bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — För att stärka konkurrenskraften i bl.a. de gröna näringarna beslutade med anledning av förslag i budgetpropositionen sänkningar av skatter och avgifter (prop. 2009/10:1 utg.omr. Som redovisas i budgetpropositionen har de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutveckling som har skett på jordbruksområdet. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen, såsom sänkningen av egenavgifterna samt specifika åtgärder för sektorn som t.ex. att handelsgödselskatten tagits bort. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet var i princip ensamt om att tillämpa en generell skatt på handelsgödsel både när det gällde kväve och kadmiuminnehåll innan skatten togs bort. Skatten anses ha försämrat de svenska lantbrukarnas konkurrensvillkor jämfört med lantbrukare i andra medlemsländer. 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Från anslaget betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. Syftet med omarrondering är att marken ska kunna brukas på ett mera effektivt och rationellt sätt. Anslaget disponeras helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Anslaget används i huvudsak för bidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Vidare ska anslaget dessutom täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer m.m. beslutar om frågor avseende friköp och nedläggning av fjällägenheter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget används bl.a. till åtgärder för att främja rennäringen i form av underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården utveckling av företagsregistret för rennäringen bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbete på katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för att finansiera högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning och fortlöpande miljöanalys. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som är inriktad på fem ansvarsområden och där varje ansvarsområde omfattar hela kedjan, från råvaruproduktion till färdig produkt på marknaden: livsmedelsproduktion på land och i vatten samt livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran landsbygdsutveckling, rekreation och fritid landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. tidigare ställningstagande (bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:128) om en särskild satsning riktad mot Artdatabanken vid för ett nationellt referensverk som beskriver samtliga flercelliga djur, växter och svampar och för stöd av taxonomisk forskning och inventering samt till biologiska samlingar bör inte längre gälla. Medelstilldelningen för bör fr.o.m. beslutas av regeringen. Artdatabanken har en central och aktiv roll i arbetet med miljöövervakning och en strategisk uppgift när det gäller rapportering och kommunikation av arters förekomster, ekologi och hotstatus genom olika tjänster och uppdatering av olika databaser. Svenska artprojektet är en del av verksamheten vid Artdatabanken. är av stor betydelse för att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Avgiftsintäkterna avser bl.a. forskningsuppdrag och djursjukvård. föreslås anslaget minska med till följd av kvalitetsbaserad omfördelning av forskningsmedel. Se vidare avsnitt 10.2 Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget . föreslår i sin kommittémotion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att anslaget höjs med för arbetet med fortlöpande miljöanalys. yrkar i sin partimotion 2012/13:MJ456 i denna del på en anslagshöjning med för att stärka Svenska artprojektets arbete med att öka kunskapen om vår biologiska mångfald och sprida denna genom folkbildningsprojektet . Även Socialdemokraterna tar i sin kommittémotion 2012/13:MJ443 upp Svenska artprojektet och framhåller att det är viktigt att det säkerställs att arbetet i projektet kan fortlöpa och att partiet stöder utredarens förslag att permanenta verksamheten (yrkande 5). I motion 2012/13:MJ262 av och (båda S) anförs att möjligheten att bibehålla budgeten för måste ses över så att hela vår mångfald kan kartläggas till 2025 (yrkande 2) och att målet att skyndsamt kartlägga hela vår mångfald bör upprätthållas (yrkande 1). I samma motion framhålls att ny digital teknik bör användas för att effektivisera kunskapsspridningen i och höja produktionstakten och ambitionsnivån så att allmänheten och beslutsfattare får lättillgänglig information om samtliga arter till 2025 (yrkande 3). Slutligen anförs att forskning, inventering och kunskapsspridning när det gäller dåligt kända organismer bör permanentas på tre till fyra fältstationer runt om i landet, enligt samma modell som bedrivs på Station på (yrkande 4). I motion 2012/13:MJ280 av och (båda MP) anförs att även fortsättningsvis bör ges tryggade ekonomiska förutsättningar för att kunna fortsätta med sitt viktiga arbete. Enligt motion 2012/13:MJ248 av m.fl. (S) bör Statens i utvecklas i stället för att avvecklas eftersom det finns stora fördelar med att ligga nära exempelvis försöksgårdar och djurhållare. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet fick Formas i uppdrag att se över Svenska artprojektets genomförande, mål och resurser. Vid översynen har utgångspunkten varit att projektets vetenskapliga nytta ska värnas som möjligheter till effektiviseringar och besparingar ska belysas. Enligt departementet har det aldrig varit tal om att dra ner resurserna för forskning, kartläggning och inventering av den biologiska mångfalden. Att sänka resurserna för detta skulle inte heller ligga i linje med höga ambitionsnivå när det gäller att leva upp till internationella åtaganden om biologisk mångfald. Det som har diskuterats är om kostnaden för det bokverk som ges ut verkligen är något som staten ska stå för, i synnerhet som spridning av den information och kunskap som finns bättre skulle kunna ske i digital form. Departementet upplyste även om att denna fråga kommer att behandlas i det kommande regleringsbrevet. Beträffande antalet fältstationer påpekade departementet att det är en fråga som projektet själv bestämmer över. När det gäller SLU i framhåller regeringen i propositionen att den bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden och regeringens förväntningar på verksamheten är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar som är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen är dock små och har fortfarande få sökande. Inom SLU har en internationell grupp getts i uppdrag att ge en bred belysning av SLU:s utbildningsutbud för framtiden. Gruppen ska ta ett brett grepp om utbildningsutbudets långsiktiga utveckling, inklusive kvalitet och struktur. Utskottet konstaterar för övrigt att det enligt förordningen (1993:221) för är en uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Anslaget används för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning om de areella näringarna samt för projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning som utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Anslaget används också till att finansiera forskning som samfinansieras med näringen och som omfattar jordbruks- och miljöteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning och växtförädling. Förvaltningsanslaget redovisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. För att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att för detta anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 20162018. Anslaget föreslås minska med på grund av en teknisk korrigering 2013. Av samma skäl föreslås anslaget minska med 2014, med 2015 och med 2016. I enlighet med vad som kommer att beskrivas närmare i forsknings- och innovationspropositionen, som regeringen avser att presentera , föreslår regeringen i denna proposition att anslaget ökar med 2013. Anslaget beräknas öka med 2014, 2015 och 2016 bl.a. för en satsning på forskning om skogsråvara och biomassa. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I kommittémotion 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 6 framhålls att medel till Formas bör anslås för att regionala högskolor tillsammans med i första hand regionens småföretag ska kunna bygga upp nya näringar och stärka befintliga småföretag i de regioner som har de största utvecklingsbehoven. Enligt motion 2012/13:MJ471 av (SD) behövs riktade forskningsanslag för forskning inom köttodling för att komma vidare med forskningen och utveckla området. I motion 2012/13:MJ220 av och (båda S) framhålls att det är angeläget att säkra ett fortsatt statligt stöd för svensk hästforskning. I propositionen framhålls att verksamheten inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Vidare anförs att jordbruks- och landsbygdspolitiken medverkar till att främja attraktiva miljöer både för människor och företag, bl.a. genom satsningen på det nya matlandet, Skogsriket och genom insatserna inom det svenska landsbygdsprogrammet. Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt, inte minst när det gäller utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. För att säkerställa att landsbygdens potential tas till vara och att dess särskilda förutsättningar beaktas arbetar regeringen med en förbättrad samordning mellan olika politikområden. Grunden för detta arbete presenterades i regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167, 2008/09:NU19, rskr. 2008/09:267). I denna slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets utveckling och hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. En uppföljning av strategin gjordes 2010 och arbetet fortgår i i syfte att tydliggöra landsbygdsperspektivet. Ett landsbygdsforum, dvs. en mötesplats för dialog med landsbygdens organisationer och aktörer, har också inrättats. I budgetpropositionen framhålls att landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål, för vilka indikatorer har definierats. Vidare erinras om att en särskild satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet med för 20102013 påbörjades . Medlen fördelas till företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. Regeringen anför även att den ser en stor potential för jobbskapande i skogen med alla dess värden och därför har lanserat satsningen Skogsriket med värden för världen. ansvarar för både den förstärkta rådgivning och den utlysning av företagsstöd som sker inom ramen för Skogsriket om totalt 20122015. Stödet till innovation med skogen som bas till mikroföretag samt små och medelstora företag utlystes första gången och mötte mycket stort intresse. När det gäller utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde framhålls det i propositionen att dessa områden, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, utgör medel för att uppnå regeringens vision Bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets område är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Av utskottets betänkande 2011/12:MJU2 framgår att man enligt uppgift från normalt inte riktar forskningsanslagen mot specifika forskningsinsatser, utan medlen kan sökas hos forskningsfinansiärerna i konkurrens med andra forskare. När det gäller forskning om odling av kött på konstgjord väg framhålls vidare att det finns flera institut som är tänkbara forskningsfinansiärer. Det anförs vidare att är en statlig myndighet som ger stöd till grundläggande forskning av hög vetenskaplig kvalitet inom alla vetenskapsområden. , , ska främja hållbar tillväxt i genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. har ca att investera i nya och pågående projekt . I betänkandet framhålls att beslut om finansiering i regel fattas efter offentliga utlysningar inom program. och () är ett industriforskningsinstitut. SIK:s syfte är att stärka livsmedelsföretagens konkurrenskraft. En tredjedel av SIK:s intäkter är forskningsmedel från , , samt olika forskningsstiftelser och forskningsråd. Vidare anförs att bedriver strategisk och tillämpad forskning enligt ett industristyrt, målinriktat forskningsprogram och i industrigemensamma projekt. I betänkandet nämns även att Formas vid sidan av den fria utlysningen har tagit initiativ till ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet (Tvärlivs) tillsammans med näringen. Programmet omfattar totalt för perioden 20102012. Inom programmet identifierades sex områden som strategiskt viktiga, bl.a. området hållbar livsmedelsproduktion. Landsbygdsminister har gett följande svar på interpellation 2011/12:101 om hästforskning. Huvudprincipen i vårt land är att forskningsfinansiering sker via de stiftelser som finns. Pengarna söks i konkurrens forskare emellan, och detta ska borga för hög kvalitet. [] Landsbygdsdepartementet jobbar strategiskt för att hitta vägar och möjligheter i befintliga och kommande program men också verktyg för att vi ska kunna finansiera tillämpad forskning. Det inkluderar hästforskning. Vad är det då vi tittar på? Vi tittar till exempel på kommande landsbygdsprogram men också på EU:s ramprogram för forskning och utveckling. I detta sammanhang för vi en kontinuerlig dialog med näringen och dess representanter för att tillsammans finna vägar inom de system som finns och som kommer att komma så att hästforskningen men också annan tillämpad forskning, och i mitt fall jordbruksforskning, kan få de resurser som behövs för att vi ska fortsätta utveckla olika näringar och verksamheter. 1:26 Bidrag till skogs- och lantbruksakademien Kungliga Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget används för att finansiera kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek, seminarier m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. KSLA fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn. har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom områden angelägna för de areella näringarna. fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Förslag till nya anslag m.m. I kommittémotion 2012/13:MJ411 av m.fl. (SD) yrkas att anslås på ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare, för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. I motionen yrkas även att anslås på ett nytt anslag, Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. Återbetalningen av koldioxidskatt bör öka eftersom har en av de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. I kommittémotion 2012/13:MJ443 (S) yrkande 4 framhålls att den befintliga metodutvecklingen och forskningen kring djurförsök bör samordnas i ett 3R-center. Det anförs vidare att ett sådant center skulle kunna bistå med hjälp och kunskap till de jurister, forskare och lekmän som arbetar i de djurförsöksetiska nämnderna. Att inrätta ett nationellt 3R-center med uppgift att sprida information om alternativa metoder till djurförsök är också något som efterfrågas i motion 2012/13:MJ258 av (S) yrkande 1. Enligt motion 2012/13:MJ452 av och (både MP) bör även ett toxikologiskt institut med 3R-inriktning inrättas. Med ett nationellt kompetenscenter för alternativ till djurförsök ett 3R-center och ett toxikologiskt institut med 3R-inriktning skulle kunna bli ledande när det gäller att utveckla nästa generations djurfria tester, och även se till att förbättra djurförsöken så att färre djur används och att djuren inte behöver lida. yrkar i kommittémotion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att anslås på ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Det behövs för att delvis täcka extrakostnader som andra maskiner, skördebortfall , kostnader för certifiering m.m. Det statliga stödet till certifierat ekologiskt lantbruk och omställning till ekologisk produktion behöver ökas. I motionen yrkas vidare att anslås på ett nytt anslag, Inrättande av djuretisk ombudsman. Det saknas en myndighet som företräder djurens perspektiv. Ombudsmannen skulle verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkaraktäristiska, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. I samma motion yrkas även att anslås på ett nytt anslag, till djurförsök. saknar en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett 3R-center (replace, reduce, refine) för alternativ till djurförsök, lämpligen förlagt till det nationella centret för djurvälfärd vid SLU i , skulle kunna bidra till detta liksom till att uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. föreslår i partimotion 2012/13:MJ456 i denna del att 30 miljoner anslås på ett nytt anslag, Ekorådgivare. Även enligt kommittémotion 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 1 bör ekorådgivare inrättas för nyetablering av ekologiska jordbruk. var av jordbruksmarken ekologiskt certifierad eller under omställning till ekologisk produktion och regeringen uppnådde därmed inte målet på till . Det krävs ökade resurser för att miljöanpassa det svenska jordbruket. För att öka informationen, rådgivningen och utbildningen inom det ekologiska jordbruket bör det inrättas ekorådgivare för nyetablering av ekologiska jordbruk. När det gäller en myndighet som företräder djurens perspektiv hänvisar utskottet till vad som sagts om detta under anslaget 1:8. Beträffande frågan om att inrätta ett nytt centrum för alternativ till djurförsök som kan samordna den befintliga metodutvecklingen och forskningen kring djurförsök konstaterar utskottet inledningsvis att Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt när det gäller lantbrukets djur och försöksdjur. Nätverk av experter anlitas för att säkerställa att aktuell vetenskaplig kunskap tas till vara och sprids. I propositionen framhålls att SCAW har deltagit i t.ex. genomförandet av regeringsuppdrag om djurtransporter och om alternativa metoder till djurförsök. Vidare har SCAW utsetts att vara kontaktpunkt för vetenskapligt stöd beträffande skydd av djur för avlivning. SCAW har också avslutat den första delen av ett projekt som syftar till att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. , och Nationellt centrum för djurvälfärd vid () fick i uppdrag av regeringen att arbeta fram förslag till hur det framtida nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök bör bedrivas. Utredningen om alternativa metoder till djurförsök redovisades till regeringen . Utskottet noterar att utredningen föreslår att ett nationellt kompetenscenter för 3R-frågor inrättas som Nationella kommitténs verkställande organ. Enligt utredningen skulle detta kompetenscenter bl.a. ha i uppgift att ge råd och vägledning till djurskyddsorganen och samtliga behöriga myndigheter såsom de djurförsöksetiska nämnderna och övriga myndigheter med försöksdjursanknytning. Som utredningen ser det bör kompetenscentret även verka för en likriktning av djurskyddsorganens och de djurförsöksetiska nämndernas arbete. Ett nationellt kompetenscenter för 3R-frågor skulle även kunna fungera som den främjandefunktion som bl.a. efterfrågas i direktivets artikel 47 enligt utredningen. I artikeln ställs krav på spridning av information om alternativa metoder till djurförsök, och utredningen anser att ett kompetenscenter vore lämpligt för att sköta detta. Kompetenscentret skulle även kunna ta fram rekommendationer och riktlinjer för arbete med försöksdjur och bedriva egna mindre utredningar i t.ex. försöksmetodik eller skötselsystem. I utredningen framhålls att detta skulle vara till stor hjälp för de djurförsöksetiska nämnderna, forskarna och djurskyddsorganen. Utredningen anser att om samhället vill att försökdjursanvändningen ska ersättas med alternativa metoder till djurförsök krävs det att aktörerna på området ges stöd för att öka kunskaperna om sådana metoder. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet bereds utredningens förslag i . När det gäller frågan om ett toxikologiskt institut med 3R-inriktning påminner utskottet inledningsvis om utbildningsminister svar på fråga 2011/12:737 Ett nytt toxikologiskt institut i gamla lokaler i : har frågat mig om jag är beredd att agera i syfte att skapa förutsättningar för ett toxikologiskt institut i gamla lokaler i . Sedan aviserade nedläggningen av forskningen i har regeringen tagit flera initiativ för att stärka svensk forskning inom livsvetenskaperna för att även ska vara ett attraktivt land för läkemedelsföretagens forskning och utveckling. På regeringens uppdrag samordnar insatser på kortare sikt med anledning av nedläggningen. I uppgiften ingår att bidra till att diskussioner förs mellan företaget och olika aktörer som kan tänkas överta vissa funktioner och kompetenser. Regeringen avser att presentera en forsknings- och innovationsproposition där frågor om livsvetenskaplig forskning kommer att behandlas. Utskottet konstaterar att mot bakgrund av att meddelade att all forskningsverksamhet i kommer att avvecklas fick i uppdrag att vara regeringens samordnare i frågan att ta vara på de resurser och de lokaler som frigörs vid nedläggningen.