bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Många hbtq-personer drar sig för att anmäla våld inom förhållandet, bl.a. på grund av rädsla för att inte bli trodda eftersom misshandel bara anses vara ett heterosexuellt problem, Det kan även vara så att man känner ett slags solidaritet med hbtq-samhället. Det finns också en berättigad oro inför bemötandet hos polisen och det övriga rättsväsendet. Ännu svårare är det för den som inte är öppen med sin sexualitet. Att anmäla innebär då att man både kommer ut som misshandlad och hbtq-person. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har tagit fram utbildningsmaterial som fått spridning. De utbildar andra som utbildar, och riktar sig även till dem som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med människor som kan vara utsatta för våld i samkönade relationer. Kompetensutveckling för poliser, punkt 62 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 7. När det gäller polisutbildningen anser jag att studenterna inom såväl den teoretiska utbildningen som den praktiska utbildningen ska ges möjlighet till specialisering. Vid antagning till den praktiska påbyggnadsdelen kan särskilda antagningsprov äga rum. Därefter kan den som genomgått antingen bara den teoretiska delen eller båda delarna av utbildningen söka till olika tjänster inom polisen beroende på förkunskapskrav. Detta bör kombineras med ett aktivt arbete för kompetensutveckling och karriärutveckling för anställda inom polisen. Diskriminering inom rättsväsendet, punkt 63 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkandena 21 och 22. Vi anser att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt. Dessa myndigheter bör vidare tillsammans med () ta fram handlingsplaner för hur diskriminering inom myndigheterna ska bekämpas. Dessutom bör samtliga myndigheter inom rättsväsendet upprätta servicefunktioner som tar emot klagomål på felaktigt bemötande. Vi anser inte bara att rättsväsendets anställda ska utbildas i korrekt bemötande och ett icke-diskriminerande förhållningssätt, myndigheterna själva ska också aktivt informera enskilda om deras rätt att anmäla eventuella felaktigheter i bemötandet och upprätta handlingsplaner för anmälningar som bedöms ha grund för sig. Såväl DO som olika ideella organisationer som t.ex. DHR (f.d. , numera Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet), Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO), , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), () m.fl., kan spela en stor roll i att bidra till myndigheternas ökade kunskap om förekomsten av diskriminering och vilka åtgärder som behöver vidtas för att bekämpa diskriminering. De rättsvårdande myndigheterna tillhör de myndigheter som har lägst andel anställda med utländsk bakgrund. Det behövs en mer aktiv rekrytering för att öka mångfalden inom dessa myndigheter. Om så skedde skulle sannolikt förståelsen öka för olika kulturella skillnader och likheter liksom tryggheten för målsägande, tilltalade och vittnen i hela rättsprocessen. Brottsförebyggande rådets rapport om diskriminering i rättsprocessen (rapport 2008:4) har fokus på att visa hur diskrimineringen inom rättsprocesserna ser ut, men innehåller dessvärre inga uppgifter om i hur stor utsträckning diskriminering förekommer. Sådan information är viktig för att kunna förändra situationen. Likhet inför lagen och ett rättsväsende fritt från diskriminering är en viktig och prioriterad fråga. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. Utbildning av nämndemän, punkt 64 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 52. är viktigt och har ett starkt berättigande. Nämndemännens medverkan i våra domstolar bidrar till att tillgodose medborgarnas intresse av insyn i den dömande verksamheten och innebär en garanti för att verksamheten i domstolarna ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Nämndemännens medverkan bidrar också till att medborgarnas förtroende för domstolarnas verksamhet upprätthålls. Tanken bakom nämndemannainstitutet är att det ska vara människor från det omgivande samhället som kan bidra i dömandet med erfarenhet från samhällets olika delar. Förtroendet för våra nämndemän är beroende av att systemet fungerar på ett tillfredsställande sätt. En av förutsättningarna för att nämndemännen ska fungera är att de får utbildning. pågår det utbildning av nämndemän vid varje enskild domstol. Vi menar att det vore bra om utbildningen blev obligatorisk och likartad för hela landet. Alla nämndemän bör gå igenom en sådan utbildning innan de börjar döma. Ökad kunskap inom polisen om arbetsmiljörelaterade brott, punkt 66 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi anser att regeringen har nedmonterat arbetsmiljötillsynen som arbetsmarknadens villkor har försämrats och antalet olyckor ökat. Vi vill se en upprustning av arbetsmiljötillsynen. För att förebygga olyckor är det också oerhört viktigt att misstankar om brott som begåtts på arbetsplatser utreds på ett adekvat sätt. Polisen måste även på detta område ha specialkompetens. Polisens lokala myndigheter bör ges i uppdrag att se till att denna kompetens finns i hela landet. Tillgång till djurskyddspolis i hela landet, punkt 67 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 6. Djurskydd är viktigt i sig, bl.a. för att djur inte kan föra sin egen talan. Brott mot djur kan också vara del av annan brottslighet. Det kan t.ex. handla om smuggling eller om brott mot artskyddsförordningen. I bl.a. har man särskilda djurskyddspoliser som arbetar enbart med brott mot djur i nära samarbete med som är tillsynsmyndighet. Landets samtliga polismyndigheter bör ha tillgång till särskilda djurskyddspoliser endera lokalt eller genom samverkan mellan distrikt. Nationell djurskyddspolis, punkt 68 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju223 av och (båda SD). Djur som far illa väcker starka känslor, och attacker mot djur kan med fog tolkas som ett tecken på ett alltmer avhumaniserat samhälle. Det finns forskning som visar på starka samband mellan våld mot djur och annat våld i samhället. Mot denna bakgrund är det viktigt att arbete med djur och hanterande av brott mot djurskyddslagen sköts på ett korrekt och effektivt sätt. Att arbeta med djur och hantera brott mot djurskyddslagen kräver ofta både resurser och en särskild kompetens som dessvärre ofta saknas inom den ordinarie polisorganisationen . För att effektivisera arbetet med denna typ av brottslighet anser jag att en nationell djurskyddspolis bör inrättas. Samverkan, punkt 69 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 2. För att främja samverkan inom det brottsförebyggande arbetet skulle det behövas bättre samordning. Vi vill inrätta en nationell samordnare när det gäller det brottsförebyggande arbetet. Denne skulle bl.a. få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. Det finns stor kunskap om vilka insatser som krävs för detta, både i kommuner, organisationer och hos många myndigheter, inte minst hos (Brå). Men det behövs någon som kan se över myndighetsgränserna, utvärdera och föreslå förbättringar i hur det brottförebyggande arbetet genomförs. Det kan handla om resurstillskott eller att verka för att strukturer och lagstiftning som hindrar eller försvårar samverkan motverkas. Det skulle även kunna tas fram nationella styrande och mätbara mål som tar sikte på en rad variabler som har betydelse för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete. Vittnesskydd, punkt 70 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju268 av (S) och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23 samt 2011/12:Ju300 av och (båda M) yrkande 6, 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2012/13:Ju294 av (S). Utvecklingen med fler våldsbrott och ett ökat inslag av grov organiserad brottslighet i samhället innebär ett betydligt hårdare samhällsklimat . Att det finns en rättstrygghet är grundläggande för att rättssystemet ska fungera. Under har vi kunnat se att antalet anmälda övergrepp i rättssak ökat kraftigt. Många av dem som arbetar inom rättsväsendet drabbas av hot och trakasserier och allt fler känner otrygghet och osäkerhet vid domstolsförhandlingar. förekommer det incidenter vid domstolar, och farliga föremål tas kontinuerligt i beslag. Polisen vittnar om att det är svårt att få vittnen att vittna. För att öka skyddet för dem som vittnar behövs även ett förbättrat vittnesskyddsprogram. Här skulle ett ökat nordiskt samarbete kunna hjälpa till. Vi anser även att det finns ett starkt behov av att förbättra säkerheten vid domstolarna. Inriktningen i säkerhetsarbetet på domstolarna bör vara att gå mot permanenta säkerhetskontroller. Säkrare rättegångar och bättre vittnesskydd är viktigt för att öka rättstryggheten. Vittnesskydd, punkt 70 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2011/12:Ju300 av och (båda M) yrkande 6, 2012/13:Ju268 av (S), 2012/13:Ju294 av (S) och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23. Det finns en utbredd vilja inom rättsväsendet att kraftigt förbättra omhändertagandet av vittnen och offer. Detta är av särskild vikt i fall där man ska bekämpa organiserad brottslighet, eftersom ett vittne i sådana fall är ännu mer utsatt. För att bättre komma till rätta med de brister som bl.a. gett uttryck för bör få ansvar för uppgiften att hantera hela processen för vittnen rörande DIKO-fall (en föreslagen ny lag som bör införas och som kriminaliserar delaktighet i organiserad brottslighet, kriminellt nätverk eller organisation; deltagande i kriminell organisation [DIKO]). Detta bör innefatta personskydd, transport till och från rättegång, vittnesskyddsprogram och bemötande i allmänhet. Det bör då bli uppgift att ta hand om vittnet under hela processen och också, i de fall det behövs, efter avslutad rättegång. Tolkars villkor, punkt 71 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 16. Mångfalden av språk som används i har inneburit att tolkuppdraget försummats i fråga om resursanvändning och villkor när det borde vara tvärtom, nämligen att tolkarnas status behöver höjas i ett mångkulturellt samhälle. Självklart ska tolkar arbeta under goda arbetsvillkor och till en skälig lön. Vi delar den bedömning som har gjorts av Statskontoret, som har utrett frågan om auktorisation och åtgärder för fler tolkar, nämligen att den enskilda åtgärd som på kort sikt kan öka antalet formellt kompetenta tolkar mest är bättre möjligheter att ge tolkar utan formell utbildning möjlighet att validera och få ett intyg på sin kompetens. Ett hinder mot att fler auktoriserar sig är att det i många fall saknas möjligheter, och att det är glest mellan proven. Tolkutbildningen behöver bli bättre så att fler fullföljer den. Resurserna bör i första hand satsas på att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan när det gäller de vanligaste språken. Tolkarbetet behöver vidare integreras på ett bättre sätt och utvärderas inom ramen för rättsväsendets verksamhet. Anslagen inom utgiftsområde 4, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion 2012/13:Fi302 presenteras Socialdemokraternas budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. är unikt och svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. Socialdemokraterna vill bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. För att nå dit behöver emellertid bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Utanförskapet består, och den höga arbetslösheten begränsar utrymmet för nya ekonomiska reformer. behöver därför en ny politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka vår konkurrenskraft. behöver en ny färdriktning. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av statens inkomster som föreslås där. Socialdemokraternas budgetförslag ska ses som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar vi i detta yttrande den anslagsfördelning som Socialdemokraterna föreslår i motion 2012/13:Ju382. En av de viktigaste frågorna framöver kommer att vara att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Den organiserade brottsligheten omsätter enorma belopp i världen och även i handlar det om stora belopp . Brottslingarna ägnar sig åt all verksamhet som kan ge och exploaterar olika marknader. Det finns även kopplingar mellan den grova organiserade brottsligheten och terrorism, som inte sällan finansieras genom grova brott. Den organiserade brottsligheten syns och påverkar vardagen för många människor. Uppgörelser i den undre världen med vapen eller sprängmedel tycks ha blivit vanligare. avrättningar på offentliga platser och skottlossningar har förekommit i centrala delar av storstäderna. Detta har skapat en otrygghet i samhället som vi inte haft tidigare. Kampen mot den organiserade brottsligheten måste därför prioriteras. Socialdemokraterna anser att arbetet mot den grova organiserade brottsligheten behöver förstärkas centralt, och vi vill därför se en nationell spjutspetsorganisation för detta ändamål. För detta ändamål anslår vi till polisen mer än regeringen. Dessa resurser ska förstärka , som har 30 specialister på organiserad brottslighet. Med Socialdemokraternas satsning kan antalet tjänster med specialistkompetens öka till 100. Detta skapar bättre förutsättningar för ett effektivt och uthålligt arbete mot den organiserade brottsligheten. Den ekonomiska brottsligheten tar sig nya och alltmer förslagna uttryck. uppskattade summan av uteblivna skatter på grund av fel och brott till . Enligt (Brå) kostar den ekonomiska brottsligheten samhället långt mer pengar än den traditionella brottsligheten. Ekonomiska brott drabbar sällan någon enskild, och det är ofta slumpmässigt om ett brott upptäcks eller inte. Mörkertalet för den ekonomiska brottsligheten är därför större än för andra brott. Hur stor del av brotten som kan upptäckas beror på hur stora resurser samhället lägger på tillsyn och kontroll av berörda områden. Enligt växer kopplingen mellan den organiserade brottsligheten och den allvarliga ekonomiska brottsligheten. Den svarta sektorn har tydliga inslag av grov organiserad brottslighet. Ekonomisk brottslighet skadar konkurrensen i berörda branscher, göder svartjobb och drabbar hederliga företagare hårt. Ansträngningarna för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten måste stärkas. kommer att få ett nationellt ansvar för ekobrotten. Myndigheten ska också bygga upp en nationell kriminalunderrättelsetjänst. För de nya uppdragen anslår regeringen till . Myndigheten får dock endast en mindre summa för att utveckla grundverksamheten. Regeringens satsning är enligt vår mening inte tillräcklig. I Socialdemokraternas budgetförslag ökas anslag därför med utöver regeringens anslag. Detta ökar möjligheter att återföra brottsvinster, förstärka it-stödet, förbättra det brottsförebyggande arbetet och förstärka arbetet mot den allra grövsta ekonomiska brottsligheten. Vi vill inrätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Samordnaren ska bl.a. få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. I kommuner, organisationer och många myndigheter, inte minst hos Brå, finns det en stor kunskap om vilka insatser som krävs för det brottsförebyggande arbetet. Det behövs emellertid någon som kan se över myndighetsgränserna, utvärdera och föreslå förbättringar i detta arbete. Det kan handla om resurstillskott eller om att upptäcka och motverka strukturer och lagstiftning som hindrar eller försvårar samverkan. Det skulle även kunna tas fram nationella styrande och mätbara mål som tar sikte på en rad variabler med betydelse för det brottsförebyggande arbetet. I Socialdemokraternas budgetförslag anslås det därför för att inrätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. har , med anledning av motioner från Socialdemokraterna, tillkännagett för regeringen att det är ett stort problem att det finns för få civilanställda inom polisen (bet. 2012/13:JuU2 s. 25 och rskr. 2012/13:28). Alltför få av de poliser som har tillkommit ägnar sig åt utryckningsverksamhet. Många tvingas i stället att utföra uppgifter som tidigare sköttes av civilanställda. I Socialdemokraternas budgetförslag öronmärks därför för att anställa fler civilanställda inom polisorganisationen, så att poliserna kan arbeta ute där de behövs. Bland dem som tas in i anstalt är fler än hälften narkotikamissbrukare. De flesta saknar arbete efter frigivningen och många saknar bostad. Risken att återfalla i brott är därför hög. Det är viktigt att kommunerna har en god beredskap att erbjuda bostad, utbildning, stöd och vård som behövs efter frigivandet. För att underlätta kommunernas möjlighet till detta menar vi att de resurser som finns inom missbruksvården, , Arbetsförmedlingen osv. ska samordnas på ett bättre sätt. Vi föreslår att varje individ i samband med frigivningen ska få ett relevant stöd med ett s.k. utslussningsavtal. Stödet ska vara individuellt, och insatserna ska avse t.ex. fortsatt missbruksvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som skrivs under av den enskilde, Kriminalvården och kommunen. Kriminalvården ska vara huvudansvarig för att en handlingsplan upprättas. Socialdemokraterna vill starta upp ett pilotprojekt för en sådan samverkan mellan berörda aktörer och ett system med utslussningsavtal. Kriminalvården ska vara den myndighet som ansvarar för utbetalning av de ekonomiska medlen (utslussningsavtalet). Projektet ska främst inriktas mot yngre intagna i ålderskategorin . I Socialdemokraternas budgetförslag öronmärks av Kriminalvårdens anslag för detta ändamål. ska en utredning följa projektet och utveckla utslussningsavtalet. Anslagen inom utgiftsområde 4, punkt 1 (MP) (MP) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion 2012/13:Fi303 presenteras de grönas budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, ett förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa personal och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av statens inkomster som föreslås där. budgetförslag ska ses som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motion 2012/13:Ju402. Utgifterna för den polisiära verksamheten har ökat med . Som återkommande har kritiserat har regeringen inte styrt polisorganisationen tillräckligt hårt mot ökad effektivitet. Det visar sig nu att fler poliser inte leder till en högre brottsuppklaring. ställer sig bakom de förslag för en effektivisering av polisorganisationen som föreslogs i betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2009:70). Effektiviseringarna, som måste påbörjas skyndsamt, skulle kunna frigöra upp till 500 årsarbetskrafter inom polisorganisationen. Vidare kan stora resurser frigöras bl.a. genom en renodling av polisverksamheten och genom att andra myndigheter i vissa fall får disponera polisorganisationens anslagsmedel. De resurser som sparas på detta sätt överförs i budget till Kriminalvården och . , och polismyndigheternas arbete för att bekämpa miljö- och djurskyddsbrott har fungerat mindre väl. Djurskyddsbrott kräver en särskild kompetens som inte alltid är självklar bland poliser och åklagare. vill ge polisen och åklagarna i uppdrag att förstärka djurskyddskompetensen. menar att en effektiv styrning av arbetet för att bekämpa miljö- och djurskyddsbrott kan uppnås utan resursförstärkningar. I stället ska befintliga resurser inom polisen användas på ett effektivare sätt. Resurser kan frigöras bl.a. genom att polisiära tillståndsuppgifter överlåts till andra myndigheter och genom att fler civilanställda anställs. Vidare kan resurserna i sig användas på ett effektivare sätt än . För att åstadkomma detta vill från polisorganisationens anslag specialdestinera som ska få användas av för bekämpning av miljö- och djurskyddsbrott. ska alltså styra hur resurserna används men polisen ska vara fortsatt arbetsgivare. I mål om vårdnad, boende och umgänge anser att barnet ska ha rätt till ett eget offentligt biträde. Biträdet ska säkerställa att barnet kommer till tals i tvisten och ta till vara barnets intressen. För att finansiera detta ökar anslaget till rättsliga biträden m.m. med jämfört med regeringens förslag. Kriminalvårdens verksamhet har enligt en förbättringspotential som måste tas till vara. Myndigheten har bl.a. brustit i den viktiga uppgiften att utforma individuella utslussningsplaner med reellt innehåll för de intagna. Kriminalvården måste, i samverkan med bl.a. polisen och åklagarna, inleda ett förändringsarbete för att förbättra den verksamheten. I budgetförslag anslås för detta. saknas det häkten i och , vilket leder till långa resor för häktade och övriga berörda personer. Som en enig kommunstyrelse i har påpekat är situationen allvarlig. anslår i sitt budgetförslag till Kriminalvården för att ett häkte ska kunna byggas i .