bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — En restriktiv utgiftsnivå är en förutsättning för flexibilitet i budgetramen. Då kommissionens förslag inte kan anses innebära en restriktiv utgiftsnivå motsätter sig regeringen alla de element till utökad flexibilitet som föreslås. I kommittémotion 2011/12:U17 av m.fl. (S) yrkande 9 anför motionärerna att för regeringen tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på finansiella transaktioner. Motionärerna kan tänka sig att pröva en väl utformad skatt på finansiella transaktioner. Motionärerna anser att det är rimligt att finanssektorn, som i grunden är underbeskattad, är med och betalar för de kostnader som vältras över på det övriga samhället. Det skulle enligt motionärernas uppfattning kunna minska skadlig spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Motionärerna värnar dock bestämt nationernas skattekompetens och accepterar inte att en finansiell transaktionsskatt införs för att bygga ut EU:s egna medel och expandera budgeten. Enligt motionärerna ska EU:s utgifter även väsentligen finansieras genom BNI-avgifter från medlemsstaterna. Om en beskattning på finansiella transaktioner kommer till stånd ska intäkterna från den ovillkorligen gå till nationerna. I kommittémotion 2011/12:U19 av m.fl. (MP) yrkande 1 anför motionärerna att för regeringen tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s budget. Motionärerna anser att regeringen nu mycket konsekvent måste ta initiativ till att EU:s budget anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras och får en ökad andel av EU:s budgetram. Till exempel betyder det enligt motionärerna mindre ekonomiska resurser till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. Vidare anför motionärerna att bör ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om att klimatanpassa EU:s budget (yrkande 2). Att klimatsäkra EU:s budget bör vara ett svenskt krav att driva inom EU. Motionärerna anser att det, inom ramen för den påbörjade översynen av EU:s budget, bör tillsättas en särskild arbetsgrupp på EU-nivå för att se över EU:s budget utifrån ett klimatperspektiv. Motionärerna anser att det ligger i både och EU:s intresse att försöka vända utvecklingen av budgeten så att den inte påskyndar klimatförändringarna. Motionärerna anser vidare att bör ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om att måste ta initiativ för att bekämpa oegentligheter i EU (yrkande 3). Motionärerna pekar på att EU:s revisionsrätt inte kunnat ge en ren revisionsförklaring när det gäller korrektheten i hur EU:s pengar används. bör därför agera mer för att fusk med EU-medel bekämpas och ta initiativ för att bekämpa oegentligheter i EU. Slutligen framför motionärerna i yrkande 7 att för regeringen tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på finansiella transaktioner på EU-nivå. Motionärerna anser att det är djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulation i finansiella instrument. Motionärerna anser att ska fortsätta utreda möjligheterna att införa en skatt på finansiella transaktioner. Motionärerna delar dock inte förslag om att intäkterna av skatten ska utgöra egna medel i EU:s budget. Medlemsstaterna bör få dessa medel, anser motionärerna, såvida medlen inte går direkt till en fond för klimatåtgärder i syd. I kommittémotion 2011/12:U18 av m.fl. (SD) yrkande 7 framför motionärerna att för regeringen tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om Europeiska unionens fleråriga budgetram. Motionärerna välkomnar i stora drag regeringens hållning i budgetförhandlingarna, men anser att regeringen under de kommande budgetförhandlingarna bör verka för att sammanhållningspolitiken upphör och att konkurrens om EU:s medel sker på lika villkor, utan hänsyn tagen till regionala BNP-skillnader. Regeringen bör även verka för att frågan om placering blir slutligt avgjord. Regeringen bör dessutom vägra sitt godkännande av den fleråriga budgetramen till dess att EU:s budget, efter tillförlitlig ex ante-analys, blir kostnadsneutral för . I yrkande 38 anför motionärerna att för regeringen bör tillkännage som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka en finansiell transaktionsskatt. Motionärerna anser att skattepolitiken är en nationell angelägenhet och vänder sig mot förslaget om en finansiell transaktionsskatt. Dessutom skulle en sådan skatt leda till kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s bruttonationalprodukt. I princip kan en finansiell transaktionsskatt i princip endast införas globalt, eller inte alls. EU:s fleråriga budgetram 20142020 Utskottet anförde i utlåtande /12:FiU14 om EU:s långtidsbudget att det anser att det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde såsom infrastrukturinvesteringar och forskning samt att minskningar föreslås inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Däremot understryker utskottet bl.a. att det är kritiskt till kommissionens förslag när det gäller storleken på budgeten, som enligt utskottet bör frysas realt. Utskottet motsätter sig också, liksom skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet i frågan, kommissionens förslag om att införa två nya egna medel, en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesskattebaserad avgift. När det gäller frågan om en finansiell transaktionsskatt har utskottet behandlat den frågan tidigare, dock inte inom ramen för inkomstsidan i EU-budgeten. Utskottet har avstyrkt förslagen bl.a. därför att det kräver internationell enighet för att den ska vara effektiv. När utskottet senast behandlade ett liknande motionsyrkande framhöll dock utskottet att det är väl medvetet om att den internationella diskussionen om någon typ av skatt på finansiell verksamhet ökat kraftigt i spåren av finanskrisen och att det är naturligt att man tittar på många olika möjligheter att såväl reglera den finansiella verksamheten som öka finansmarknadernas ansvar för att täcka kostnaderna för finanskrisen. Klimatsäkring av EU:s budget När utskottet behandlade utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (bet. 2010/11:FiU5), behandlades ett motionsyrkande om klimatsäkring av EU-budgeten. Utskottet hänvisade till att det tidigare framhållit vikten av att bl.a. miljö- och klimatfrågor ges ökad prioritet i EU:s budget och att det förutsåg att frågorna skulle komma att aktualiseras i det fortsatta arbetet med EU:s budgetöversyn. I utskottets utlåtande /12:FiU14 om EU:s långtidsbudget förordar utskottet att de samlade utgifterna ska frysas realt på nuvarande nivå. En sådan frysning skulle enligt utskottets uppfattning inte behöva förhindra ökade satsningar inom angelägna områden såsom miljöpolitik, eftersom potentialen för neddragningar och rationaliseringar inom de fortfarande helt dominerande områdena jordbrukspolitik och sammanhållningspolitik, enligt utskottet, torde vara betydande. Det nationella intygandet avseende EU-medel I samband med utskottets behandling av årsredovisningen för staten (bet. 2008/09:FiU26 och 2009/10:FiU26) uttalade utskottet att det nationella intygandet avseende EU-medel som regeringen lämnar i årsredovisningen ger förutsättningar för en förbättrad kontroll av EU:s budgetmedel. Intygandet syftar bl.a. till att stärka den interna styrningen och kontrollen vid de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. konstaterar utskottet att det endast är de fyra länder som tog initiativet om att lämna nationella intyganden, , , och , som också gör det. Utskottet hoppades att initiativet skulle inspirera andra medlemsstater att också förbättra sin kontroll av EU-medel. Kommissionens ansvarsfrihet för genomförandet av budget Vid möte valde , och att rösta mot en rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten . anser att revisionsrättens granskning visar att det skett alltför många allvarliga fel i budgetgenomförandet. En majoritet av medlemsländerna i rådet röstade dock för en rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. förväntas fatta beslut om ansvarsfrihet för kommissionen . I samband med mötet gjorde , och också ett gemensamt uttalande där de beklagar att kommissionen inte lyckats få en revisionsförklaring utan reservation. Länderna konstaterar i uttalandet att mängden fel vid genomförandet av budgeten har ökat och även fortsätter att ligga på en betydligt högre nivå än den godtagbara gränsen på . Länderna anser vidare att EU:s medlemsländer måste ta sitt fulla ansvar för att säkerställa en fullgod förvaltning av EU-medel. Skatt på finansiella transaktioner På möte presenterade ordförandeskapet en lägesrapport om det tekniska arbete som utförts i förhandlingarna om rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner (FTT). Regeringen ställer sig inte bakom en FTT i EU. Regeringen anser att det finns bättre sätt att påverka finanssektorns agerande såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler och att det finns bättre sätt att få in skatteintäkter än att införa en FTT. Regeringen motsätter sig nya egna medel, inklusive FTT som egna medel. Enligt regeringens återrapport från möte gav , och fortfarande fullt stöd åt kommissionens förslag som det bästa alternativet för EU-27, men de öppnade för alternativa lösningar, eftersom förutsättningarna att komma överens om FTT-förslaget verkade vara mycket små och man ville undvika att slösa tid på något som i slutänden inte skulle ge något resultat. , , , , och uttryckte sin misstro mot förslaget, dock i något mer försiktiga ordalag än tidigare, med hänsyn till framför allt förslagets negativa konsekvenser för tillväxten, kapitalkostnaderna och EU:s konkurrenskraft. Medlemsstaterna ställde sig bakom ordförandeskapets förslag att man vid informella Ekofin skulle diskutera olika vägval för att sedan vid Ekofin ha en orienteringsdebatt. Enligt mötesuppteckningar drivs arbetet med FTT vidare i två spår. På kort sikt försöker man nå enighet om någon typ av stämpelskatt eller aktivitetsskatt. ska förhandlingen om kommissionens förslag fortsätta, trots att flera medlemsstater inte ansåg att det fanns någon möjlighet att nå kompromiss om förslaget. På Europeiska rådets möte bekräftades utrikesrådets slutsatser från om utvecklingen i och EU:s södra grannskap. betonade att EU:s partnerskap med södra grannskapet ska grundas på djupare integration, bredare tillgång till EU:s marknad och närmare politiskt samarbete. uppmanade berörda aktörer att snabbt tillförsäkra behövande humanitärt bistånd. Europeiska () uppmanades att se över möjligheten att utöka sitt verksamhetsområde till att också inkludera länder i södra . I kommittémotion 2011/12:U18 av m.fl. (SD) yrkande 36 föreslås att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om . Motionärerna anför att byggdes upp huvudsakligen för att främja de gamla övergång från plan- till marknadsekonomi efter kollaps. I det fallet rörde det sig, enligt motionärerna, om europeiska folk som hade en otvetydig vilja att röra sig mot och mot en demokratisk, marknadsekonomisk rättsstat i västeuropeisk tappning. I den proposition som regeringen presenterat (prop. 2011/12:64) ställer sig dock regeringen bakom en ändring av bankens geografiska verksamhetsområde till att omfatta även en rad länder i och . motsätter sig ändringen och anser att detta ska ges regeringen till känna. Proposition 2011/12:64 Geografisk utvidgning av verksamhetsområdet för Europeiska till södra och östra överlämnades till . Motionstiden gick ut . Enligt planeringen ska utskottets betänkande beslutas i kammaren . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. En av dem är motion 2011/12:Fi7 av m.fl. (SD). Motionärerna yrkar på att regeringens proposition avslås. Utskottet anser att regeringens skrivelse med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen utgör ett viktigt instrument för att ska kunna följa upp utvecklingen inom EU och hur regeringen agerat i det europeiska samarbetet. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har de nationella parlamenten också i uppgift att subsidiaritetspröva lagstiftningsakter. Detta innebär att finansutskottet redan tidigt i processen kommit in i EU-förslagen på det ekonomiska och finansiella området. hänvisades 14 EU-förslag för subsidiaritetsprövning till utskottet. I 5 fall ledde prövningarna till att utskottet beslutade att föreslå att avlämna motiverade yttranden till om att förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar den väsentliga arbetsinsats som inte sällan krävs i samband med subsidiaritetsprövning av ett stort antal ärenden. Detta motiverar en utvärdering av arbete med dessa frågor i syfte att få större fokus på de mest väsentliga ärendena. En utvärdering skulle, enligt utskottet, överväga möjligheten att i ett tidigt skede av subsidiaritetsprövningen prioritera vilka ärenden som utskottet ska pröva. har EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området fortsatt att fokusera på att hantera den ekonomiska och finansiella krisen. Utskottet anser, liksom regeringen, att den fördjupade krisen framför allt i euroområdet grundlades genom bristande hantering av offentliga finanser. Krisen blottlade också svagheter i eurosamarbetet och i . Utskottet har tidigare framhållit vikten av att återställa respekten för stabilitets- och tillväxtpakten. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken. Utskottet vidhåller denna uppfattning och välkomnar att de sex lagstiftningsförslagen om förstärkt ekonomisk styrning, den s.k. sexpacken, trädde i kraft . Med den europeiska terminen finns nu också en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken på plats. Med detta sagt, erinrar utskottet om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att vår ordning för socialförsäkringar och skatter primärt är frågor som ska beslutas nationellt. Likaså är den svenska lönebildningsmodellen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Utskottet står fast vid att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll, arbetsmarknadens parters rättigheter och de olika modellerna på de nationella arbetsmarknaderna inklusive systemet för lönebildning. Utskottet finner mot bakgrund av detta att yrkandena 5 och 6 i motion 2011/12:U18 om genomförandet av EU 2020-strategin, nationella reformprogram och stärkt ekonomisk samordning bör avstyrkas av utrikesutskottet. När det gäller yrkande 32 i motion 2011/12:U18 om att regeringen ska motverka Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget, dvs. att motverka inrättandet av ESM, konstaterar utskottet att behandlar regeringens proposition i ärendet (prop. 2011/12:66). Utskottet noterar dessutom att i samband med propositionen väckt en följdmotion om att inte godkänna en ändring av artikel 136 i EUF-fördraget. När det gäller yrkande 34 i samma motion om att regeringen ska verka för att EFSM avskaffas, kan utskottet konstatera att de uppgifter som utförs av EFSM ska övertas av ESM. Motionsförslagen avstyrks därmed. Det finns en bred samsyn i om reglering och tillsyn över de finansiella marknaderna på EU-nivån. När det gäller de konkreta förslagen inom utskottets område är de svenska ståndpunkterna väl kända, tydliga och väl förankrade i . Utskottet har tidigare välkomnat kommissionens arbete med att skapa ett stabilare finansiellt system (t.ex. bet. 2011/12:FiU29). Utskottet vidhåller denna uppfattning. betonar utskottet, liksom tidigare, att vissa åtgärder inte lämpar sig för fullharmonisering på EU-nivå. Till exempel måste det vara upp till medlemsstaterna själva att höja nivån på de grundläggande kapitalkraven om de anser det vara nödvändigt för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Utskottet noterar också att kommissionen i sitt arbetsprogram aviserar ett förslag om ett gemensamt regelverk för hantering och avveckling av banker som hamnat i svårigheter eller kris. I sitt utlåtande med anledning av kommissionens grönbok i frågan (bet. 2010/11:FiU27) betonade utskottet att ett ramverk bör bygga på regler och principer som tydligt klargör att alla banker, oavsett om de är stora eller små, kan avvecklas, hur det kan göras och att det är bankägarna och kreditgivarna som ska stå för kostnaderna, inte skattebetalarna, vilket till stor del var fallet under finanskrisen 20082009. När det gäller yrkande 37 i motion 2011/12:U18 om att ska ge regeringen till känna att kreditvärderingsinstitut fortsatt ska ligga under tillsyn, avstyrktes ett motsvarande motionsyrkande i samband med behandlingen av regeringens proposition om ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut (bet. 2011/12:FiU13). Utskottet står fast vid de ställningstaganden som tidigare gjorts och yrkande 37 bör således avstyrkas av utrikesutskottet. I sitt utlåtande över EU:s långtidsbudget 20142020 förordar utskottet att de samlade utgifterna i EU:s budget, inklusive de delar som föreslås ligga utanför budgetramen, fryses realt på nuvarande nivå. En sådan frysning skulle enligt utskottets uppfattning inte behöva förhindra ökade satsningar inom angelägna tillväxt-, utvecklings- och hållbarhetsfrämjande områden såsom utbildning, forskning, infrastruktur och miljöpolitik, eftersom potentialen för neddragningar och rationaliseringar inom de fortfarande helt dominerande områdena jordbrukspolitik och sammanhållningspolitik torde vara betydande. Utskottet står fast vid dessa ställningstaganden. Utskottet noterar vidare att Allmänna rådet behandlade det danska ordförandeskapets första utkast till förhandlingsdokument angående den fleråriga budgetramen. Utkastet ska ligga till grund för stats- och regeringschefernas diskussion på . Regeringen har välkomnat detta första utkast, eftersom det omfattar utgiftsområden som regeringen generellt prioriterar och att prioriteringarna förutsätter motsvarande minskningar inom områden med litet mervärde. Dessutom anser regeringen att budgeten bör genomsyras av klimat- och miljöhänsyn på flertalet politikområden. Utskottet kan mot denna bakgrund inte se att behöver vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motion 2011/12:U19 yrkandena 1 och 2 samt motion 2011/12:U18 yrkande 7. Motionsyrkandena bör således avstyrkas av utrikesutskottet. När det gäller motion 2011/12:U19 yrkande 3 om att måste ta initiativ för att bekämpa oegentligheter i EU noterar utskottet att tillsammans med och vid valde att rösta mot en rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten . Bakgrunden var att ansåg att revisionsrättens granskning visade att det skett alltför många allvarliga fel i budgetgenomförandet. I samband med mötet gjorde de tre länderna också ett gemensamt uttalande där de beklagar att kommissionen inte lyckats få en revisionsförklaring utan reservation. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram det nationella intygandet avseende EU-medel som regeringen lämnar i årsredovisningen för staten. Utskottet har tidigare betonat att det nationella intygandet ger förutsättningar för en förbättrad kontroll av EU:s budgetmedel (t.ex. bet. 2009/10:FiU26). Utskottet vidhåller denna uppfattning och föreslår att motionsyrkandet avstyrks av utrikesutskottet. Utskottet har tidigare, liksom skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet i frågan, motsatt sig kommissionens förslag om att införa en skatt på finansiella transaktioner som en del av EU-budgetens egna medel. Utskottet ställer sig inte bakom en finansiell transaktionsskatt i EU. Liksom regeringen anser utskottet att det finns bättre sätt att påverka finanssektorns agerande, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2011/12:U17 yrkande 9, 2011/12:U19 yrkande 7 och 2011/12:U18 yrkande 38 bör avstyrkas av utrikesutskottet. När det gäller det yrkande 36 i motion 2011/12:U18 där motionärerna motsätter sig ändringen av geografiska verksamhetsområde konstaterar utskottet att behandlar regeringens proposition i ärendet (prop. 2011/12:64). Yrkandet bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (C). Stärkt europeisk ekonomisk styrning (SD) (SD) anför: Med den europeiska terminen åläggs medlemsländerna att ta hänsyn till kommissionens 2020-prioriteringar för att därefter skicka in sina åtgärder för bedömning av kommissionen. Ett urval av stats- och regeringschefer kommer sedan överens om ett lands nationella reformprogram är av rätt kaliber. Jag anser att syftet med detta är att föregripa de nationella budgetprocesserna och att det åsidosätter maktfördelningen mellan riksdag och regering. Jag anser att regeringen ska verka för att kommissionens rekommendationer ska underställas ministerråden samt för godkännande innan kommissionen utfärdar dessa, och att regeringen i en särskild skrivelse till presenterar sitt nationella reformprogram före vårpropositionen. Jag anser mot denna bakgrund att utrikesutskottet ska tillstyrka motion 2011/12:U18 yrkande 6. Genomförandet av 2020-strategin (SD) (SD) anför: Jag ifrågasätter starkt det sätt på vilket 2020-strategin genomförs. Jag anser att den har tagits till intäkt för att försöka harmonisera allt från budgetförhandlingar och miljösatsningar till beskattning på arbete. 2020-strategin är en politisk överenskommelse med alltför oöverblickbara konsekvenser för det nationella självbestämmandet. Därför bör ge regeringen till känna att den ska verka för att genomförandet av 2020-strategin görs mer flexibelt och att större hänsyn tas till den nationella utformningen av reformer för att skapa sysselsättning och smart, hållbar tillväxt för alla. För det andra anser jag att regeringen bör klargöra för kommissionen och de andra medlemsstaterna att reformer som påverkar utformningen av den svenska arbetsmarknaden, utbildningen, pensioner etc. är förbehållna den nationella kompetensen. Mot denna bakgrund anser jag att utrikesutskottet ska tillstyrka motion 2011/12:U18 (SD) yrkande 5. Beskrivningen av EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området 2011 (V) (V) anför: Utskottsmajoriteten anser att den fördjupade krisen i framför allt euroområdet grundlades genom bristande hantering av offentliga finanser och att krisen blottlade svagheter i eurosamarbetet och i . Utskottsmajoriteten välkomnar också lagstiftningsförslagen om förstärkt ekonomisk styrning. Till skillnad från utskottsmajoriteten anser jag att förslagen om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken grundar sig på en felaktig analys av orsakerna till den ekonomiska och finansiella krisen. De stora underskotten i vissa av valutaunionens länder är snarare en följd av finanskrisen och bristerna i valutaunionens konstruktion än en orsak till de ekonomiska problemen. Den ekonomiska krisen beror inte på bristande budgetdisciplin utan är i stället ett uttryck för valutaunionens inneboende svagheter. Utan möjlighet till självständig valutapolitik har flera europeiska länder fått se sin konkurrenskraft urholkad till följd av skillnader i produktivitetstillväxt bland valutaunionens länder. Detta har bidragit till stora underskott i bytesbalanserna och i de offentliga finanserna. Stramare budgetrestriktioner kommer att hota den ekonomiska återhämtningen och riskerar att leda till högre arbetslöshetsnivåer och social utslagning.