bet · GZ01FiU31 · 2012-05-15 00:00:00 — 2011/12:FiU31 årsredovisning har överlämnat årsredovisning i form av en redogörelse (2011/12:RR1). Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utöver årsredovisningen redovisas i betänkandet också , som innehåller egen uppföljning av resultatet av sina granskningar. Utskottet konstaterar att externrevisorn bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Revisionsberättelsen är således ren. Utskottet noterar externrevisorns iakttagelse att ansvarsfrågan och redovisningen avseende chefspensionerna för riksrevisorerna är oklar och kommer att följa frågan vidare. Utskottet konstaterar att avser att behålla anslagssparandet på och att kommer att disponera sparandet för att bl.a. förbereda sin peer review och förbättra informationssäkerheten vid myndigheten. Utskottet uppmanar att arbeta från en tydlig strategi när det gäller extern kompetens i granskningsverksamheten och att redovisa användningen av extern kompetens i årsredovisningen. Slutligen konstaterar utskottet att svarar väl mot utskottets önskemål. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /12:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och ska lämna en årsredovisning till för det senast avslutade räkenskapsåret. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. Årsredovisningen beslutades av . har överlämnat årsredovisningen i form av en redogörelse (2011/12:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. ansvarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen och revisionspromemorian finns i bilaga 2. I betänkandet redovisas också Uppföljningsrapport , som innehåller egen uppföljning av resultatet av sina granskningar. Rapporten har överlämnats av till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Utskottets förslag i korthet Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Resultatredovisningen visar, enligt , ett tillfredsställande resultat inom samtliga verksamhetsgrenar. De mål som satts upp för verksamheten uppnåddes. I jämförelse med 2010 har verksamhetsvolymen varit lägre, bl.a. som en konsekvens av att förbrukade något mer än de anvisade medlen 2010. kommer att kräva särskilda satsningar när det gäller verksamhetsutveckling, förbättrad informationssäkerhet och lokalförsörjning. För den årliga revisionen har året kännetecknats av en anpassning till internationella standarder för revisionen. Den kommer att vara fullständigt genomförd genom granskningarna av . Anpassningen har ställt krav på insatser när det gäller kompetens- och verksamhetsutveckling. Verkningsgraden i årlig revision är hög, enligt årsredovisningen. Påpekade fel och brister åtgärdas, och antalet reservationer i revisionsberättelserna är få.1[ Reservation motsvarar det tidigare använda begreppet invändning.] Kostnaderna för årlig revision har ökat något. Granskningen inom effektivitetsrevisionen genomfördes inom ramen för tolv olika granskningsstrategier, varav tre avslutades , medan fyra nya strategier påbörjades. Enligt årsredovisningen har inriktningen av effektivitetsrevisionen fortsatt att utvecklas mot granskningar som avser frågor om hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Uppföljningen av de genomförda granskningarna indikerar en hög verkningsgrad genom att åtgärder vidtas med anledning av rapporterna. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade och avsåg framför allt minskningar i löne- och konsultkostnader. Styckkostnaderna för effektivitetsgranskningarna har minskat i förhållande till föregående år. Det internationella utvecklingssamarbetet har kännetecknats av en hög aktivitetsnivå. Arbetet med att förnya projektportföljen har gett goda resultat, och måluppfyllelsen i de pågående samarbetsprojekten har i stort varit hög, enligt årsredovisningen. lämnades en resultatrapport över internationella utvecklingssamarbete till utrikesutskottet. Inom ramen för den omvärldsriktade verksamheten har haft samverkan med revisionsorgan i andra länder, haft omfattande kontakter med utskott och arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser. Återkommande uppgifter i form av årlig rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. I tabell 1 redovisas disponibla anslagsmedel, utfall och anslagssparande för . Tabell 1 Anslag och anslagssparande 2011 Anslagsförbrukningen på förvaltningsanslag (anslag 1:15) uppgick till 2011. Anslagssparandet blev , vilket motsvarar av det anvisade anslaget. avser att disponera anslagssparandet för att möta kommande års behov av verksamhetsutveckling, bl.a. relaterat till peer review, förbättrad informationssäkerhet och långsiktig lokalförsörjning. Anslagsförbrukningen på anslag för internationellt utvecklingssamarbete (anslag 1:5) uppgick till 2011. Verksamhetens totala kostnader har minskat med jämfört med föregående år, vilket i stort sett är enligt plan eftersom förbrukade något mer än de anvisade medlen 2010. I tabell 2 redovisas kostnaderna totalt och fördelat på verksamhetsgrenarna. Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna Kostnaderna för effektivitetsrevisionen har minskat med medan kostnaderna för de andra verksamhetsgrenarna har ökat något. Målet för verksamhetsgrenen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. Den sammanfattande bedömning som görs i årsredovisningen är att den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes genomförts enligt god revisionssed. Samtliga revisionsberättelser lämnades . De fel och brister som rapporterar i revisionsberättelserna åtgärdas av de berörda myndigheterna. Uppföljningen visar att alla allvarligare brister som ledde till en invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningar var åtgärdade innan revisionsberättelserna lämnades. Kvalitetssäkringen av den årliga revisionen baseras på internationella revisionsstandarder, International Standards for Supreme Audit Institutions (Issai). En central del är den kvalitetssäkring som görs inom revisionsteamet, där mer erfarna medarbetare går igenom och godkänner mindre erfarna medarbetares dokumentation. anlitar också externa bedömare för att gå igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. Den senaste externa kvalitetssäkringen genomfördes och gav kvalitetssäkringssystem godkänt. Nästa externa kvalitetskontroll kommer att genomföras i form av en peer review . Kvalitetskontrollen under pågående granskning genomförs genom att en intern kvalitetssäkrare har löpande kontakter med den ansvarige revisorn. Dessutom finns det ett internt kvalitetsråd för den årliga revisionen som består av fem erfarna ansvariga revisorer. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Slutligen ska varje ansvarig revisors akter kontrolleras minst . Kontrollen 2011 visade att den genomförda revisionen uppfyllde god revisionssed. I årsredovisning konstateras att kostnaderna för årlig revision har ökat något jämfört med föregående år. Detta framgår också i tabell 2. Antalet timmar per revisionsberättelse har ökat som en följd av införandet av internationellt harmoniserade revisionsstandarder (Issai). har strategi, som går ut på att granskning av statliga bolag och stiftelser numera ska ske genom effektivitetsrevision, inneburit att en del av resursinsatserna omfördelats från revision av bolag och stiftelser till revision av stora myndigheter. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås . I syfte att minska det överskott som uppstått , främst 2007 och 2008, lämnades taxorna oförändrade 2011. Årets underskott uppgår till . Effektivitetsrevision syftar till att genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsgranskningarna följer den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat och som meddelats till genom granskningsplanen. har granskningar genomförts inom tolv granskningsstrategier, varav tre avslutades och fyra nya påbörjades. Statens roll i utbildningssystemet Infrastruktur på nya villkor Effektiv förvaltning (avslutad) Hållbara transfereringssystem (avslutad) Rättsväsendets samlade effektivitet (avslutad) Etablering och integration (påbörjad) Staten på marknaden (påbörjad) Statens insatser på skolområdet (påbörjad) Statens insatser inom hälso- och sjukvård (påbörjad) I slutbetänkande (2008/09:URF3) och i behandling av denna utredning lyftes det fram att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. Enligt årsredovisningen ligger den ambitionen i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . I tabell 3 redovisas bedömning av hur granskningar kan klassificeras utifrån olika typer av effektivitetsrevision. Tabell 3 Antal publicerade granskningar fördelade på olika granskningsinriktningar Enligt årsredovisningen har inriktningen av effektivitetsrevisionen utvecklats mot granskningar som avser frågor om hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Enligt årsredovisningen lever rapporterna upp till de kvalitetskrav som formulerats. Arbetet med extern kvalitetsbedömning av granskningsrapporter har fortsatt i samarbete med . granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kriterier som följs upp i den interna kvalitetssäkringen. Ett annat exempel på insatser för att främja en hög och jämn kvalitet är det samarbete med som inledde 2009. Den sammantagna bilden av kvalitetsbedömningarna var att rapporterna är trovärdiga och lever upp till allmänt formulerade kvalitetskrav. pekade studien på att det fanns en potential för kvalitetsförbättringar, bl.a. vad avser hur analyserar, belägger och drar slutsatser om orsakssamband. Den studie som ska utföras av och som avser rapporter kommer att innefatta en fördjupad analys av granskningarnas upplägg, inriktning och metodval. Vidare tyder den intressentundersökning som gjorts på ett allt större förtroende för effektivitetsrevisionen när det gäller granskningens inriktning, genomförande och avrapportering. I årsredovisningen konstateras att effektivitetsrevisionen når hög verkningsgrad. Uppföljningsrapporten visar att så gott som samtliga rapporter medfört någon form av åtgärd. De vidtagna åtgärderna ligger oftast i linje med slutsatser och rekommendationer. konstateras att åtgärder som genomförs även kan ha andra orsaker än granskningsrapporter. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med . Minskningen, som till viss del var planerad, avsåg främst löner men även konsulter. När det gäller fördelningen av kostnaderna på de olika delarna i granskningsprocessen redovisas i årsredovisningen att omvärldsbevakningens andel av de totala insatserna för effektivitetsrevision ökat . Detta förklaras främst av arbetet med att förnya granskningsstrategierna och att en större vikt lagts vid att ha ett kvalitetssäkrat underlag för riksrevisorns beslut att inleda en granskning. Det senare har för övrigt gett positiva effekter på antalet förstudier och granskningar som avslutas utan publicering. Styckkostnaden per publicerad granskning har minskat till . Förklaringen är främst att de resurser som lagts på granskningar som inte resulterat i rapporter har minskat. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. Verksamheten vägleds av flera slags mål: /Dacs riktlinjer, Intosais vägledningar och rekommendationer om principer och metoder för kapacitetsutveckling, mål för varje enskilt samarbetsprojekt och resultatmål för projekten. I årsredovisningen konstateras att möjligheterna att nå dessa mål i väsentlig grad påverkas av agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i samarbetsländerna, liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. Det enskilda projektet kan således ansvara endast för att dess egna resultatmål uppnås. Det internationella utvecklingssamarbetet har kännetecknats av en hög aktivitetsnivå. Detta avspeglar sig i såväl högre kostnader som ett större antal redovisade timmar jämfört med föregående år. Arbetet med att förnya projektportföljen, till följd av att vissa projekt fullföljts och avslutats, har resulterat i tre nya samarbeten med revisionsmyndigheterna i , och Kosovo. Vidare har utvecklingssamarbetet med Bosnien och , , och Afrosai-E fortsatt i huvudsak som planerat och uppfyllt målen enligt de årliga aktivitetsplanerna. lämnades rapporten av internationella utvecklingssamarbete till . Syftet med rapporten var att informera om de projekt som bedrivits och innehållet i samarbetet samt belysa de resultat som uppnåtts. har arbetet med metod- och kvalitetsutveckling fortsatt. Ett steg mot ökad harmonisering av projektverksamheten är bl.a. utarbetandet av en vägledning för internationellt utvecklingssamarbete (VIS). I den nya versionen av VIS ingår regler för hur projekten ska planeras, genomföras, redovisas och följas upp. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat samt att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. har haft samverkan med revisionsorgan i andra länder. Kontakterna med och utskotten har varit omfattande. Dessutom har arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser. Återkommande uppgifter i form av årlig rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. bedömning är att de olika aktiviteterna inom den omvärldsriktade verksamheten har förmedlat kunskap om revisionens roll och resultat, bidragit till revisionens utveckling och därmed ökat förutsättningarna för genomslag för verksamhet. Kostnaderna för internationell omvärldsriktad verksamhet har ökat . Ökningen avser internationell revision, samverkan och kontakter och beror på att medverkat i ett antal peer review av andra länder (och ) samt stått som värd för ett internationellt möte inom Eurosais miljöarbetsgrupp. Inom den nationella delen har kostnaderna för instruktionsenliga uppgifter minskat, medan kostnaderna för seminarier har ökat. arbetar för att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning, vilket också är en förutsättning för att myndigheten ska uppfattas som en attraktiv arbetsplats och arbetsgivare. För att behålla en tillfredsställande kompetensförsörjning satsar bl.a. på vidareutbildning inom professionen, ledarutveckling och justering av ingångslöner. har haft en något högre personalomsättning jämfört med . Enligt årsredovisningen var detta förväntat med tanke på den låga personalomsättningen 2010. Sjukfrånvaron har minskat något , och sammantaget bedömer att kompetensläget är tillfredsställande. En viktig strategisk fråga för är enligt årsredovisningen att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. För att kunna leverera en jämn produktion till är en viktig komponent att hyra in tillfällig personal och specialistkompetens. Till exempel avser detta akademiskt avancerad kunskap och specialistkompetens inom it-revision. Användningen av extern kompetens inom granskningsverksamheten har minskat i storleksordningen . Minskningen avser i allt väsentligt effektivitetsrevisionen och beror dels på en något lägre verksamhetsvolym jämfört med , dels på att de nu aktuella granskningsstrategierna inte krävde samma utpräglade spetskompetens som tidigare granskningsstrategier. Tabell 4 Kostnader för extern kompetens och konsulter 20082011 Inom det internationella utvecklingssamarbetet är kostnaderna för extern kompetens och konsulter närmast oförändrade, medan de halverats inom den omvärldsriktade verksamheten jämfört med föregående år. Inom stödverksamheten har kostnaderna för extern kompetens och konsulter däremot ökat. Det handlar om genomförandet av ett nytt utbildningsprogram för effektivitetsrevisionen. En bättre it-infrastruktur, bemanning av receptionen, it-support, ekonomitjänster och stöd vid rekrytering har inneburit att kostnaderna ökat vad gäller kompetens- och resursförstärkning. Intern styrning och kontroll Från har ändringar gjorts i de regelverk som avser ledning och interna styrning och kontroll. Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. I denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Riksrevisorn med administrativt ansvar ska i årsredovisningen lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Dessutom ansvarar denne riksrevisor för verksamheten inför och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om årsredovisningen för och lämnar ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. Enligt ställningstagandet av riksrevisorn med administrativt ansvar har utvecklat och arbetar med en process för intern styrning och kontroll. I processen hålls riskbedömningarna aktuella genom regelbunden uppdatering. Utifrån riskanalysen planeras och genomförs åtgärder. De identifierade förbättringsområdena är inte så väsentliga att de påverkar bedömningen av och innehållet i årsredovisningen. Baserat på denna process för intern styrning och kontroll, självutvärdering, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer riksrevisorn med administrativt ansvar att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Revisionsberättelsen från (här kallad externrevisorn) inkom till finansutskottet . Som komplement till revisionsberättelsen sammanfattas iakttagelser vid granskningen i en revisionspromemoria. Granskningsarbetet har huvudsakligen varit inriktat på den finansiella redovisningen. Vad gäller granskningen av resultatredovisningen har externrevisorn lagt tyngdpunkten på att göra en faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Externrevisorn framför att externrevisorns ansvar är att uttala sig om årsredovisningen på grundval av sin revision. Revisionen är utförd enligt (International Standards on Auditing) och god revisionssed i . En revision innefattar att genom olika åtgärder inhämta revisionsbevis om belopp och annan information i årsredovisningen. Externrevisorn anser att de revisionsbevis som inhämtats är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för sitt uttalande. årsredovisning bedöms av externrevisorn ge en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av den finansiella ställningen per och av det finansiella resultatet för året. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Granskning av den finansiella redovisningen När det gäller granskningen av balansräkningen lyfter externrevisorn fram en iakttagelse om avsättningar. Avsättningarna består av pensioner (3,) och trygghetsmedel (1,). Avsättningen för pensioner har minskat med . Detta beror bl.a. på att man gjort en avräkning av de ersättningar som tidigare riksrevisorer fått från andra uppdragsgivare och arbetsgivare. För förra riksrevisorn har endast nästkommande års beräknade utbetalningar avsatts. Det ytterligare åtagande som finns för henne sträcker sig till 2022 och redovisas under ansvarsförbindelser med en beskrivning under . Externrevisorn anser att både ansvarsfrågan och redovisningen behöver utredas avseende chefspensionen för riksrevisorerna. En riksrevisor utses och kan inte få förlängt förordnande. Det torde innebära att intjäning av pensionsrätten påbörjas år ett av förordnandet och inte den dag då förordnandet upphör. Vidare är det oklart var ansvaret ligger för uppföljning av riksrevisorernas ersättningar från andra efter att förordnandet upphört. Dessa ersättningar ska avräknas från den chefspension som betalas ut. En avgången riksrevisor ska anmäla till () vilka inkomster som riksrevisorn får från andra, och SPV gör därefter avräkningen och beräknar ny ersättning. Pensionskostnaden påförs , och enligt externrevisorns mening borde då även ha ansvaret för att kontrollera att respektive riksrevisor lämnar in uppgifter om sina inkomster från andra. Externrevisorn har granskat faktauppgifter och belopp mot underlag och även analyserat beskrivning av måluppfyllelsen. Externrevisorn anser att samtliga verksamhetsgrenar ger en bra beskrivning av respektive verksamhet och måluppfyllelsen. Externrevisorn kommenterar granskningsstrategierna i effektivitetsrevisionen och tycker att valet av nya strategier möjligen hade kunnat motiveras eller beskrivas något i resultatredovisningen. Granskning av intern kontroll och redovisningsrutiner Externrevisorn utförde granskningen . Slutsatsen baserad på granskningen är att den interna kontrollen hos fungerar bra på de granskade områdena. Årsredovisningen är enligt externrevisorns bedömning upprättad i enlighet med gällande lagar, förordningar och direktiv. Externrevisorn har inte heller funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivits i enlighet med anslagsdirektivet 2011 eller andra regler och riktlinjer. överlämnade sin uppföljningsrapport till finansutskottet . Det är sjätte uppföljningsrapport i sitt slag. Den huvudsakliga mottagaren är . Rapporten är ett svar på finansutskottets önskemål om att ska redovisa för vad granskningarna lett till. Uppföljningsrapporten ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I uppföljningsrapporten redovisas vilka åtgärder som har vidtagits och de förbättringar som har skett med anledning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen samt revisionsberättelser med reservation och avvikande mening från den årliga revisionen. Djup uppföljning av tio granskningsrapporter har valt ut tio granskningsrapporter som följts upp lite djupare. Syftet med den djupa uppföljningen är att ge en så heltäckande och allsidig belysning som möjligt av hur granskningsrapporterna tas emot och vad de leder till. har sammanlagt genomfört en djup uppföljning av 46 granskningsrapporter när man räknar in uppföljningsrapport. Det motsvarar av samtliga granskningsrapporter som publicerats . Uppgifterna i den djupa uppföljningen har hämtats från offentliga dokument och från muntliga och skriftliga kontakter med de granskade organisationerna. Följande rapporter har följts upp: och samhällsuppdraget (RiR 2007:15) Tas sjukskrivnas arbetsförmåga tillvara? (RiR 2007:19) Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet (RiR 2007:21) Utanförskap på arbetsmarknaden funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga (RiR 2007:24)