bet · GZ01SoU10 · 2012-02-15 00:00:00 — Utskottet välkomnar därför regeringens förslag på ett omvårdnadslyft i form av en särskild utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare. Satsningen syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen och ge medarbetarna möjlighet att växa i sina yrkesroller. Det är angeläget att fortsatt stimulera företagande och entreprenörskap inom vård och omsorg. Utskottet ser därför positivt på införandet av ett stöd inom ramen för kompetenssatsningen för äldreomsorgen ett starta-eget-bidrag för äldreomsorgens medarbetare. Utskottet konstaterar att regeringen har inlett ett arbete med att stödja utvecklingen av strukturer som ska stärka kompetensen inom äldreomsorgen. har fått flera uppdrag, bl.a. att utveckla dels en nationell chefsutbildning för chefer inom äldreomsorgen, dels särskilda utbildningar i värdegrundsarbete, t.ex. för arbetsledare och biståndshandläggare. Motioner om biståndsbedömningar för äldre, om nationella föreskrifter för avtalsskrivning vid upphandling av äldreomsorg och om en funktion för kvalitetsutveckling inom behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor (prot. 2010/11:92 och 93). Utskottet uttalade följande (s. 32, res. S om biståndsbedömningar för äldre). Genom Program för en god äldreomsorg stöder regeringen huvudmännen i arbetet med att säkerställa en god vård och omsorg för äldre, bl.a. god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande med syftet att stimulera olika former av utvecklingsarbete när det gäller insatser till äldre och särskilt äldre med stora behov. Motionerna avstyrktes och följde utskottet. I en debatt om äldrevården (prot. 2011/12:50) uttalade statsrådet bl.a. följande. Jag har fått många brev från äldre personer som känner stor oro. De är oroliga över den äldreomsorg som de sett målas upp i medierna. Jag delar deras oro, och jag tar deras brev på största allvar. Vanvård eller missförhållanden i äldreomsorgen kan aldrig accepteras. Allt ska göras för att motarbeta det och säkra systemen. De som är äldre har levt långa strävsamma liv. De har varit med och byggt upp vår välfärd och vårt land, och vi är skyldiga dem en äldreomsorg med god kvalitet var de än bor. Man ska kunna känna sig trygg med att bli gammal i vårt land. Kommunerna som är huvudansvariga måste sköta uppföljning och kontroll bättre. Den statliga tillsynen ska slå ned hårt om verksamheten inte håller måttet. Brister kan uppträda i både offentlig och privat driven verksamhet det har vi sett. Men vinster ska inte kunna föras till skatteparadis utomlands. Och regeringen ska fortsätta att utveckla system för uppföljning och upptäckt av brister. får ca 300 000 äldre insatser från eller i särskilt boende i vårt land. Vi är ett av de länder i som lägger mest resurser ekonomiskt till äldreomsorgen av BNP. Ändå är vi inte nöjda med den kvalitet vi har. Klarar den svenska äldreomsorgen sitt uppdrag? Bilden är inte entydig. Det finns olika bilder av äldreomsorgen. Precis som vi hörde tidigare från finns det många äldre som är nöjda med den vård och omsorg de får. konstaterade detta i går. Det får jag också många brev om från äldre, från anhöriga och från personal som skriver och vill berätta att just där de bor, just där de är, tycker de att omsorgen är god. En annan bild är avslöjandena om vanvård och misskötsel. Har upphandlingarna pressats så hårt i pris och varit så otydliga om kvalitetskrav att vi nu har systematiska kvalitetsbrister? Regeringen ska reda ut om det finns systematik i de fall som avslöjats . Fram till denna höst har ingenting pekat på att enskilda utförare bistår med en sämre äldreomsorg, men blotta misstanken gör att varje sten ska vändas på. Varje tänkbar brist ska vara föremål för vår uppmärksamhet och om behov finns åtgärdas. En tredje bild är att de mest sjuka äldre ofta får en sämre vård och omsorg. Personer i hög ålder med många komplicerade hälsoproblem riskerar att hamna i ett virrvarr av olika insatser utan samordning, och de har svårt att göra sina röster hörda. I går presenterade därför regeringen en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting om utvecklingen av vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Det ska vara en samordnad vård med en helhetssyn på människan. avsätter vi för att äldreomsorg och hälso- och sjukvård överallt i ska bilda en mjuk famn kring den äldre som behöver stöd. Det är en unikt stor satsning till äldre som ofta inte kan höja sina röster själva. En fråga som är nära sammankopplad med äldreomsorgens kvalitet är bemanning och kompetens hos medarbetarna. Personalen är verkligen hjältar i äldreomsorgen. Det är inte alltid ett lätt arbete. Det fordras kompetens på en mängd olika områden. har vi nu ett allmänt råd från som lägger fast vilken kompetens som behövs. startar Omvårdnadslyftet med en satsning på från regeringen. 110 kommuner har anmält intresse för att ge personalen inom äldreomsorgen ett kompetenslyft. De vet att personalens kompetens är en viktig del för att vården ska bli bra. Vi vet också att antalet personer har betydelse för kvaliteten. Inte minst tillsyn visar att det finns brister i svensk äldreomsorg. Insatserna i äldreomsorgen måste baseras på de äldres olika, individuella behov, och så sker inte i tillräcklig omfattning . Vid biståndsbedömningen får man ofta bara rätt och slätt en plats på äldreboendet. Då blir det svårt att bedöma hur mycket personal som går åt för att fylla uppgiften och säkra den goda kvaliteten. En äldre person kan behöva både en dusch och en hand att hålla i, och kanske vill man göra ett toalettbesök i stället för att bära blöjor. arbetar nu på vårt uppdrag med att titta på bemanningsfrågorna, och min förhoppning är att vi kan ha ett bra underlag för att säkra den goda kvaliteten utifrån de äldres behov. Vi kommer att arbeta vidare med frågan. Demokrati förutsätter solidaritet solidaritet mellan generationer, solidaritet mellan människor i vårt land. Äldreomsorgen är ett uttryck för denna solidaritet, och höstens händelser visar att vi ska ha förpliktelser mot varandra och en omsorg som rymmer värme, trygghet och kvalitet. Interpellationssvar om kvaliteten i äldreomsorgen Som svar på en interpellation (ip. 2011/12:149) om kvaliteten i äldreomsorgen svarade statsrådet följande. har frågat mig vad jag avser att göra för att utarbeta kvalitetskontroller i äldrevården. har även frågat mig vad jag avser att göra för att personalen ska få möjlighet att utvecklas i sitt viktiga yrke och att anmäla eller meddela missförhållanden oavsett driftsform. frågar vad jag avser att göra för att höja kvaliteten i äldrevården. Jag vill börja med att besvara frågan vad jag avser att göra för att höja kvaliteten i äldrevården. Att det finns personal med lämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras är en av de viktigaste faktorerna för en god kvalitet. Dessa lagstadgade kvalitetskrav gäller både för verksamhet och för privata/enskilda utförare. Regeringen har tagit initiativ till Omvårdnadslyftet, en utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare som pågår . Omvårdnadslyftet syftar till att stärka både den grundläggande kompetensen för undersköterskor och vårdbiträden och den kompetens som behövs för specialiserade uppgifter. har regeringens uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp Omvårdnadslyftet. har 210 kommuner sökt bidraget och av dessa kommer att använda det för hela äldreomsorgen. Regeringen har från infört en bestämmelse i socialtjänstlagen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen. För att stödja värdegrundsarbetet i kommunerna har upphandlat högskoleutbildning för bland annat arbetsledare och biståndsbedömare. har ca 600 anmälningar till utbildningen inkommit, och det är glädjande att utbildningen väcker sådant intresse i kommunerna. Vården och omsorgen om de äldre med omfattande vård- och omsorgsbehov är en mycket prioriterad fråga. Regeringen avser därför att satsa sammanlagt på insatser för den gruppen . En särskild äldresamordnare, , har utsetts för att leda arbetet. Målet är att få omsorgen och vården att samverka bättre kring de äldre samt att mer effektivt använda resurserna så att vården och omsorgen i högre grad utgår från de äldres behov. De äldre och deras anhöriga måste kunna lita på att vården är trygg och värdig. Det har varit en angelägen fråga för regeringen sedan den tillträdde 2006 att skapa transparens och stimulera till förbättringsarbete och underlätta fria val i vården och omsorgen. Ett led i det arbetet är att utveckla öppna jämförelser av kommunernas äldreomsorg. innehåller öppna jämförelser 30 indikatorer som speglar kvalitet utifrån sju områden. har på sin webbplats jämförelseverktyget Äldreguiden där äldre och anhöriga kan hitta underlag för sitt val av äldreomsorg bland 30 indikatorer fördelade på tolv kvalitetsområden. Dessutom frågar regeringen äldre vad de tycker om vården och omsorgen i regelbundna brukarundersökningar. Beträffande frågan om att anmäla eller meddela missförhållanden oavsett driftsform omfattar lex från hela , oberoende av om det handlar om verksamheter i privat eller offentlig regi. Det nya är bland annat att det dessutom gäller risker för missförhållanden. Regeringen avser därutöver att tillsätta en utredning för att se om det går att finna lösningar som stärker skyddet för anställda som vill kunna lämna uppgifter om missförhållanden i verksamheten. Det är viktigt att anställda bland annat inom äldreomsorgen och inom stödet till personer med funktionsnedsättning tryggt kan rapportera om förhållanden som det finns anledning att särskilt uppmärksamma. När det gäller frågan om vad jag avser att göra för att utarbeta kvalitetskontroller i äldrevården vill jag först nämna att har tillsynsansvar för både hälso- och sjukvården och . har utarbetat föreskrifter och allmänna råd om kvalitetsledningssystem för kommunerna att arbeta efter. Föreskrifterna avser att vårdgivaren ska göra riskanalys, egenkontroll och utredning av avvikelser. kommer att få ett nytt uppdrag, att granska om det förekommer systematiska kvalitetsskillnader mellan offentlig och enskilt driven äldreomsorg. Jag vill i detta sammanhang betona att den statliga tillsynen inte har kunnat finna några kvalitetsskillnader mellan privat och kommunalt bedriven äldreomsorg. Rätt hanterat leder valfriheten till konkurrens om kvalitet. En mångfald av utförare kan också öppna nytänkande och innovation. Jag vill också framhålla att kommunerna har ansvar för att följa upp sin egen verksamhet och den verksamhet som bedrivs på uppdrag av kommunen. Uppföljningsansvaret omfattar även individnivå. Delaktighet, välbefinnande och valfrihet är regeringens ledord för utvecklingen inom omsorgen om äldre människor. Alla äldre ska ha rätt att åldras med värdighet. De ska kunna känna trygghet, gemenskap och en delaktighet i samhället i övrigt. Som svar på en interpellation (ip. 2011/12:35) om vanvård i privat äldreomsorg svarade statsrådet följande. har frågat mig vad jag avser att göra för att det ska bli möjligt att snabbt bryta avtal när det framkommer att vanvård pågår. Vidare har frågat vad jag avser att göra för att öka möjligheterna till insyn i hur de privata utförarna bedriver verksamheten. Inledningsvis vill jag understryka att oberoende av om äldreomsorgen ges i privat/enskild eller regi ska den enskilde brukaren och dennes anhöriga alltid kunna känna fullt förtroende för att verksamheten är av god kvalitet och att den bedrivs i enlighet med gällande lagar, förordningar och föreskrifter. Min utgångspunkt som äldreminister är att regelsystemen ska vara så lika som möjligt för såväl offentliga som ideella och privata utförare. Två grundläggande villkor gäller för all äldreomsorg. För det första: Socialtjänstlagens krav på god kvalitet gäller alltid, oberoende av om äldreomsorgen bedrivs i enskild regi eller i regi. Av den så kallade kvalitetsparagrafen, 3 kap. 3 § socialtjänstlagen, framgår att insatserna ska vara av god kvalitet, att det ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Dessa lagstadgade kvalitetskrav gäller direkt också för privata/enskilda utförare, och de gäller oberoende av det avtal som sluts mellan kommunen och en privat/enskild utförare. Det innebär att den gällande lagstiftningen inte kan avtalas bort eller bortses från med hänvisning till att dessa kvalitetskrav saknas i avtalet. För det andra: När kommunen som huvudman för sluter ett avtal och låter någon annan utföra kommunens uppgifter förblir verksamheten en angelägenhet. Kommunen bär fortsättningsvis huvudansvaret och har det yttersta ansvaret för verksamheten. I kommunallagens 3 kap. § 19 a anges dessutom att i avtal mellan kommun och privat/enskild utförare ska kommunen skriva i avtalet att allmänheten ska ha möjlighet att få insyn i hur tjänsten utförs. Jag vill här knyta an till fråga om vad jag avser att göra för att det ska bli möjligt att snabbt bryta avtal när det framkommer att vanvård pågår. Mitt svar är att det inte är aktuellt med ytterligare statlig reglering. Argumenten är följande: Driftentreprenader kan upphandlas enligt lagen om offentlig upphandling eller lagen om valfrihetssystem. Dessa lagar reglerar upphandlingsförfarandet. Vid upphandlingsförfarandet och i avtalet är det viktigt att tydliggöra de krav och villkor som ska uppfyllas och vad som ska gälla om en part inte uppfyller sina förpliktelser. Att staten i detalj ska styra och reglera äldreomsorgen eller lagstifta om avtal mellan kommun och utförare står bland annat i motsatsställning till socialtjänstlagens karaktär av målinriktad ramlag och det kommunala självstyret samt kravet på individuell behovsanpassning. Däremot behövs det bra verktyg för att utveckla, granska och kontrollera kvaliteten i äldreomsorgen. Alltsedan regeringen tillträdde har äldreomsorgen och dessa frågor getts hög prioritet, och regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att effektivisera kvalitetsarbetet, öka insynen och skärpa tillsynen inom äldreomsorgen såväl i enskild regi som i regi. är utsett till Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationer (Äldreåret). Året kommer att uppmärksammas i samtliga medlemsstater. Syftet med Äldreåret är att underlätta skapandet av en kultur för aktivt åldrande i , som grundar sig på ett samhälle för alla åldrar. Äldreåret ska öka medvetenheten om att äldre människors insatser är en samhällsinvestering och en tillgång för den enskilda människan. Vidare ska Äldreåret öka kunskapen om aktiviteter och insatser som främjar ett aktivt åldrande. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre människor får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. På så sätt får man en mer individuellt inriktad äldreomsorg, och genom att utforma lokala värdighetsgarantier kan kommunerna tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen. Utskottet noterar och välkomnar att personal inom äldreomsorgen får utbildning om den nationella värdegrunden. Utskottet förutsätter därmed ett individuellt bemötande. Något riksdagsinitiativ i enlighet med motion So595 (S) yrkandena 1 och 4 behövs inte. Det är utomordentligt viktigt att de äldre och deras anhöriga kan lita på att vården är trygg och värdig, och detta förutsätter i sin tur att vården och omsorgen är av god kvalitet. Utskottet genomförde en offentlig utfrågning som rubricerades Kvaliteten i äldreomsorgen? för att brett belysa området. En utskrift av vad som framkom vid utfrågningen finns i bilaga 2. ansvarar för tillsynen enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och den samordnas med tillsynen av hälso- och sjukvården. Därmed finns det bättre förutsättningar för en mer enhetlig och förutsägbar tillsyn, vilket gör det lättare för den enskilde att hitta rätt när han eller hon vill framföra klagomål eller anmäla brister. När det gäller att anmäla eller meddela missförhållanden omfattar den s.k. lex Sarah-bestämmelsen i SoL från inte bara att rapportera om missförhållanden utan också om påtagliga risker för missförhållanden. Utskottet kan konstatera att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Regeringen har avsatt sammanlagt i stimulansmedel för att förbättra vården av och omsorgen om äldre i kommunerna och landstingen. Stimulansbidraget har omfattat följande sju prioriterade områden: rehabilitering, socialt innehåll, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förebyggande arbete, kost och nutrition samt läkartillgång. Denna satsning har avslutats i och med utgång och kommer att utvärderas . Utskottet välkomnar överenskommelserna mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). initierades på så sätt ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. inrättades en högnivågrupp i och det utsågs en äldresamordnare som ledare för en projektgrupp med målet att få omsorgen och vården i form av hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentraler och sjukhusvård att samverka bättre. Den senaste överenskommelsen träffades och gäller för perioden 20122014. Syftet är att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Överenskommelsen omfattar sammanhållen vård och omsorg, god läkemedelsbehandling, god palliativ vård, preventiv vård och god demensvård. Målet är att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i högre grad möter de mest sjuka äldres behov. Utskottet ser positivt på uppdrag . Styrelsen ska dels utreda om det förekommer några systematiska skillnader i kvalitet i vård och omsorg om äldre som bedrivs av offentliga respektive enskilda utförare, dels undersöka om det finns några skillnader mellan kommunala och enskilda utförare vad gäller riskerna för allvarliga misstag. Utskottet ser också positivt på föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, vilka trädde i kraft . Här ingår grunderna för systematiskt kvalitetsarbete för verksamheter som omfattas av bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Avsikten är att detta ska leda till att man inom verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklar och säkrar denna så att den uppfyller ställda kvalitetskrav. har också i uppdrag att ta fram vägledande underlag för upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förfrågningsunderlag enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem samt en vägledning för uppföljning av insatser, inklusive insatser som en annan utförare än en kommun utför. En ökad valfrihet inom äldreomsorgen stärker den enskildes möjlighet till delaktighet och inflytande och är därför också viktig för att äldre ska få sina olika behov tillgodosedda. Det finns ett stort intresse för att ordna valfrihetssystem hos kommunerna, och merparten av de kommuner som infört valfrihetssystem har gjort det inom . I mer än varannan kommun finns företag som profilerat sin verksamhet. Vanligast är att erbjuda personal som utöver svenska talar andra språk, men även olika religions- och kulturprofiler erbjuds liksom löfte om personalkontinuitet, tidspassning och flexibel tidsanvändning. kommer att slutredovisa sitt uppdrag att följa upp valfrihetssystemen ur ett befolknings- och patientperspektiv. Utskottet ser fram emot detta och påminner också om de båda uppdragen till dels Statskontoret om utvecklingen av kostnader och effektivitet i kommunernas verksamheter, dels om konkurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem. Regeringens ambition är att alla kommuner i landet ska ha beslutat om valfrihet för den enskilde enligt lagen . Utskottet välkomnar detta arbete. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår på området och motionerna So281 (S), So306 (FP) yrkandena 1 och 2, So308 (M), So317 (M), So324 (M), So336 (MP) yrkande 9, So421 (M), So451 (M), So456 (M), So521 (S) yrkande 46, So525 (FP), So531 (M), So555 (M), So560 (M), So590 (V) yrkandena 1, 4, 5, 8 och 12, So595 (S) yrkandena 1 och 4, So605 (S) och So651 (S) avstyrks. I hälso- och sjukvårdens uppdrag ingår enligt 2 c § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) att förebygga ohälsa. Därtill kan nämnas det förebyggande arbete som sker genom de satsningar som gjorts med stöd av stimulansmedlen . Utskottet noterar även det arbete som pågår med att kommunalisera hemsjukvården. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So363 (FP) och So498 (S) yrkandena 1 och 2. Psykisk ohälsa bland äldre är vanligt förekommande och måste tas på största allvar. Utskottet konstaterar att har två olika uppdrag inom området. Dessa ska redovisas . bör inte föregripa det arbetet. Motion So280 (S) avstyrks. När det gäller den medicinskt ansvariga sjuksköterskans roll bedömer utskottet att lagregleringen i kombination med allmänna råd (SOSFS 1997:10) på ett tillfredsställande sätt säkerställer hans eller hennes oberoende. Utskottet är därför inte berett att föreslå att ska ta något initiativ. Motion So590 (V) yrkande 22 avstyrks. Det är viktigt att äldre känner trygghet i sitt boende. har regeringen avsatt medel till ett investeringsstöd för att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer och omfattar stödet också trygghetsboenden. De senare är inte biståndsbedömda boenden och överbryggar glappet mellan vanligt boende och det särskilda boendet med heldygnsomsorg. Bland de biståndsbedömda boendena finns det möjlighet för den enskilde att välja s.k. profil- eller kategoriboende som riktar sig till personer med särskilda behov eller önskemål på grund av t.ex. demens eller psykiatrisk diagnos. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionerna So336 (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 7 samt So595 (S) yrkande 2. har ett uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom, t.ex. för bemanning. Styrelsens arbete med att ta fram föreskrifter och allmänna råd med anledning av detta beräknas vara klart . bör inte föregripa det arbetet. Motionerna So336 (MP) yrkande 5 och So633 (SD) är delvis tillgodosedda. När det gäller frågan om den enskildes olika kostnader för bl.a. äldreomsorg noterar utskottet den avlämnade utredningen om en översyn av avgiftsstrukturen på området (SOU 2012:2). Utredaren har, när det gäller framtida finansiering av avgifterna inom bl.a. äldreomsorgen, gjort bedömningen att det behövs en närmare översyn av hur kommunernas samlade uttag av avgifter påverkar enskilda personers ekonomi och möjligheter att klara andra normala levnadskostnader. Enligt uppgift är utredningsförslaget remitterat. bör inte föregripa den fortsatta beredningen. Motionerna So245 (S), So347 (S), So563 (S), So590 (V) yrkande 7 och So630 (S) avstyrks. Äldres rättssäkerhet är en mycket viktig fråga. Utredningsbetänkandet Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom (2006:110) lämnades och remissbehandlingen avslutades . bör inte ta något initiativ, varför motionerna So336 (MP) yrkande 10, So396 (M) och So590 (V) yrkande 13 avstyrks. Beträffande önskemål om att få äldreomsorg på det egna språket vill utskottet hänvisa till att valfrihetssystemet har bidragit till att omsorgs- och vårdtagarna kan erbjudas personal som utöver svenska talar andra språk. Därtill kan konstateras att kommunerna numera, enligt 5 kap. 6 § tredje stycket SoL, är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor.