bet · GZ01SkU17 · 2012-03-02 00:00:00 — 2011/12:SkU17 Allmänna motioner om skatteförfarande och folkbokföring Allmänna motioner om skatteförfarande och folkbokföring I betänkandet behandlar utskottet motioner om skatteförfarandet och folkbokföringen. Motionerna innehåller förslag som rör personalliggare, certifierade kassaregister, entreprenadavdrag, tömningscentraler för taxi, månatliga löneuppgifter, kvitto vid HUS-arbete, skatteflyktslagen, företrädaransvar, anstånd och ackord, misstagsinbetalning, delårsboende, särskilda regler för unga företagare, skattebetalning vid delårsboende, synliga skatter och skattenämnderna. Motionerna om folkbokföring innehåller förslag som rör fastighetsägares samtycke, gemensamma europeiska regler, uppgift om medborgarskap, äldreboende, barn med delat boende, samordningsnummer och skyddet för personuppgifter. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anför om en förutsättningslös utvärdering av de förändringar av näringsbegreppet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Utvärderingen ska gälla reformens effekter på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Den ska bedrivas skyndsamt. Utskottets förslag grundar sig delvis på en motion (S). I ett särskilt yttrande klargör S och V att de anser att möjligheten att få F-skatt då sökanden har varit inblandad i skattefusk eller annan brottslig verksamhet måste begränsas. I övrigt avstyrker utskottet motionerna. I betänkandet finns åtta reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Sk212 av (S), 2011/12:Sk301 av (S) yrkandena 15, 2011/12:Sk302 av (S), 2011/12:Sk336 av Finn m.fl. (M) yrkandena 13, 2011/12:Sk347 av (M), 2011/12:Sk355 av (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkandena 15, 7 och 8, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30, 2011/12:Sk377 av (KD), 2011/12:Sk390 av och (båda C), 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 59, 2011/12:Sk414 av (M) och 2011/12:Sk419 av och (båda SD). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en förutsättningslös utvärdering av de förändringar av näringsbegreppet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 11 samt 2011/12:Sk391 av och (båda C). 2011/12:Sk330 av (M) och 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 5 (V) 2011/12:Sk248 av (FP). 2011/12:Sk238 av (M) och 2011/12:Sk246 av (FP). Inbetalning på fel skattekonto 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkande 2. 2011/12:Sk240 av (M), 2011/12:Sk279 av (FP) och 2011/12:Sk357 av m.fl. (M). Betalning av skatt vid delårsboende 2011/12:Sk311 av (C) och 2011/12:Sk353 av och (båda S). 2011/12:Sk262 av och (båda KD), 2011/12:Sk306 av (M), 2011/12:Sk340 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk408 av i och (båda M) och 2011/12:Sk409 av och (båda SD). Reservation 6 (SD) 2011/12:Sk308 av och (båda S). 2011/12:Sk228 av och (båda M), 2011/12:Sk230 av och (båda M), 2011/12:Sk290 av (M) och 2011/12:Sk346 av (KD) yrkandena 13. 2011/12:Sk410 av och (båda SD). Reservation 7 (SD) 2011/12:Sk234 av och (båda M) och 2011/12:Sk337 av Finn m.fl. (M). 2011/12:Sk202 av (S) och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 55. Reservation 8 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S), (FP) och (V). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiden som rör skatteförfarande och folkbokföring. Motsvarande motioner behandlades förra i betänkande 2010/11:SkU20 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. har beslutat om en ny reglering av skatteförfarandet fr.o.m. (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3). Ett tiotal lagar har upphävts och ersatts med en sammanhållen reglering av skatteförfarandet i en ny lag, skatteförfarandelagen. Den nya skatteförfarandelagen innebär att mängden bestämmelser minskar och att behovet av hänvisningar mellan olika lagar försvinner nästan helt. Obefogade skillnader i sak har lösts när bestämmelserna samlats i den nya lagen. När definitioner och förklaringar samlats i en enda lag har det tydliggjorts vilka definitioner som behövs och vilka som kan undvaras, och detta har skapat goda förutsättningar för att samordna och strama upp den tidigare något röriga begreppsapparaten. Genom att samla skatteförfarandet i en enda lag har också förutsättningarna för att hålla en hög kvalitet på lagstiftningen förbättrats. Övergången till en ny reglering av skatteförfarande har också inneburit en rad sakliga förbättringar. Ett generellt system med deklarationsombud har införts, mervärdesskatt ska alltid redovisas i skattedeklarationen, juridiska personers deklarationstidpunkter fördelas över året, kostnadsräntan i skattekontosystemet har gjorts mer enhetlig, möjligheten att få anstånd med betalning av skatt är mer generös, möjligheterna att justera en preliminärskattedebitering förbättras etc. Skattenämnderna har avskaffats. I stället ska särskilt kvalificerade beslutsfattare besluta i vissa omprövningsärenden. De kvalificerade beslutsfattarna ska besluta i alla skatteärenden, till skillnad från skattenämnderna som bara beslutade i inkomstbeskattningsärenden. På fastighetstaxeringsområdet finns skattenämnderna kvar. Rättssäkerheten har också förbättras vid uttag av skattetillägg. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg har tagits bort, utrymmet för frivillig rättelse är större, och normalt tillgängligt kontrollmaterial får ökad betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Procentsatsen för skattetillägg för den som inte har gjort skatteavdrag har sänkts till . I ärendet har regeringen aviserat att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas inom ramen för det befintliga systemet. En fråga som utreds gäller skattetilläggen och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Andra frågor som utreds är nivåerna på skattetillägg och frågor om normalt tillgängligt kontrollmaterial samt risken för skatteundandragande. Det framgår vidare att regeringen anser att utformningen av bestämmelserna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning bör utredas i syfte att ytterligare stärka rättssäkerheten. Utskottet har vid sin beredning av ärendet delat regeringens bedömning att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas och understrukit vikten av att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Utskottet har vidare uppmärksammat att ett stort antal företag kommer att behöva lämna två deklarationer . Bakgrunden är mervärdesskattedirektivets regler om att deklaration ska lämnas inom efter redovisningsperiodens slut. Frågan har bl.a. tagits upp i en motion (S). Utskottet uttalade att det är viktigt att alla ansträngningar görs för att lösa detta problem och har i ärendet utgått från att regeringen kommer att undersöka möjligheterna att få igenom ett undantag från direktivet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om skatte- och avgiftskontroll med hänvisning till att regeringen redan bedriver ett arbete som syftar till att komma till rätta med skattefusk, skatteflykt och svartarbete och att de förslag som motionärerna vill se genomförda bereds inom . Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. Avtalen ansluter nära till den modell (Agreement on Exchange of Information on Tax Matters; modellavtalet) som och utveckling () utarbetat för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredning i det andra landet. har godkänt avtal som innebär ökat informationsutbyte med , , och , och , och . Ett protokoll som uppdaterar avtalet med med bestämmelser om utbyte av information i skatteärenden har undertecknats och ska enligt planen behandlas av . skapades som ett led i arbete med skatteparadisen och omstrukturerades för att ytterligare stärka arbetet. Målet är att alla länder och jurisdiktioner inte bara ska göra åtaganden och träffa avtal om att tillämpa internationella standarder för transparens och utbyte av information utan dessutom tillämpa avtalen på ett effektivt sätt. I syfte att kontrollera tillämpningen genomför systematiska revisioner och redovisar resultatet i särskilda landrapporter. Avsikten är att genomföra ca 40 revisioner . Planerna sträcker sig till 2014, och tillämpning kommer att revideras . God förvaltning på skatteområdet Vid Ekofinrådsmötet presenterade kommissionen ett meddelande om god förvaltning i skattefrågor. Med god förvaltning i skattefrågor avses transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens, vilket uttalades i rådsslutsatser som antogs av . Meddelandet är en uppföljning av G20-gruppens initiativ på detta område och redovisar samlat det arbete som pågår inom EU som innebär att principerna för god förvaltning i skattefrågor stärks. Det är fråga om inåtriktat arbete inom EU, t.ex. det administrativa samarbetet som följer av handräcknings-, sparande- och indrivningsdirektiven. Det är även fråga om utåtriktat arbete mot tredjeland där EU i samband med att man ingår olika former av avtal med tredjeland kräver åtaganden från avtalspartnern i detta avseende, vilket ger principerna ökad geografisk spridning. Det mest centrala utåtriktade arbetet som pågår är förhandlingarna om s.k. antibedrägeriavtal med fem närliggande tredjeländer. följdes meddelandet från upp med ett särskilt meddelande om samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor. nåddes en politisk överenskommelse om indrivningsdirektivet. En motsvarande överenskommelse nåddes om handräckningsdirektivet. Arbetet på EU-nivå är därmed avslutat rörande dessa direktiv. Indrivningsdirektivet har genomförts av (prop. 2011/12:15, bet 2011/12:SkU7) och en promemoria (pm ) om genomförande av handräckningsdirektivet har lagts fram av regeringen. Därmed kvarstår arbetet med sparandedirektivet och antibedrägeriavtalen med tredjeländer. Även det fortlöpande arbetet inom högnivågruppen för uppförandekoden för företagsbeskattning ingår i god förvaltning på skatteområdet. Syftet med sparandedirektivet (2003/48/EG) är att sörja för en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar över gränserna. Räntebetalningar till förmån för bolag och andra juridiska personer omfattas inte av direktivet. Med räntebetalningar avses räntor som betalats till eller krediterats ett konto och som härrör från fordringar av alla slag. Vidare avses med räntebetalning upplupen eller kapitaliserad ränta i samband med försäljning, återbetalning eller inlösen av fordringar. Som räntebetalning anses också utdelning från fondföretag i fråga om räntor samt inkomster från försäljning, återbetalning eller inlösen av andelar i fondföretag som investerat av sina tillgångar i fordringar. Grunden för direktivet är utbyte av information som möjliggör en effektiv beskattning i den medlemsstat där den enskilde har sin hemvist. Informationsutbytet är automatiskt och uppgifterna ska vidarebefordras minst en gång senast efter beskattningsårets utgång. Kommissionen föreslog en rad ändringar i direktivet. De viktigaste ändringarna gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslås bli vidare än . Vidare föreslås att direktivets räckvidd utvidgas till att under vissa förhållanden omfatta räntebetalningar som vissa subjekt och juridiska konstruktioner erhåller och som går till fysiska personer som i sista hand är faktiska betalningsmottagare. Förslaget ingår numera i ett paketet med förslag om god förvaltning på skatteområdet. Paketet har funnits på dagordning för överenskommelse . Någon överenskommelse kring förslaget till ändringar i sparandedirektivet har ännu inte nåtts. Enligt mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Sedan gjort ett ensidigt politiskt åtagande om att acceptera standard för informationsutbyte i skatteärenden, utvidgades förhandlingarna till att även omfatta direkta skatter och därtill kopplat informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Det har ännu inte gått att nå någon överenskommelse om antibedrägeriavtalet med och mandat för förhandlingar med övriga relevanta tredjeländer. Uppförandekoden tar sikte på skatteåtgärder i lagar, andra författningar eller administrativ praxis som har eller kan få betydande inverkan på var inom gemenskapen ekonomisk verksamhet förläggs. Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i medlemsstaten i fråga anses potentiellt skadliga och omfattas därför av koden. Enligt koden åtar sig medlemsstaterna att inte införa nya skadliga skatteåtgärder (standstill eller frysning) samt att se över nuvarande bestämmelser och gällande praxis och avveckla de skatteåtgärder som gruppen anser vara skadliga (rollback eller avveckling). Uppförandekodgruppen har fortsatt sitt arbete med att se till att inga nya skadliga åtgärder införs och att övervaka att de skatteåtgärder som tidigare bedömts som skadliga verkligen avvecklas. Därutöver har gruppen behandlat vissa andra frågor som ingår i gruppens arbetsprogram (antimissbruk, förhållandet till tredjeländer, öppenhet och informationsutbyte om internprissättning samt administrativ praxis). Uppförandekodgruppen är en högnivågrupp och har en vald ordförande. I sitt arbetsprogram aviserar kommissionen en skärpning av för skydd mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner utanför EU (skatteparadis och aggressiv skatteplanering). Ett förslag kommer att läggas fram . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor (dir. 2010:80). Utredaren ska överväga om kriminaliseringen av penningtvätt behöver förenklas och förtydligas. I det ingår att ta ställning till om det straffbara området för penningtvätt bör utvidgas. Uppdraget kommer att redovisas . Myndigheternas samarbete mot grov organiserad brottslighet I betänkande SOU 2011:80 Informationsutbyte vid samarbete mot grov organiserad brottslighet föreslås att , , , , , , , Säkerhetspolisen, polismyndigheter, , och ska få möjlighet att besluta om informationsutbyte vid samarbete mot grov organiserad brottslighet i ett enskilt fall. Besluten ger de inblandade myndigheterna möjlighet till ett helt fritt uppgiftsutbyte utan att sekretessregler som t.ex. generalklausulen (10 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen) behöver tillämpas. Ändamålsbestämmelserna i berörda registerlagar föreslås bli ändrade så att det är klart att ett sådant utbyte ingår i ändamålet med myndigheternas personuppgiftsbehandling. Den som bedriver restaurang- eller frisörverksamhet ska föra en personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Skyldigheten att föra personalliggare gäller dock inte för enskild näringsverksamhet där bara näringsidkaren, dennes make eller barn är verksamma, eller fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, dennes make eller barn är verksamma. har haft i uppdrag att bedöma om kravet på personalliggare bör utvidgas till bygg- och tvätteribranscherna. Utredningen redovisar sina slutsatser i departementspromemorian Närvaroliggare och kontrollbesök (Ds 2009:43). En enkät som utredningen genomfört visar att en majoritet av restaurang- och frisörföretagen ger personalliggarna ett gott betyg. De anser att personalliggarna har lett till minskat svartarbete och en sundare konkurrens. Utvärderingen visar att de redovisade lönerna i restaurangbranschen ökade med . Det motsvarar mellan 4 000 och 6 000 årsarbetskrafter. I frisörbranschen hade personalliggarna effekt direkt efter införandet, men effekterna har sedan avtagit. Utredningen föreslår att personalliggare även införs i bygg- och tvätteribranschen. Vidare föreslås vissa förändringar i bestämmelserna om kontrollavgift och vite. För att försvåra för oseriösa aktörer har Byggbranschen i samverkan lagt fast ett åtgärdsprogram Krafttag mot svartarbete med bl.a. följande rubriker. Inför legitimationsplikt och närvaroredovisning på byggarbetsplatserna (ID06) Ställ krav på närvaroredovisning i kontraktshandlingarna Låt göra oanmälda arbetsplatsbesök Inför ett höjt och permanent ROT-avdrag Gör företags skattestatus tillgänglig elektroniskt för privata aktörer Specificera skatteinbetalningar på individnivå Försvåra möjligheterna att missbruka olika välfärdssystem Inför omvänd skattskyldighet för moms Löpande kontroll av företag med F-skatt Vidta åtgärder mot målvakter i fåmansföretag Krav på skriftlighet vid uthyrning av arbetskraft Kommunicera etiska regler/förhållningssätt Opinionsbilda brett mot svartarbete Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automat, automatspel och torg- och marknadshandel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av Allmänna råd (SKV A 2009:2) framgår att det med obetydlig omfattning avses en försäljning inklusive mervärdesskatt under ett räkenskapsår som är mindre än fyra prisbasbelopp, vilket uppgår till . får göra kontrollbesök utan att anmäla det i förväg och får ta ut en kontrollavgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte har sparats, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Sker en ny överträdelse är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. I kan skapa schysst konkurrens och minska skattefelet () uppskattas skattefelet inom kontanthandelsbranscherna, exklusive taxi, till . I rapporten framhålls att kassaregisterlagens kvittokrav är centralt och innebär att kunderna kan bidra till att reglerna om registrering av all kontant försäljning i kassaregister efterlevs. I rapporten anförs att det är för tidigt att analysera effekterna av kassaregisterlagen, men att det redan nu går att se att den redovisade omsättningen har ökat kraftigt i flera av de branscher där många företag omfattas av den nya kassaregisterlagen. Den som upplåter en plats för torg- och marknadshandel ska dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för den som platsen upplåts till och för dennes företrädare. Om inte platsupplåtaren fullgjort anteckningsskyldigheten kan överväga en kontrollavgift om för varje upplåtelsetillfälle. riksprojekt har i en rapport sammanställt sina iakttagelser och slutsatser efter den kontroll av torg- och marknadshandeln som genomförts 20082010. I rapporten anförs att avsaknaden av kassaregister inom torg- och marknadshandeln mer eller mindre omöjliggör en kontroll av de uppgifter som näringsidkarna lämnar till och att ett krav på certifierade kassaregister skulle medföra att får betydligt effektivare och enklare metoder att kontrollera och stämma av att intäktsredovisningen är korrekt. Omvänd moms och entreprenadavdrag I departementspromemorian Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms) (Ds 2004:43) lämnades förslag till ett s.k. byggentreprenadavdrag och omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Förslagen utgjorde en omarbetning och vidareutveckling av förslag. När det gäller byggentreprenadavdraget föreslogs i promemorian ett system som innebär att den som ger någon i uppdrag att utföra byggverksamhet ska göra ett avdrag från den ersättning som betalas för uppdraget (byggentreprenadavdrag). Det avdragna beloppet tillhör uppdragstagaren men ska betalas in till . Byggentreprenadavdraget får sedan användas för att säkerställa att uppdragstagaren betalar sina skatter och avgifter. Regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn, och reglerna trädde i kraft . Något byggentreprenadavdrag infördes inte. I proposition 2005/06:130 anförde den dåvarande regeringen att remissinstanserna ifrågasatt byggentreprenadavdragets effektivitet när det gäller att stävja skatteundandragande och att regeringen med hänsyn till detta inte var beredd att lämna något förslag till lagstiftning om ett byggentreprenadavdrag. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera den omvända skattskyldigheten för mervärdesskatt och redovisade uppdraget . I rapporten anförs följande när det gäller reglernas effektivitet: Utifrån det som framkommit i kontrollinsatser kan konstateras att bestämmelserna slår effektivt mot enskilda undandraganden inom tillämpningsområdet. Innan införandet av den omvända skattskyldigheten var det ofta förekommande att underentreprenörer efter att ha utfört byggtjänster eller tillhandahållit personal underlät att redovisa och betala den utgående skatten som de fakturerat sina uppdragsgivare. Genom införandet av den omvända skattskyldigheten har denna möjlighet till undandragande upphört då sådana byggtjänster som omfattas av regelverket inte längre ska faktureras med mervärdesskatt. När fråga är om organiserade undandraganden är bilden av effektiviteten en något annan. Regelverket visar sig effektivt i vissa fall medan det i andra fall är osäkert om reglerna motverkar skatteundandragande. I fråga om regelverkets effektivitet att motverka undandraganden av mervärdesskatt är det viktigt att framhålla att effektiviteten är beroende av att de företag som berörs innehar tillräckliga kunskaper om regelverket. har vid utvärderingen kunnat se att bestämmelserna har haft positiva effekter i form av ökad redovisning av utgående skatt inom byggsektorn med ca . Ett förslag om redovisningscentraler för taxi har bl.a. lagts fram i SOU 2004:102 Svarttaxi. begärde i en skrivelse till regeringen att obligatoriska redovisningscentraler (tömningscentraler) införs. För att uppnå inte bara en ökad rättvisa i beskattningen utan även skapa en likformighet i möjligheten att kontrollera företag inom taxinäringen behövs obligatoriska redovisningscentraler. Tillräckligt med underlag finns enligt mening både års utredning och från remissyttrandena över denna. Vad som krävs nu är bl.a. en reglering av hur taxametertömningar ska ske, hur lagring ska ske, hur ska få åtkomstmöjligheter till lagrade uppgifter, vilken myndighet som ska ha redovisningscentralerna som sitt ansvarsområde samt närliggande frågor. Samtliga dessa frågor finns dock belysta i det utkast till lagrådsremiss som tidigare nämnts. En fråga som och diskuterat är vem som får äga en redovisningscentral.