bet · H001FiU6 · 2012-11-27 00:00:00 — Utskottet kan däremot notera att (SOU 2012:53), som redovisas mer noggrant ovan, anser att man inte bör lagstifta om etik- och miljöhänsyn i placeringsverksamheten. Anledningen är bl.a. att föreskrifter i lag riskerar att snabbt bli omoderna. Etik- och miljöhänsyn bör i stället få en framskjuten plats i fondernas värdegrund, enligt utredningen. I motion Fi21 (MP) och motion F206 (V) föreslås att det införs ett oberoende råd som ska följa och granska AP-fondernas investeringar. Liknande förslag finns i motion Fi225 (MP). Utskottets uppfattning, vilken delas av Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar, är att fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik har utförts på ett bra sätt, men att arbetet ständigt behöver utvecklas. Fonderna lägger enligt utskottets mening ned ett relativt omfattande arbete på att utveckla etik- och miljöfrågorna, dels i fonderna själva, dels i det gemensamma . Enligt utskottets mening bedriver en viktig verksamhet och rådet har i hög grad ökat transparensen och öppenheten i AP-fondernas arbete med etik och miljö. Utskottet kan inte se några fördelar med att inrätta någon typ av oberoende råd för att granska fondernas investeringsverksamhet. Däremot är det enligt utskottets mening viktigt att samarbetet inom inte minskar fondernas ambition att integrera miljö- och etikarbetet i den löpande dagliga förvaltningen. I flera motioner framförs förslag om att AP-fonderna ska få investera i vissa branscher eller områden. Dessutom framförs också förslag om att förbjuda AP-fonderna att investera i en viss produktion eller i vissa företag eller branscher. Till exempel föreslås i motion Fi206 (V) att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning om fondernas placeringar. Utredningen bör enligt motionärerna ge förslag på hur AP-fonderna kan bidra till en jämnare regional samhällsekonomisk utveckling. I motion Fi21 (MP) och Fi296 (MP) föreslås att det införs ett förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin, och i motion Fi21 anser motionärerna att förbudet även bör omfatta investeringar i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandlingar, peka på vikten av att AP-fondernas placeringar styrs av högt ställda krav på miljö, etik och moral. AP-fonderna är stora förvaltare och blir genom sin storlek, sin verksamhet som förvaltare av svenska folkets pensionsmedel och sin statliga prägel en viktig normgivare i samhället. Det är också anledningen till att regeringen och utskottet löpande utvärderar och bedömer fondernas arbete med miljö och etik i förvaltningen. Däremot är det utskottets bestämda uppfattning att inte bör lagstifta eller styra fonderna när det handlar om vilka bolag, branscher, marknader eller regioner som fonderna bör investera pensionskapitalet i. En viktig del i fempartiöverenskommelsen är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och inte ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. I motion Fi234 (M) anser motionären att bör införa ett starkare lagstöd för att AP-fondernas kapital endast får användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och inte till olika branschsatsningar eller regionala satsningar. Utskottets uppfattning är att den nuvarande lagstiftningen och överenskommelsen fungerat relativt väl i detta avseende och utskottet ser för tillfället ingen anledning att vidta några ytterligare lagstiftningsåtgärder. När det gäller investeringar i vapenindustrin vill utskottet erinra om att FörstaFjärde AP-fonden gemensamt via har beslutat att utesluta och sälja av tillgångarna i tio bolag som brutit mot internationella konventioner om klustervapen och antipersonella minor. Fonderna har också uteslutit företaget som utfört verksamhet som strider mot . Till detta kan läggas att Sjunde AP-fondens aktiefond beslutat att av etiska skäl inte investera i bolag som deltar i utvecklingen och produktionen av kärnvapen. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna Fi21 (MP) yrkandena 17, Fi206 (V) yrkandena 2 och 3, F225 (MP) yrkandena 1 och 2, Fi234 (M), Fi296 (MP) och N202 (V) yrkande 5. Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår en motion om förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Jämför reservation 2 (V). I motion Fi206 av m.fl. föreslås att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna (yrkande 1). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsförslag, senast i bet. 2011/12:FiU6 AP-fondernas verksamhet . I regeringens riktlinjer för ledande befattningshavare i AP-fonderna anges att rörliga ersättningar inte ska ges till ledande befattningshavare. Däremot är det möjligt att ge rörlig ersättning till övriga anställda. För att detta ska få ske ställs dock särskilda krav, bl.a. att den rörliga ersättningen maximalt får motsvara två månadslöner. Regeringens skrivelse visar att ingen av fonderna betalar rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Två av fonderna, Första och Sjunde AP-fonden, betalar inte heller ut rörlig ersättning till övriga anställda. var det ingen fond som reserverade eller betalade ut rörlig ersättning till övriga anställda. Anledningen var att samtliga fonder gjorde förluster . Precis som kan utskottet konstatera att fonderna har anpassat sig till regeringens riktlinjer när det gäller rörliga ersättningar. Utskottet ser inte heller nu någon anledning att ändra riktlinjerna, t.ex. genom att införa ett förbud mot rörliga ersättningar för personal som inte är ledande befattningshavare. Däremot är det viktigt att fonderna vid utbetalning av rörlig ersättning till övriga anställda beaktar de särskilda krav för rörlig ersättning som finns i regeringens riktlinjer. Med anledning av de motiv som redovisats ovan avstyrker utskottet motion Fi206 yrkande 1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Fi21 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Fi225 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 2012/13:Fi296 av (MP) och 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Fi234 av (M). Vi anser att AP-fonderna måste följa mycket högt ställda krav på etik och moral när de placerar pensionsmedel. Varje AP-fond ska enligt förarbetena till AP-fondslagen arbeta fram riktlinjer för etik och miljö. har fonderna successivt tagit fram riktlinjer och metoder för kontroll och uppföljning. Till exempel har fonderna bildat ett gemensamt etiskt råd för att samordna arbetet med etik- och miljökrav gentemot utländska bolag och gemensamt upphandlat konsulthjälp för att bl.a. gå igenom fondernas portföljer i förhållande till internationella konventioner. Detta är i för sig en bra utveckling. Men vi menar att det krävs ytterligare åtgärder för att förvaltningen av det gemensamma pensionskapitalet ska bli ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart. begränsas fondernas etik- och miljöhänsyn i huvudsak till att man följer lagar och konventioner. Vår uppfattning är att fondernas ansvar för etik, miljö och hållbarhet måste sträcka sig längre än så. Flera av de förslag som föreslås i betänkandet från Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar (SOU 2008:17) bör genomföras. I skrivelsen om AP-fondernas verksamhet behandlar regeringen på nytt kommitténs olika förslag, men väljer precis som i tidigare skrivelser att inte föreslå några åtgärder. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med en proposition i dessa frågor. AP-fonderna bör fortsätta att utveckla en värdegrund som bygger på och ligger i linje med internationella åtaganden i stort och med andemeningen i internationella konventioner snarare än konventionernas bokstav. Värdegrunden och arbetssättet bör helt integreras i AP-fondernas verksamhet. Det är viktigt att AP-fonderna fullt ut följer de lagar och konventioner som fonderna har satt upp som riktlinjer för sin placeringsverksamhet. Olika undersökningar visar dock att AP-fonderna fortfarande placerar i bolag som bryter mot internationella konventioner. Ansvaret för att granska AP-fondernas utlandsplaceringar ligger på . Ett problem med detta system är bl.a. att det är fonderna själva som styr rådet och granskningen. Vi anser därför att regeringen bör undersöka möjligheterna att tillsätta ett oberoende råd som ska granska om fondernas investeringar följer riktlinjerna för etik och miljö. Vi anser också att regeringen bör tillsätta en utredning om AP-fondernas placeringsregler så att samhällsnyttoperspektivet och etiska och miljömässiga hänsynstaganden får större tyngd i placeringsverksamheten. Till exempel bör AP-fonderna få större möjligheter att göra investeringar som är samhällsnyttiga och skapar jobb och därmed stärker framtida pensionsutbetalningar. Vår uppfattning är också att AP-fonderna bör förbjudas att investera i företag som tillverkar vapen. AP-fonderna äger aktier i vapenindustrin, och enligt vår mening är det inte i linje med god etik och moral. AP-fonderna bör dessutom fasa ut sina investeringar i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet, ett förslag som vi anser att regeringen bör återkomma med. består AP-fondernas investeringar i energisektorn nästan uteslutande av investeringar i fossil energi. Fonderna investerar betydande belopp i den mest klimatstörande verksamhet som finns och bidrar därmed till klimatförändringarna och till att skapa strukturer som upprätthåller samhällets behov av fossila bränslen. Det gemensamma AP-fondskapitalet bör i stället investeras i den omställning till ett klimatsmart samhälle som krävs under de närmaste decennierna. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi har anfört om bl.a. utvecklandet av AP-fondernas ansvar för etik och miljö och om förbud för AP-fonderna att placera pensionsmedel i vapenindustrin och i företag som har fossil energi som huvudverksamhet. Vi tillstyrker därmed delvis motionerna Fi21(MP) yrkandena 17, Fi206 (V) yrkandena 2 och 3, Fi225 (MP) yrkandena 13, Fi296 (MP) och N202 (V) yrkande 5 och avstyrker motion Fi234 (M). Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi206 av m.fl. (V) yrkande 1. De rörliga ersättningssystemen i finanssektorn var en av orsakerna till finanskrisen 20072009. Lönerna för såväl de ledande tjänstemännen som för tjänstemän på lägre nivåer var, och är fortfarande, till stora delar kopplade till finansinstitutens kreditvolymer och kortsiktiga resultatmål, vilket uppmuntrar till en riskabel kreditgivning och placeringar i riskfyllda värdepapper. Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i AP-fonderna får fonderna inte betala ut rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Däremot är det tillåtet att betala ut rörlig ersättning till övriga anställda. betalade AP-fonderna inte någon rörlig ersättning, vilket berodde på att samtliga redovisade förluster . däremot betalade eller reserverade fonderna motsvarande i rörliga ersättningar. Enligt uppfattning riskerar de rörliga ersättningssystemen att leda till spekulation och ökade risker i fondförvaltningen. Av denna anledning anser att rörliga ersättningar i AP-fonderna bör förbjudas. Jag föreslår därför att som sin mening tillkännager för regeringen vad jag har anfört om ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Jag tillstyrker därmed motion Fi206 (V) yrkande 1. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . 2011/12:Fi21 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö utifrån PGU samt det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stabila och långsiktiga investeringar och AP-fondernas möjlighet att investera i en grön omställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det möjligt att investera en högre andel av fondernas tillgångar i fastigheter och bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med riktlinjer som tar bort AP-fondernas möjlighet att investera i bolag med fossil energi som huvudsaklig inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med riktlinjer som reglerar AP-fondernas möjlighet att investera i bolag inom vapenindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om AP-fondernas hantering av ägande i bolag som bryter mot internationella konventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur en granskning av AP-fondernas etik- och miljöarbete kan ske på ett mer öppet och oberoende sätt, t. ex. i form av ett oberoende granskningsråd. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot rörliga ersättningar för anställda i de olika AP-fonderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta ett oberoende råd som ska följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar och verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning som ska se över kriterierna för AP-fondernas investeringar. 2012/13:Fi225 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma tydliga mål för och årliga redovisningar av AP-fondernas etik- och miljöarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över AP-fondernas etiska regelverk samt oberoende ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ekonomiskt intresse inte får stå över etiska och miljömässiga hänsyn och att svenska pensionsmedel inte får bidra till att försämra livsförutsättningarna för andra människor och folk i världen. 2012/13:Fi234 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar för annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. 2012/13:Fi296 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas att investera i vapenindustrin. 2012/13:N202 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk utredning med uppgift att ändra kriterierna för AP-fondernas placeringar så att samhällsekonomiska, etiska och miljömässiga hänsynstaganden betonas. Protokoll från finansutskottets och socialförsäkringsutskottets öppna utfrågning om AP-fondernas framtid. , forskningschef (Algemene Pensioen Groep), styrelseledamot , tidigare VD för och Ordföranden, (M): Välkomna till denna öppna utfrågning i regi av finans- och socialförsäkringsutskott angående AP-fondernas framtid. Den arrangeras mot bakgrund av den utredning som avlämnades till regeringen . I finansutskottet behandlas också regeringens tidigare avlämnade skrivelse om AP-fondernas verksamhet . ska förhålla sig till utredningens resultat och regeringens reaktioner på den. Jag säger välkommen till er här i salen och till er som följer detta utifrån. Utfrågningen sänds på webb-tv och i . Jag kommer att ge ordet till flera inbjudna inledare. Vi är glada att de har kommit hit. , forskningschef på , Algemene Pensioen Groep, och styrelseledamot i , , buffertkapitalsutredare, det vill säga den som lämnade utredningen , , vd för , , tidigare vd för och , , vd för , det vill säga och och Han kommer att avsluta inledningsrundan. Det finns sedan tillfälle till frågor, kommentarer och diskussion från utskottens ledamöter. Jag ska självklart, tillsammans med mina presidiekolleger, försöka blanda ledamöter från olika partier och utskott så rättvist som möjligt. : Jag har privilegiet att se världen ur lite olika synvinklar. Jag ser den ur ett internationellt perspektiv, men jag jobbar också i en pensionsorganisation, jag sitter i styrelsen för en AP-fond och jag är ordförande i en forskningskommitté. Det som är intressant när man ser världen ur det perspektivet är att det svenska allmänna pensionssystemet är riktigt bra. Folk runt om i världen är ganska avundsjuka på det svenska systemet. lyckades man komma överens om att reformera systemet. står många länder inför samma problem, men har inte de extra år som krävs. Allt som är bra går att förbättra. Jag ska bidra med några synpunkter utifrån mitt internationella perspektiv. För det första skulle jag gärna se ett större oberoende mellan fondkapitalet och . För det andra skulle jag gärna se att det blev ett tydligare uppdrag för fonderna och ett tydligt ägande av buffertkapitalet. För det tredje skulle jag gärna se att fonderna får de verktyg som krävs för att kunna göra ett bra jobb. Jag har tagit upp frågorna i prioriteringsordning. När det gäller oberoendet finns det ett bra exempel i världen. Alla som har en buffertfond har ungefär samma problem. Politiker väljs , systemet har en tidshorisont . Där har man en missmatchning . Därför lägger alla det här på en armlängds avstånd. Det finns två buffertfonder i världen som kan vara värda att studera. Det är den kanadensiska och den irländska. De har nästan samma struktur. Jag tror att irländarna har kopierat ganska mycket av den kanadensiska strukturen. Båda ser på papperet ut att vara lika bra. kom den globala finanskrisen. hände något i . Det krävdes ett riksdagsbeslut, sedan beslutade man att använda pengarna i buffertfonderna för att rädda de irländska bankerna. I hävdar man att det är svårare att ändra regelsystemet för deras buffertkapitalfond än att ändra grundlagen. Jag skulle gärna se ett starkare oberoende mellan buffertkapitalet och gärna två riksdagsbeslut med ett val emellan. Det skulle skapa större tydlighet och säkerhet. När det gäller ett tydligare uppdrag och ett tydligare huvudmannaskap kan man, om man vill raljera, säga att det mandat man har fått som AP-fond är: Gör något bra och ta inte för stor risk. Det är inte klart definierat vad någonting bra är. Är buffertfonderna där för att minimera sannolikheten att bromsen slår till? Är fonderna där för att ta hand om den demografiska puckel som fyrtiotalisterna utgör för att göra systemet generationsneutralt? Beroende på vad man väljer kommer man att ha olika placeringsstruktur av buffertkapitalet. Det är egentligen mer en designfråga än en förvaltningsfråga. En annan kommentar som jag också tycker är viktig är att man ålägger AP-fonderna att göra en ALM-analys. betyder att man tittar på båda sidorna av balansräkningen i hela pensionssystemet och försöker sätta samman en investeringsportfölj som ska fungera bra. Problemet är att AP-fonderna, var och en, utgör 2 ½ procent av den totala balansräkningen. Att göra en där blir smått surrealistiskt. När man ser över systemet är det bra om man tydliggör en ägarroll av buffertkapitalet som tar hand om de här designfrågorna och låter fonderna fokusera enbart på implementeringsdelen. Därför tycker jag att det är viktigt att man separerar ägande från kapitalförvaltning. Det finns sätt att göra detta där man låter AP-fonderna ha stor frihet. Jag tycker att det räcker att den som äger kapitalet sätter ett bra avkastningskrav, en bra riskprofil och sköter utvärderingen. Fonderna kan själva fokusera på förvaltningen inom mandatet. Den tredje punkten är att fonderna behöver de verktyg som krävs för att kunna göra ett bra jobb. Jag vet att ni kommer att få höra mycket om att man ska gå till någon form av person eller aktsamhetsprincip i stället för de gamla placeringsreglerna. Det är ett bra steg, men man bör tänka ett steg längre. Här kommer de internationella erfarenheterna in. Jag tror att det är viktigt att man tillåter AP-fonderna att agera ungefär som ett investmentbolag, inte bara en som köper finansiella instrument. I länder som har gjort samma öppning de flesta andra länder har aktsamhetsprincip har man investerat mycket mer i illikvida tillgångar. Gör man det via externa fonder blir det ganska dyrt i fondavgift. Trenden bland de större institutionella förvaltarna är att man gör detta internt. Man har direktinvesteringar i sin organisation. Det kräver ju en annan belöningsstruktur inom AP-fonderna. Det är också något som man bör ha med i ekvationen. I ett internationellt perspektiv är AP-fonderna väldigt kostnadseffektiva. Avkastningen är likvärdig, efter kostnader, med andra buffertfonder. De som jobbar i AP-fonderna har gjort ett väldigt bra jobb givet de restriktioner de jobbar inom. Det som jag hoppas att ni ska åstadkomma när ni ser över systemet är att ni löser lite av de problem som jag har nämnt och tar bort lite av restriktionerna så att det blir möjligt för AP-fonderna att göra ett ännu bättre jobb . Ordföranden: för den väl använda tiden. Alla vill ju komma till tals så mycket som möjligt, och alla vill att alla fattar sig kort. Kombinationen av det gör att vi har bett inledarna att, med ett undantag, hålla sina inledningar långa. De lär ha fått varningsmejl från kansliet om att om de inte gör det riskerar de att bli avbrutna. Tack för att ni försöker. Det enda undantaget är , utredaren. Han har så mycket material och en framskriven ganska tjock bok. Han får därför dubbla tiden. Vi hoppas att det är innehållsrika max . : Vi lämnade utredningsförslaget för sedan. Jag ska ge en sammanfattning av det uppdrag vi fick. Det var ett ganska brett utredningsuppdrag som gav goda förutsättningar att komma med nytänkande och nya förslag. Vi skulle titta på styrningen, förvaltningen och lite specifikt på utifrån perspektivet att skapa ett system som kan förbättra det nuvarande systemet och underlätta för en bättre förvaltning. Det är inom ramarna för den nuvarande roll som fonderna, har det som finns i fempartiuppgörelsen. Framför allt var det ett finansiellt uppdrag. Man har inga näringspolitiska eller arbetsmarknadspolitiska uppdrag i systemet. Utredningen kommer i när många länder runt om i världen ser över sina styrmodeller och hur man har implementerat sina pensionssystem, framför allt efter det som hände 2008. Jag ska nu kort gå igenom våra reflexioner och förslag. Sedan tar vi frågorna. Det kan vara bra att påminna om hur systemet ser ut . Som nämnde är AP-fonderna en del av en stor helhet. På den här bilden representeras de visuellt kanske lite fel med av hela balansräkningen i pensionssystemet. Den lag vi har ser inte på buffertkapitalet som en enhet, utan man betraktar det som fem självständiga enheter. Det finns ingen som har huvudansvaret när det gäller att se på pensionssystemet som helhet, det vill säga det som är pensionsskulden och avgiftstillgången. Vi har fem AP-fondsstyrelser som sköter sin del av systemet. Ingen har rollen att hålla ihop fonderna och se dem som en helhet. I utredningen har vi inte utvärderat fonderna var och en för sig. Vi har utgått från hur AP-fonds- och buffertkapitalsystemen fungerar som helhet och hur det kan förbättras. Vår utgångspunkt har varit regeringens och egna utvärderingar som görs och som är väldigt omfattande.