bet · GZ01NU22 · 2012-05-14 00:00:00 — Utskottet tar först ställning till förslagen i propositionen om ändringar i ellagen och naturgaslagen. Därefter behandlar utskottet motionen om övervakningsplan för samriskföretag. Ändringar i ellagen och naturgaslagen Utskottet har inga invändningar mot de ändringar i ellagen (1997:857) respektive naturgaslagen (2005:403) som regeringen föreslår i proposition 2011/12:77 och som syftar till att genomföra delar av EU:s tredje inremarknadspaket för el och naturgas i . Förslagen till riksdagsbeslut tillstyrks således av utskottet. Av artikel 6 i elmarknadsdirektivet framgår att den övervakningsplan som vissa s.k. samriskföretag är skyldiga att ta fram ska underställas för godkännande. Motsvarande bestämmelser finns i gasmarknadsdirektivet. är skyldigt att inarbeta motsvarande reglering i nationell lagstiftning. Något utrymme för att från svensk sida ensidigt välja en annan ordning för godkännande kan inte anses föreligga. Uppfattningen som framförs i motion 2011/12:N5 av (SD) att inte ska ha denna roll utan att den bör vila på nationella myndigheter och regleras genom bilaterala överenskommelser mellan grannländer bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Motionen avstyrks följaktligen. Allmänt om elmarknadens funktion Utskottets förslag i korthet avslår motioner om elmarknadens funktion bl.a. med hänvisning till pågående utredningar om elmarknadsreformen och till att nya regler förväntas öka förutsättningarna för en effektiv marknadsövervakning. Jämför reservation 2 (V). är den svenska elmarknaden avreglerad. Elpriserna är dock högre än någonsin, sägs det i motion 2011/12:N274 av m.fl. (S). Tre kraftbolag äger av all produktion och distribution av el. Detta faktum gynnar, enligt motionärerna, varken industrin eller enskilda konsumenter. Motionärerna anser att det bör göras en översyn av måluppfyllelsen och konsekvenserna av elmarknadens avreglering. I motion 2011/12:N285 av och (båda S) framförs krav på en översyn av den nuvarande marginalprissättningen på elmarknaden. En sådan översyn skulle identifiera olika möjligheter att förhindra eller dämpa kraftiga prissvängningar framöver. med en översyn bör få ett utökat uppdrag, nämligen att tydligare kontrollera att aktörerna på elmarknaden inte manipulerar marknaden. har flera stora avregleringar genomförts inom branscher som tidigare organiserades i offentlig regi, konstateras det i kommittémotion 2011/12:N343 av m.fl. (S). Motionärerna anser att det nu har gått tillräcklig för att göra en utvärdering av elmarknadens avreglering. Regeringen bör låta göra en översyn som genomlyser i vilken utsträckning avregleringarna fått de önskade effekterna. Där resultaten inte blivit de förutsedda ska förslag till nya regelverk utformas, som bättre förväntas leva upp till svenska folkets och näringslivets behov. Motionärerna vill också begränsa elbolagens möjligheter att teckna dyra s.k. tillsvidareavtal samt skärpa övervakningen av elmarknaden, bl.a. genom bättre samarbete över landgränserna och genom bättre dialog mellan ansvariga myndigheter. Även i kommittémotion 2011/12:N342 av m.fl. (S) framförs krav på en översyn av de avregleringar som gjorts av grundläggande samhällsservice, däribland elmarknaden. Om det visar sig vara nödvändigt bör regeringen återkomma med förslag till nya regelverk som bättre förväntas leva upp till medborgarnas behov. Konkurrenskraftiga elpriser är en grundläggande förutsättning för den svenska elintensiva industrins möjligheter att hävda sig internationellt, sägs det i motion 2011/12:N236 av (KD). Vidare betonar motionären värdet av förutsägbara och rimliga elpriser för att hushållen ska klara sin ekonomi och kunna behålla sin levnadsstandard. Det finns behov av att fortsätta arbetet med att undersöka hur elpriserna kan nedbringas inom ramen för de marknadsekonomiska spelregler som är grunden för en sund ekonomi. En översyn av elmarknaden och dess funktionssätt bör därför göras. Målet måste vara att hitta vägar för att med marknadsekonomiska principer få stabila och för slutkunderna rimliga prisnivåer på el. I kommittémotion 2011/12:N364 av m.fl. (V) påpekas att den svenska elmarknaden har visat sig vara instabil och omogen. Marginalprissättning, nya elområden, ogenomskinlig börshandel, obegripliga elräkningar och svårigheter att beräkna den egna elförbrukningen nämns som problem på marknaden. I motionen redovisas sedan ett antal förslag på hur elmarknaden kan förändras. Genomgående för de åtgärder som föreslås är att de ska stabilisera elpriset, öka genomlysningen av elhandeln och öka konkurrensen från nya aktörer som har alternativen som produktionsidé. Motionärerna påminner vidare om att beslutade att inte låta ha kvar ansvaret för den s.k. effektreserven, utan i stället successivt överföra det på kraftbolagen. I motionen redogörs för flera nackdelar med denna ordning, vilken man menar har bidragit till de senaste två vintrarnas extremt höga elpriser. I stället föreslås en modell som innebär att behåller ansvaret för effektreserven och att den budas in på Elspot med rörligt pris i botten plus tillägg och tak på högsta pris. En utredning kring effektreserven med denna inriktning efterfrågas. Motionärerna anser också att elbörsen Spot bör göras mer transparent. Verksamheten bör genomlysas och direktiv om ökad öppenhet och större rapporteringskrav bör ges. Påföljderna för regelbrott bör skärpas. Det är enligt motionärernas uppfattning även nödvändigt att se över energibolagens affärsmetoder för att skydda konsumenterna. Energibolagen överflyttar risker på sina elkunder. Detta faktum bör utredas. Vidare anser motionärerna att bör få till uppgift att kontinuerligt analysera hur vattenkraften och kärnkraften används i samband med stora prisfluktuationer. Därtill bör överföringskapaciteten förbättras och det bör tas fram förslag på hur utbyggnaden av infrastrukturen kan fortsätta med en ny typ av aktörer som inte har de ekonomiska muskler som de stora energibolagen har. En myndighet bör få en egen avdelning med uppgift att lösa problemen med att den första användaren ska stå för notan för kabelutbyggnaden. Dessutom efterfrågas ett tillkännagivande om stöd till forskning om alternativa affärsmetoder på elmarknaden. Då denna marknad inte fungerar som en vanlig varu- eller tjänstemarknad är detta viktigt. Motionärerna pekar bl.a. på att det kan finnas möjligheter att öka vinsterna genom att produktionen ligger nere i vissa delar. Elmarknadspolitikens mål och den framtida utvecklingen I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 21 Energi) redovisas att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med en väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Vidare innebär det en strävan efter en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Det omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i och i , dvs. en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna och i . Av budgetpropositionen framgår även att regeringen anser att erfarenheterna från den alltmer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften har stärkts genom att den svenska marknaden stegvis har integrerats med våra grannländers. Regeringen menar att de två senaste vintrarnas händelser har visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion, att underlätta en utbyggnad av förnybara energikällor, att främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för minskad förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. Den pågående översynen av elmarknadsreformen uppmanade (bet. 2010/11:NU23) regeringen att utvärdera genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes tillsammans med järnvägstransporter som ett av två områden som skulle utvärderas särskilt. I en reservation (M, FP, C, KD) anfördes det att uttalandet var obehövligt med hänvisning till redan pågående utvärderingar. Regeringen har sedermera uppdragit åt två professorer i nationalekonomi (och , respektive ) att genomföra utvärderingen av elmarknaden. Uppdraget syftar till att klargöra vilka faktorer som har påverkat och påverkar elpriset samt i vilken utsträckning detta sker. Tidsperioden för studien är från avregleringen 1996 . Fokus ska, utöver konsumentnyttan, läggas på elcertifikatssystemet och introduktionen av vindkraft. Ursprungligen skulle uppdraget ha slutförts . Enligt uppgift från utredarna kommer uppdraget dock inte redovisas . En av anledningarna till förseningen är svårigheter att få fram nödvändiga tidsseriedata. pågående översyn av konsumenternas förtroende för elmarknaden I rapporten och transparens på elmarknaden Åtgärder för att öka förtroendet för elmarknaden (2010:21) identifierade ett antal problemområden som är relaterade till elkonsumenternas förtroende för denna marknad. Myndigheten konstaterade att det finns en förtroendeproblematik som delvis kan bero på att konsumenterna inte förstår hur elmarknaden fungerar. Nära sammankopplat med detta är möjliga brister i marknadsaktörernas information till elkonsumenterna. För att vidare utreda orsakerna till konsumenternas låga förtroende för elmarknaden har påbörjat en undersökning som förväntas vara klar . Utökade medel för marknadsövervakning trädde en ny EU-förordning (Rådets förordning om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi, 1227/2011) i kraft som ger och övriga europeiska tillsynsmyndigheter ökade befogenheter när det gäller övervakning av handeln med el och gas. Det nya regelverket innebär att tillsynsmyndigheterna i (i ) kommer att använda en helt ny marknadsövervakning där de bl.a. får ökad insyn i producenternas budstrategier. Vidare ska producenter, elhandlare och andra aktörer på elmarknaden rapportera data om produktions- och överföringskapacitet till . Syftet är att den nya övervakningen ska motverka insiderhandel och marknadsmanipulation. väntas den ge en fördjupad uppfattning om sambandet mellan prisfluktuationer och samägandefrågor. avser att inrätta en ny avdelning för marknadsövervakning, och myndigheten fördjupar samarbetet med , andra europeiska tillsynsmyndigheter och marknadsplatser som Spot. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ska tillföras extra . Medlen ska användas för att finansiera de nya arbetsuppgifter som är en följd av införandet av den ovan nämnda EU-förordningen. Tillskottet i myndighetens budget ska även finansiera nya tillsynsuppgifter med anledning av EU:s tredje inremarknadspaket för el- och gasmarknaderna. Det handlar bl.a. om att se till att de nya regler som ska skydda kunderna följs. behandlade regeringens proposition om en stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem samt ett antal motioner som hade väckts i anslutning till propositionen och under den allmänna motionstiden (prop. 2010/11:153, bet. 2011/12:NU4). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att insynen och övervakningen av elmarknaden bör förstärkas. Det är viktigt att konsumenterna kan känna förtroende för marknaden. Regeringen noterade med tillfredsställelse att majoriteten av de förslag som hade lagt fram i den ovan omnämnda rapporten om övervakning och transparens på elmarknaden (2010:21) redan höll på att genomföras av myndigheter och andra aktörer på denna marknad. gjorde regeringen bedömningen att det kan finnas behov av en bättre samordning av berörda myndigheters övervakningsuppgifter på elmarknaden och avser därför att utreda detta vidare. Enligt uppgift från bereds frågan om en utredning alltjämt inom . Med anledning av vad som sägs i kommitémotion 2011/12:N342 (S) om begränsningar av elhandelsföretagens möjligheter att teckna s.k. tillsvidareavtal bör nämnas att regeringen i den nyssnämnda propositionen framförde uppfattningen att en omotiverat högre prisnivå i dessa s.k. anvisningsavtal jämfört med avtal för kunder som gjort ett aktivt val inte bör få förekomma på elmarknaden. Regeringen sade sig ha för avsikt att ge i uppdrag att efter samråd med utreda tillämpningen av dessa särskilda anvisningsavtal. Vid behandlingen av propositionen såg utskottet det som positivt att regeringen ämnade se över anvisningsavtalen. ville utskottet att , i linje med vad som hade framförts i en motion (V), redan vid den aktuella tidpunkten tydligt skulle uttala att dessa avtal inte ska få förekomma i sin nuvarande form. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I en reservation (M, FP, C, KD) framfördes uppfattningen att det vore mindre ändamålsenligt att redan innan en utredning ens har inlett sitt arbete låsa den genom ett uttalande i linje med vad som hade föreslagits i motionen. Regeringens inställning att en omotiverat högre prisnivå i anvisningsavtalen inte bör få förekomma ansåg reservanterna vara en fullt tillräcklig utgångspunkt för det av regeringen redan aviserade utredningsuppdraget. Mot bakgrund av tidigare nämnda tillkännagivande (bet. 2011/12:NU4) ändrade regeringen det uppdrag som hade getts till om att utreda möjligheten att på frivillig väg eller genom reglering minska eller avveckla omotiverade prisskillnader mellan anvisade kunder och kunder som aktivt har valt elhandlare. Det nya uppdraget innebär att i stället ska utreda hur omotiverade prisskillnader kan minskas eller avvecklas. Uppdraget ska redovisas . Den nordiska elbörsens funktionssätt Med anledning av vad som anförs i motion 2011/12:N364 (V) om att tillsätta en utredning som ska se över den nordiska elbörsens (Spot) funktionssätt bör erinras om att på uppdrag av regeringen presenterade en rapport om övervakning och transparens på elmarknaden (2010:21). I rapporten konstaterade myndigheten att eftersom elbörsen omfattar fler länder än de nordiska ökar behovet ytterligare av att se över på vilket sätt övervakningen av elbörsen tillgodoser behovet av insyn för respektive lands tillsynsmyndigheter. gjorde myndigheten bedömningen att marknaden är av sådan karaktär att full transparens i t.ex. budgivningen inte kan tillåtas utan att kraftigt undergräva möjligheterna till en god konkurrens och en väl fungerande marknad. Därför är det, enligt myndigheten, nödvändigt med en stark myndighetsövervakning. ansåg att en ökad insyn för respektive reglermyndighet skulle bidra till ett ökat förtroende från både marknadens aktörer och allmänheten. För att stärka de nationella reglermyndigheternas insyn hos redovisade ett förslag om att inrätta ett särskilt forum för ökad insyn i elbörsens verksamhet för samtliga nordiska och övriga berörda reglermyndigheter. Förslaget som hanterades inom ramen för det nordiska samarbetet mellan tillsynsmyndigheter på det aktuella området (Nordreg) har sedermera utmynnat i att ett särskilt insynsråd har inrättats med detta syfte. I kommittémotion 2011/12:N364 (V) efterfrågas även en utredning om den s.k. effektreserven. Här bör erinras om att tog ställning till regeringens proposition om effektreserven (prop. 2009/10:113, bet. 2009/10:NU17). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändring i och förlängning av lagen (2003:436) om effektreserv. Förslagen innebär en successiv övergång till en marknadslösning genom en nedtrappning av den centralt upphandlade effektreservens omfattning med början 2011 och fram t.o.m. . Lagändringarna trädde i kraft . I en reservation (S, V) föreslogs att skulle avslå propositionen med hänvisning bl.a. till att konsekvenserna av den föreslagna nedtrappningen hade behandlats mycket knapphändigt i propositionen. I den nyssnämnda propositionen framhöll regeringen att det ingår i uppdrag att verka för att elkunderna har en säker tillgång till el. I det sammanhanget är det naturligt att inspektionen kontinuerligt följer och analyserar förändringar som påverkar försörjningstryggheten när det gäller eleffekt. bör också i fortsättningen ha i uppdrag att följa och redovisa utvecklingen av den samlade effekt- och kraftbalansen i landet. har vidare i uppdrag att följa elmarknadens utveckling när det gäller förbrukningsflexibiliteten. Det är, enligt vad som anfördes i propositionen, angeläget att berörda myndigheter noga följer utvecklingen på elmarknaden. Regeringen kommer också, enligt vad som sades i propositionen, att bevaka konsumenternas anpassning till nya förhållanden. I sitt ställningstagande underströk utskottet vikten av att nedtrappningen görs med hänsyn tagen till utvecklingen på elmarknaden. Om elmarknaden inte utvecklas på det sätt som förutsetts rubbas förutsättningarna för en successiv övergång till en marknadsbaserad lösning av effektfrågan i överensstämmelse med förslaget i propositionen. Utskottet delade därmed regeringens bedömning att tidsplanen för avveckling av den upphandlade effektreserven självklart får anses vara preliminär i den meningen att det måste finnas utrymme för justeringar om utvecklingen inte skulle svara mot prognoserna. Utskottet förutsatte att regeringen i så fall återrapporterar till hur utvecklingen på elmarknaden påverkar arbetet med att avveckla den upphandlade effektreserven. Tröskeleffekter vid anslutning av elproduktion I kommittémotion 2011/12:N364 (V) tas frågor om kabelutbyggnad upp. En koppling görs till de tröskeleffekter för anslutningar som kan uppkomma genom nuvarande reglering på området. Med tröskeleffekt avses här att den kraftproducent som ansluter sig till ett nät som saknar ledig kapacitet tvingas betala hela nätförstärkningskostnaden inklusive den tillkommande kapacitet som producenten själv inte kan nyttja. De producenter som därefter ansluter till nätet kan ta denna lediga kapacitet i anspråk utan särskild kostnad. Frågor om tröskeleffekter behandlades i proposition /10:128 om genomförande av direktiv om förnybar energi, där regeringen konstaterade att flera utredningar hade tittat på frågan. Regeringen gjorde bedömningen att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el borde införas. Detta skulle innebära att en elproducent endast ska betala den del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Vidare föreslogs att frågan skulle utredas vidare av en arbetsgrupp inom . I budgetpropositionen anger regeringen att utformningen av ett system med förtida delning alltjämt utreds i och att regeringen avser att återkomma med förslag. Enligt uppgift från är en proposition att vänta senare under innevarande år. I motion 2011/12:N364 (V) efterfrågas medel till energimarknadsforskning. I det budgetunderlag som lämnade till regeringen slår myndigheten fast att det saknas forskning inom energimarknadsområdet och att det inte finns några offentliga medel avsatta för forskning med denna inriktning. Vidare framhåller myndigheten att energimarknaderna blir alltmer komplexa och att det är en stor brist att inte några offentliga forskningsmedel allokeras till energimarknadsfrågor i ett läge då behovet av ny forskning på området är mycket stort. Så sent som behandlade utskottet en proposition och ett antal motioner om elmarknadens funktion (prop. 2010/11:153, bet. 2011/12:NU4). I propositionen gjordes bl.a. bedömningen att insynen och övervakningen av elmarknaden bör förstärkas och att det kan finnas behov av bättre samordning av berörda myndigheters övervakningsuppgifter på elmarknaden. Regeringen avsåg att utreda frågan vidare. Vidare vill utskottet påminna om att det efter ett tillkännagivande från pågår en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes tillsammans med järnvägstransporter som ett av två områden som skulle utvärderas särskilt. Regeringen har sedermera uppdragit åt två professorer i nationalekonomi att genomföra utvärderingen av elmarknaden. Uppdraget kommer att redovisas senare innevarande vår, och utskottet anser att redovisningen bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan. I sammanhanget bör det också påminnas om att genomför en översyn av elkundernas förtroende för elmarknaden vars resultat kan vara av värde att invänta. I några motioner tas frågor om övervakningen och kontrollen av elmarknaden upp. Här vill utskottet hänvisa till de nya förutsättningar som kommer att gälla och som har redovisats tidigare. De nya reglerna kan väntas öka förutsättningarna för en effektiv övervakning av olika aktörer på elmarknaden och av handelsplatsen Spot. När det gäller har insynen dessutom redan ökat genom det insynsråd som har inrättats. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att tillmötesgå några motionsönskemål med inriktning på skärpt marknadsövervakning. När det gäller yrkandet i motion 2011/12:N364 (V) om en översyn av effektreserven vill utskottet påminna om att det pågår en successiv avveckling av den upphandlade effektreserven till förmån för en marknadsbaserad modell. Att genomföra en översyn under själva avvecklingsfasen förefaller mindre ändamålsenligt. vill utskottet hänvisa till sitt tidigare uttalande om att nedtrappningen av effektreserven ska göras med hänsyn tagen till utvecklingen på elmarknaden. Utskottet betonade då också att tidsplanen för avvecklingen av den upphandlade effektreserven får anses vara preliminär i den meningen att det måste finnas utrymme för justeringar om utvecklingen inte skulle svara mot prognoserna. Vidare förutsatte utskottet att regeringen i så fall återrapporterar till hur utvecklingen på elmarknaden påverkar arbetet med att avveckla den upphandlade effektreserven. Den ovan omnämnda motionen avstyrks i berörd del. I frågan om tröskeleffekter vid anslutning av småskalig elproduktion hänvisar utskottet till att regeringen har meddelat avsikten att återkomma med förslag som syftar till att hantera dessa problem. Avslutningsvis konstaterar utskottet att i likhet med vad som sägs i motion 2011/12:N364 (V) har uppmärksammat att det saknas forskning på energimarknadsområdet. Myndigheten har i sitt budgetunderlag till regeringen därför begärt medel för sådan forskning. Frågan är således föremål för beredning inom ramen för det pågående budgetarbetet. roll är att ta ställning till det budgetförslag regeringen presenterar nästkommande höst. saknas det, enligt utskottets uppfattning, skäl för att agera med anledning av vad som sägs i motionen. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till att elområdesreformens effekter ses över av avslår en motion. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (MP) och 5 (V). fick i uppdrag av regeringen att se över möjligheterna att dela in elspotmarknaden i i flera elområden. En rapport lämnades till regeringen . föreslog sedermera ett frivilligt åtagande till med innebörden att förändrar sätt att hantera överföringsbegränsningar i det svenska elnätet. beslutade att godkänna detta åtagande och göra det bindande. beslutade att införa elområden (ibland även kallade prisområden, elprisområden, anmälningsområden eller snittområden) enligt det förslag som framgår av den ovannämnda rapporten till regeringen. är den svenska elmarknaden indelad i fyra elområden. Uppdelningen tydliggör var i det finns behov av att bygga ut stamnätet för el. Gränserna mellan elområdena går där det finns överföringsbegränsningar i stamnätet de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktion jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Det gör att överföringskapaciteten när det råder stora elflöden genom inte alltid räcker till. I motion 2011/12:N242 m.fl. (FP) sägs det inledningsvis att med de nya elområdena blir elpriset i större utsträckning beroende av kraftläget i regionen. Eftersom det råder brist på produktionskapacitet i som det finns flaskhalsar i överföringskapaciteten blir priset relativt sett högre i detta område. Genom införandet av elområden får de som är bosatta i bära kostnaderna för stängningen av .