för att det inom WTO ställs mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som sätts på svenskt och europeiskt jordbruk. Internationella riktlinjer om arbetsvillkor Olika internationella regler om mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, korruption och miljöhänsyn finns genom olika mellanstatliga avtal och konventioner, t.ex. FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och Internationella arbetsorganisationens () konventioner inom arbetslivsområdet. Med grundläggande arbetsvillkor åsyftas vanligen deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, som består av åtta , ofta indelade i fyra grupper fackföreningsfrihet, eliminering av slavarbete, effektivt förbud mot barnarbete och icke-diskriminering. I samband med i lanserade FN:s förre generalsekreterare initiativet till Global Compact. Annan uppmanade företagsvärlden att ansluta sig till initiativet. Syftet var att föra samman företag med , arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att stödja allmänna miljömässiga och sociala principer. Initiativets arbete bygger på tio principer inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö samt antikorruption. riktlinjer för multinationella företag är gemensamma rekommendationer till företag från 42 regeringar. Riktlinjerna har förhandlats fram i samarbete med fackföreningar, arbetsgivare och enskilda organisationer. De anslutna ländernas regeringar har åtagit sig att främja riktlinjerna genom att bl.a. inrätta nationella kontaktpunkter. Enligt riktlinjerna ska företagen respektera de mänskliga och fackliga rättigheterna, motarbeta barnarbete, sträva efter kontinuerliga miljöförbättringar, främja öppenhet och de anställdas medvetenhet om företagets policy mot mutor m.m. Sekretariatet Globalt ansvar vid arbetar med frågor om företags sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. Utgångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och Global Compacts tio principer. Utskottet avstyrkte (bet. 2009/10:NU13) två motionsyrkanden som överensstämmer med de här aktuella i motion 2011/12:U207 (V) om krav dels på en ratificering av åtta kärnkonventioner, dels en avveckling av s.k. ekonomiska frihandelszoner. I detta sammanhang framhöll utskottet bl.a. att en utgångspunkt måste vara att handelspolitiken ska medverka till att stärka respekten för grundläggande arbetsvillkor och att såväl WTO som bilaterala och regionala handelsavtal ska bidra till att rättighetskonventioner genomförs och efterlevs. Det gavs uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation (V), vari ett riksdagsuttalande i dessa frågor förordades. Utskottet behandlade i betänkandet om immaterialrättsliga frågor (bet. 2011/12:NU9) ett annat motionsyrkande från motion 2011/12:MJ407 (V) där det förordades att utvecklingsländerna behöver få tillgång till modern miljöteknik och att tekniköverföringen skulle gynnas genom förändrad patentlagstiftning. Utskottet framhöll bl.a. att utvecklingsländerna behöver få tillgång till ny, energieffektiv och miljövänlig teknik för att de globala målen om utsläppsminskning ska kunna nås. redovisade utskottet sin uppfattning att patenträtten är en förutsättning för att ny klimatvänlig teknik ska kunna utvecklas och var därför inte berett att föreslå riksdagsinitiativ när det gäller utredningar om förändringar i patentlagstiftningen. I en reservation (MP, V) framhölls att tekniköverföring till utvecklingsländer skulle gynnas genom en förändrad patentlagstiftning. Det borde därför göras en översyn av patent- och immateriallagstiftningen för att göra det lättare att sprida grön teknologi till utvecklingsländer, ansåg reservanterna och ett riksdagsuttalande om detta förordades. Vidare redogjordes det i nyssnämnda betänkande för att det i FN:s klimatförhandlingar råder enighet om att det kommer att vara nödvändigt med överföring av klimatvänlig teknologi från industri- till utvecklingsländer för att nå målen om utsläppsminskning. Ett särskilt förhandlingsspår har skapats för att åstadkomma en sådan teknologiöverföring. Vid klimatkonferensen i i träffade parterna en överenskommelse bl.a. om hur den grundläggande strukturen ska se ut som ska hantera frågor om teknologiöverföring framöver. En teknologimekanism som består av en verkställande kommitté och ett teknologicenter med tillhörande nätverk upprättades. Den gemensamma ambitionen för parterna är att teknologimekanismen ska bli operativ . Enligt uppgift från deltar och EU konstruktivt i klimatförhandlingsarbetet för att åstadkomma överföring av klimatvänlig teknik från industri- till utvecklingsländer. EU:s uppfattning, som regeringen delar, är att patenträtten är en förutsättning för att få fram ny klimatvänlig teknik i tillräcklig omfattning. Inte minst patenträttens obligatoriska publiceringskrav bidrar till att utvecklingen av klimatvänlig teknik totalt sett påskyndas. Att begränsa patenträtten för klimatvänlig teknik skulle enligt EU:s och regeringens uppfattning vara kontraproduktivt i förhållande till målen om global utsläppsminskning. besvarade miljöminister en interpellation (ip. 2011/12:178) av (V) som bl.a. rörde om ministern var nöjd med beslutet om tekniköverföring vid i och om ministern kommer att verka för att lagar och bestämmelser kring patent och immaterialrätt reformeras för att underlätta tekniköverföring. I sitt anförande framhöll miljöministern att hon var lättad över att de i kunde komma överens om att patentfrågorna inte ska behandlas ihop med klimatfrågorna utan i stället hanteras av (). Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter () trädde i kraft som en del av och innehåller bestämmelser om patent, upphovsrätt m.m. Vid ministermötet i antog WTO:s medlemsländer en särskild deklaration om förhållandet mellan och folkhälsa. I deklarationen framhölls att immaterialrättsligt skydd (bl.a. patent) är viktigt för utvecklingen av nya läkemedel. måste implementeras på ett sätt som kan öka fattiga länders tillgång till läkemedel. Det fastslogs även att inte skulle kunna användas för att hindra länder från att vidta åtgärder för att främja den nationella hälsan. Tvångslicenser tilläts dock bara för den inhemska marknaden, inte för export. Länder utan egen industri kunde därför varken få hjälp av egna eller andras tvångslicenser. gjordes en ändring för att göra det möjligt för länder att exportera läkemedel under tvångslicens till utvecklingsländer med allvarliga folkhälsoproblem, särskilt hiv/aids, tuberkulos, malaria och andra epidemier. Denna möjlighet finns numera som ett tillfälligt undantag från . Avsikten är dock att undantaget ska bli permanent. För detta krävs att två tredjedelar av WTO:s medlemmar accepterar beslutet. Några immaterialrättsfrågor förhandlas inom ramen för Doharundan. De rör geografiska ursprungsbeteckningar och regler om patent och deras förhållande till biologisk mångfald och traditionell kunskap. Medlemsländerna har dock mycket olika uppfattningar i dessa frågor. Utskottet tar först ställning till den motion som rör frihandel. Därefter behandlas motionerna om handel och arbetsvillkor respektive miljöteknik till utvecklingsländerna. Avslutningsvis tar utskottet ställning till den motion som gäller miljö- och djurskyddskrav. Utskottet vill inledningsvis, mot bakgrund av vad som anförs i motion 2011/12:U214 (FP) om frihandel, erinra om att det i finns en allmän övertygelse om att frihandel är en viktig princip att värna. Denna åsikt bottnar i uppfattningen att ökad handel genererar tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Att värna frihandeln som princip är därför både ett svenskt och ett globalt intresse, då frihandel kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Enligt utskottets uppfattning bör även fortsatt vara en tydlig röst inom såväl EU som andra forum för en öppen och fri handel och för att motverka olika protektionistiska krafter. Denna hållning är viktig inte minst i tider av internationell osäkerhet och oro kring den ekonomiska utvecklingen. Utskottet vill vidare framhålla betydelsen av att de pågående förhandlingarna inom (), den s.k. Doharundan, kan föras framåt mot ett ambitiöst avslut. Utsikterna för att dessa förhandlingar kan slutföras i närtid synes dessvärre vara små. Utskottet beklagar detta utifrån sin uppfattning att det bästa sättet att öppna handeln globalt är genom multilaterala överenskommelser som kan bidra till ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem. måste enligt utskottets mening av den orsaken alltjämt vara en pådrivande kraft i dessa förhandlingar. Utskottet anser emellertid, till skillnad från motionären, att ett riksdagsuttalande i denna fråga kan besparas. Motion 2011/12:U214 (FP) avstyrks därför i här aktuell del. Med anledning av vad som anförs i motion 2011/12:U207 (V) om att EU i olika handelsavtal bör ställa krav på att länderna ratificerat åtta kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet vill utskottet anföra följande. Utskottet har tidigare då liknande förslag framförts framhållit att en utgångspunkt måste vara att handelspolitiken ska medverka till att stärka respekten för grundläggande arbetsvillkor och att såväl internationella som regionala och bilaterala handelsavtal bör bidra till att rättighetskonventioner genomförs och efterlevs. Utskottet vidhåller detta men vill i detta sammanhang även framhålla riktlinjer för multinationella företag och Global Compacts tio principer som viktiga ledstjärnor. Vid sekretariatet Globalt ansvar vid bedrivs ett arbete kring frågor om företags sociala ansvar för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att även fortsättningsvis på olika sätt verkar för rätten till grundläggande arbetsvillkor. Utskottet anser dock inte att bör uppmana regeringen att inom EU driva frågan att associationsavtal eller andra handelsavtal ska innefatta krav på ratificering av kärnkonventioner. Inte heller bör kravet i den aktuella motionen om att regeringen ska verka för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner leda till någon åtgärd från . Med hänvisning till detta avstyrks motion 2011/12:U207 (V) i här berörda delar. Som utskottet i andra sammanhang påpekat behöver utvecklingsländerna få tillgång till ny, energieffektiv och miljövänlig teknik för att de globala målen om utsläppsminskning ska kunna nås. Tekniköverföring till utvecklingsländerna är centralt för att detta ska kunna ske. måste det framhållas att patenträtten är en förutsättning för att ny klimatvänlig teknik ska kunna utvecklas. Utskottet vill härvid framhålla att överföring av miljöteknik till utvecklingsländerna i första hand är en patentfråga och inte en klimatfråga. Detta faktum måste prägla den fortsatta hanteringen av denna fråga. Utskottet anser inte att , som förordas i motion 2011/12:MJ407 (V), bör uppmana regeringen att verka för att miljöteknik som motverkar klimatförändringarna ska erhålla samma undantag som livsnödvändiga mediciner har fått inom . Med hänvisning till det anförda avstyrks nyssnämnda motion i här aktuell del. När det gäller förslaget i motion 2011/12:MJ308 (KD) om miljö- och djurskyddskrav inom WTO vill utskottet erinra om att , på förslag från utskottet, avslog ett liknande motionsyrkande (bet. 2010/11:NU13). såg utskottet det inte som realistiskt att uppmana regeringen att verka för att inkludera djurskydd i större utsträckning i , bl.a. mot bakgrund av att utvecklingsländerna är skeptiska till att införa sådana krav i . betonade utskottet betydelsen av att i andra sammanhang verkar för dessa frågor. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med hänvisning till detta avstyrks motion 2011/12:MJ308 (KD) i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt rör exportförbudet för snus. För utskottet framstår förbudet som inkonsekvent då ett antal andra hälsovådliga produkter, i form av både tobak och andra varor, kan cirkulera fritt på den inre marknaden. avslår dessutom en motion om behovet av att främja handel med sjukvårdstjänster. Utskottet hänvisar bl.a. till olika insatser som görs. Vidare avslår ett yrkande om att främja export av miljöteknik. Enligt utskottets mening kan yrkandet i allt väsentligt anses tillgodosett genom den miljöteknikstrategi som regeringen presenterade . Därtill avslår motionsyrkanden om bl.a. regional exportrådgivning, svenskt exportfrämjande samt svenska exportorgan och politiken för global utveckling. Jämför reservationerna 3 (MP, V), 4 (SD), 5 (S, MP, V), 6 (S, MP, V), 7 (S, SD, V), 8 (S, V), 9 (MP) och 10 (MP). I kommittémotion 2011/12:N346 (S) framförs synpunkter på det svenska handels- och investeringsfrämjandet, och motionärerna redogör för sin uppfattning när det gäller med vilken inriktning den svenska handelspolitiken bör föras. Motionärerna förordar bl.a. att det i samråd med branschorganisationerna utformas ett program med riktade exportstöd till små och medelstora företag. I ett sådant program bör fler regionala exportrådgivare som ger kostnadsfri exportrådgivning ingå. Vidare bör fler exportsäljare utbildas. Exportstödet ska framför allt riktas till viktiga svenska framtidsbranscher som exempelvis miljöteknik och hälsofrämjande. Därtill bör en särskild satsning på exportfrämjande inom tjänstesektorn genomföras. Även i kommittémotion 2011/12:N344 (S) förordas ett riksdagsuttalande om behovet av att utbilda fler regionala exportrådgivare som verkar nära företagen och som ger kostnadsfri exportrådgivning. Enligt vad som anförs i motion 2011/12:N401 (S) bör genom ett uttalande tydliggöra för regeringen att den har fulla stöd i arbetet med att försöka upphäva exportförbudet för svenskt snus. Motionären framhåller att det svenska snuset är en unik produkt som är noga kontrollerad och reglerad genom livsmedelslagstiftningen. Att snuset omfattas av livsmedelslagstiftningen och inte av EU:s tobaksdirektiv är till gagn för konsumenterna, anförs det. Av detta skäl bör EU:s tobaksdirektiv ändras och anpassas till det svenska snuset. Behovet av att motverka olika digitala handelshinder understryks i motion 2011/12:N220 (M). Motionären framhåller bl.a. att olika länders blockeringar av internettjänster försvårar för svenska företag att slå sig in på nya marknader. Även inom EU måste digitala handelshinder motverkas för att varor och tjänster på den digitala marknaden ska kunna bli en naturlig del av EU:s inre marknad. Enligt motionären måste inta en ledarroll i kampen mot digitala handelshinder men också verka för en harmonisering av EU:s lagstiftning för att främja digital handel. Enligt vad som anförs i motion 2011/12:N229 (M) är bären i de svenska skogarna blåbär, lingon och hjortron en resurs vars ekonomiska potential inte nyttjas fullt ut. Exportmarknaden för dessa produkter har goda möjligheter att växa och utvecklas. Motionären förordar att uppmanar regeringen att se över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet. I motion 2011/12:N244 (M) anförs att den svenska sjukvården, med rätt förutsättningar, skulle kunna bli en attraktiv och innovativ exportnäring. De svenska förutsättningarna för vårdhandel förbättras främst genom fler vårdföretag, vårdval, ökat resande och ökad öppenhet för investeringar. Därtill framhålls att en förändring av lokaliseringsprincipen för att möjliggöra handel inom landet kan bidra ytterligare liksom om sjukvård inkluderas i tjänstedirektivet och WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS). bör, enligt vad som anförs i motion 2011/12:N319 (MP), uppmana regeringen att upphöra med ansträngningarna att avskaffa EU:s exportförbud för snus.