bet · GZ01KU21 · 2012-06-07 00:00:00 — Den äldsta slutbehandlade skrivelsen rör handläggningen av ärenden om bortförda barn (bet. 2006/07:KU1 mom. 13, rskr. 45) som är slutbehandlad i och med regeringens skrivelse 2011/12:65. Vid behandlingen av förra årets skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2010/11:75) uttalade att det rådde en viss oklarhet när det gällde regeringens redovisning av resultatet av den översyn av handläggningen av ärenden om bortförda barn som begärt. En översyn av UD:s arbete med dessa frågor har gjorts, och i departementet fortsätter arbetet med att effektivisera handläggningen av dessa ärenden. Regeringen har i skrivelsen Redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden (skr. 2011/12:65) redovisat sina åtgärder och momentet är därmed slutbehandlat. När det gället tillkännagivandet om beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse (bet. 2009/10:KU37 mom. 1, rskr. 324) framgår av skrivelsen att regeringen beslutade om en proposition med förslag till användning av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse för (prop. 2011/12:21). I fråga om tillkännagivandet om effektivare användning av resurser (bet. 2010/11:KU1 mom. 3, rskr. 84) anges i skrivelsen bl.a. att genomför ett löpande översyns- och utvecklingsarbete för att effektivisera och införde anställningsstopp med särskild prövning efter det att beslutat att minska anslag med . Vidare framgår av skrivelsen att det genomfördes en större omstrukturering av i syfte att säkerställa hög kvalitet i förvaltningsstödet och för att det fortsatta utvecklingsarbetet ska kunna ske inom tillgängliga ekonomiska ramar. När det gället tillkännagivandet om vallagsfrågor (bet. 2010/11:KU28, rskr. 293) framgår av skrivelsen att regeringen beslutade om direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över delar av valsystemet (dir. 2011:97). I uppdraget ingår bl.a. att överväga frågor om ett elektroniskt röstningsförfarande, partisymboler på valsedlar, deltagande i val för personer med funktionsnedsättning, röstningslokaler för förtidsröstning och utbildning av röstmottagare m.fl. Kommittén ska redovisa uppdraget i dessa delar . I kommittémotion 2011/12:K10 av m.fl. (S) begärs att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dels återkomma till med förslag på ny krigsmateriellagstiftning i enlighet med tidigare tillkännagivande (yrkande 1). Vidare yrkar motionärerna på att regeringen ska återkomma till med förslag på tonnageskatt i enlighet med tidigare tillkännagivande (yrkande 2). Motionärerna yrkar även på att regeringen ska återkomma till med förslag på lagstiftning vad avser sluten kontanthantering i detaljhandeln i enlighet med tidigare tillkännagivande (yrkande 3). I motionen yrkas även att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola i enlighet med tidigare tillkännagivande (yrkande 4). Slutligen yrkar motionärerna på att regeringen ska återkomma till med förslag på förbud mot transfetter i enlighet med tidigare tillkännagivande (yrkande 5). Motionärerna anför att regeringen, som inte har en fast egen majoritet i kammaren, har visat en uppenbar nonchalans mot de tillkännagivanden som beslutar om mot regeringens vilja. Av motionen framgår att frågan om ny krigsmateriellagstiftning är av stor vikt för trovärdigheten i svensk utrikespolitik och att regeringen ännu inte har agerat i enlighet med tillkännagivande (bet. 2010/11:UU3 mom. 6, rskr. När det gäller tonnageskatten menar motionärerna att frågan har dragits i långbänk trots att det finns både ett tillkännagivande från och en statlig utredning som har lagt förslag samt att det är uppenbart att regeringen inte har prioriterat frågan på det sätt har önskat (bet. 2006/07:SkU11 mom 2, rskr. När det gäller sluten kontanthantering i detaljhandeln anförs i motionen att nuvarande lagar och föreskrifter på området inte har förmått att skapa en säkrare kontanthantering och att det finns flera tecken på brister i regelverket. Därför menar man att det finns all anledning för regeringen att skyndsamt ta sig an arbetet med att införa en fungerande lagstiftning på detta område (se även bet. 2010/11:AU3 mom. 13, rskr. I fråga om utvärdering av skolreformer anförs att har tillkännagivit för regeringen som sin mening att de senaste årens stora skolreformer behöver utvärderas i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola (bet. 2010/11:UbU7 mom. 2, rskr. När det gäller förbud mot transfetter i livsmedel menar motionärerna att det är oacceptabelt att regeringen har dröjt med att tillsätta en utredning när tydligt har uttalat att en ny lagstiftning bör läggas fram (bet. 2010/11:MJU14 mom. 8, rskr. I motionen uppmärksammas även två andra ej slutbehandlade riksdagsskrivelser med tillkännagivanden från om nationella kunskapskrav (bet. 2010/11:UbU3 mom. 3, rskr. 137) och om vissa ändringar i sjukförsäkringen (2010/11:SfU12, rskr. Motionen innehåller dock inga yrkanden på någon av dessa punkter med hänvisning till justerade och planerade betänkanden från de berörda utskotten. Yttranden från andra utskott I sitt yttrande noterar skatteutskottet (yttr. 2011/12:SkU5y) när det gäller reklamskatten att regeringen i enlighet med tillkännagivande återkommande har prövat om det med hänsyn till de offentliga finanserna skulle gå att ta bort reklamskatten. Senast inför budgetförslaget drog regeringen slutsatsen att man inte kan ta ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten. En sådan prövning är enligt skatteutskottet i överensstämmelse med tillkännagivandet. Utskottet förutsätter dock liksom tidigare att regeringen kommer att lägga fram förslag om att avskaffa reklamskatten. När det gäller tonnageskatten noterar utskottet att frågan bereds vidare så skyndsamt som möjligt. Utskottet betonar i sitt yttrande att det i finns en samstämmig uppfattning om att det är angeläget att denna fråga snart får sin lösning. Utskottet framhåller även att utmärker sig gentemot andra sjöfartsnationer inom EU genom att inte ge sjöfartsnäringen möjlighet att betala tonnageskatt som ett alternativ till vanlig inkomstbeskattning. När det gäller följdmotionsyrkandet om tonnageskatten framhåller skatteutskottet att det har uttalat att man har förståelse för att regeringen när den bereder en lagstiftning om tonnageskatt behöver utreda närliggande frågor om rederinäringens arbetsförutsättningar, bl.a. hur det gällande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt (bet. 2011/12:SkU14). Vidare måste man enligt skatteutskottet ta ställning till hur frågan med den latenta skatteskulden för rederinäringen ska lösas vid en övergång till tonnagebeskattning. anser att finansministerns besked om att en sådan utredning nu är på gång är positivt, men utskottet betonade att det är angeläget att arbetet slutförs skyndsamt. De berörda rederierna har ett berättigat behov av att få besked om tonnageskattens närmare utformning. Eftersom regeringen nu agerar i frågan och därmed följer tidigare tillkännagivanden förutsätter skatteutskottet att det fortsatta arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt i kommer att fortskrida utan att ska behöva besluta om ytterligare ett tillkännagivande. Om så inte sker förbehåller sig utskottet rätten att återkomma i frågan. När det gäller tillkännagivandet om att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning man kan minska skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadieseln ingår) noterar skatteutskottet att detta arbete har påbörjats i och med det utredningsuppdrag som har lämnats till . Utskottet förutsätter därmed att ärendet kommer att redovisas som slutbehandlat . har inte någon kommentar med anledning av regeringens redovisning i övriga delar. Till skatteutskottets yttrande har det fogats en avvikande mening i frågan om tonnageskatten och det aktuella följdmotionsyrkandet (S, SD) där det sistnämnda yrkandet tillstyrks. I ett protokollsutdrag vill utrikesutskottet i fråga om motion 2011/12:K10 (S) yrkande 1 erinra om dels utskottets tidigare betänkande (2010/11:UU3) och tillkännagivande (rskr. 2010/11:261) , dels att utskottet vid en föredragning av statsrådet inhämtat att regeringen avser att besluta om utredningsdirektiv, dels att utskottet vid behandlingen av skrivelse 2011/12:114 kommer att behandla liknande motionsyrkanden. Av ett protokollsutdrag från försvarsutskottet framgår att försvarsutskottet inte har något att invända mot vad regeringen redogör för i skrivelse 2011/12:75 inom försvarsutskottets beredningsområde. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2011/12:SfU7y) att de ärenden som utskottet uppmärksammade i sitt yttrande till under förra (yttr. 2010/11:SfU4y) fortfarande kvarstår som ej slutbehandlade. Vidare vill utskottet återigen understryka vikten av att påbörja konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut . När det gäller frågan om aktivitetsersättning noterar utskottet att regeringen i direktiv (dir. 2011:122) har beslutat att en särskild utredare bl.a. ska föreslå hur de som har rätt till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Uppdraget ska redovisas . konstaterar att ärendet således inte kan förväntas bli slutbehandlat ännu på ett tag. När det gäller ärendet om misshandlade kvinnor noterar socialförsäkringsutskottet att regeringen i regleringsbreven uppdragit åt att redogöra för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen (2005:716) om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning. Utskottet ställer sig frågande till att inte utan förlängt uppdrag har förmått att ta fram den begärda statistiken men utgår från att regeringen återkommer till möjligt om det visar sig att tillämpningen av den aktuella bestämmelsen inte uppnår en godtagbar nivå. När det gäller socialförsäkringsförmåner vid graviditet anför utskottet att den rapport som Inspektionen för socialförsäkring (ISF) lämnade beskriver problem i tillämpningen av regelverket om graviditetspenning. Utskottet vill framhålla att frågan är mycket angelägen och ett enhälligt utskott stod bakom tillkännagivandet till regeringen. Utskottet vill därför understryka att denna fråga snabbt måste få sin lösning. Vad gäller frågan om lokala närvaro anför utskottet att man är väl medveten om att myndigheten själv råder över sin organisation men anser att frågan om lokala service är mycket angelägen. Utskottet avser därför att även i fortsättningen noga följa frågans utveckling utifrån tillkännagivandet om att skapa förutsättningar för att göra mer tillgänglig på lokal nivå med möjlighet till personliga möten och på ett sätt som bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2011/12:TU3y) att regeringens redovisning på ett korrekt sätt avspeglar beslut inom utskottets område. påminner om tidigare yttranden till om att tillkännagivanden bör behandlas omsorgsfullt och skyndsamt och att det inte annat än i undantagsfall bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade . Enligt trafikutskottets mening är denna synpunkt fortfarande giltig även om beredningsläget har förbättrats. har särskilt granskat de båda tillkännagivanden som redovisats som slutbehandlade och konstaterar att regeringen verkar ha svarat upp väl mot ställningstagande. När det gäller det tillkännagivande om återinförande av ett fritidsbåtsregister som meddelade redan vid /95 har regeringen nu återkommit till och redovisat sin ståndpunkt. Regeringen delar inte den tidigare riksdagsmajoritetens uppfattning och ärendet har följaktligen avskrivits. menar att detta förfarande formellt är helt i enlighet med den konstitutionella ordningen. Även om regeringen i enlighet med vad trafikutskottet tidigare efterlyst har blivit mera utförlig när den redovisar den beredning som har gjorts framhåller utskottet att regeringen inte helt har tillgodosett utskottets önskemål om att försöka ange beräknad tidpunkt för slutbehandling av de öppna tillkännagivandena inom utskottets beredningsområde. Utskottet anser därför att det är angeläget att regeringen fortsätter att utveckla sin redovisning. När det gäller tillkännagivandet om det statliga fritidsbåtsregistret anför trafikutskottet att regeringen borde ha kunnat redovisa slutbehandlingen av detta tydligare än vad som gjordes. Det aktuella tillkännagivandet slutredovisades under , dess verksamheter och användningen av resurser i en propositionsbilaga vilket inte nödvändigtvis framstår som uppenbart för alla ledamöter. Utskottet välkomnar därför att regeringens framställning till av varför man eventuellt inte kommer att vidta någon åtgärd med anledning av ett tillkännagivande från fortsättningsvis får en mer framlyft textredovisning. Avslutningsvis välkomnar trafikutskottet att utformningen av regeringens redovisning i skrivelsen har förbättrats . framhåller även att målet bör vara att skrivelsen i större utsträckning kan utgöra ett viktigt politiskt uppföljningsdokument för kontrollmakt snarare än en sammanställning av uppgifter som inte är helt enkel att ta till sig. Med anledning av det politiska intresse tillkännagivanden drar till sig ser trafikutskottet gärna att dessa lyfts fram på ett tydligare sätt i regeringens redovisning. anför i sitt yttrande (yttr. 2011/12:AU5y) att utskottet inte har något att invända mot regeringens redovisning av de skrivelser som inte är slutbehandlade. Utskottet lämnar dock nedanstående kommentar till det tillkännagivande som berörs i följdmotionens yrkande 3 och som gäller förslag på lagstiftning om sluten kontanthantering i detaljhandeln. noterar att regeringen i sin skrivelse redogör för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tidigare nämnda tillkännagivande. Enligt skrivelsen fortsätter beredningen inom , och skrivelsen anges som inte slutbehandlad i denna del. Utskottet tar fasta på att regeringen bl.a. så sent som hade diskussioner med arbetsmarknadens parter i denna fråga. Utskottet har förståelse för att frågan är komplex och kan kräva fortsatta överväganden. Något tillkännagivande enligt det aktuella följdmotionsyrkandet behövs inte enligt arbetsmarknadsutskottet. Utskottet har följaktligen inget att invända mot att skrivelsen kvarstår som ej slutbehandlad. Med hänvisning till detta anser arbetsmarknadsutskottet att motion 2011/12:K10 yrkande 3 bör avslås. Till utskottets yttrande har en avvikande mening fogats (S, MP, V) där det aktuella följdmotionsyrkandet tillstyrks. framhöll att det förutsätter att regeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovisar sina bedömningar för om begärda åtgärder inte vidtas (bet. 2002/03:KU29). Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med ett riksdagsbeslut, måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan har uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i en skrivelse eller proposition till borde den enligt utskottets mening lämnas till i någon annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. underströk utskottet vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsutdräkt (bet. 2003/04:KU21). framhöll också vikten av att det särskilt vid längre tidsutdräkter ges fullgod information om orsakerna och att informationen självfallet kan ges också i andra sammanhang än i skrivelse 75. Utskottet upprepade vidare sitt tidigare uttalande om hur regeringen ska informera om regeringen inte avser att efterkomma ett tillkännagivande. förutsatte utskottet att rutinerna i skulle ses över som ett led i ansträngningarna att komma till rätta med onödiga tidsutdräkter (bet. 2004/05:KU24). Utskottet pekade också på vikten av att regeringens information inte är för knapphändig. Informationen borde svara mot de krav som har uppställts genom tillkännagivandena. utfördes inom utskottets kansli en genomgång av tillkännagivanden till regeringen (bet. 2005/06:KU34). Utskottet redovisade då de synpunkter på regeringens redogörelser av behandlingen av skrivelser som utskottet har framfört . hade understrukit att utgångspunkten måste vara att de önskemål som tillkännagivandena avser bör tillgodoses (bet. 1994/95:KU30 s. 42). Om det visar sig att det finns omständigheter som hindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annan bedömning än , måste regeringen dock kunna avstå från att vidta de åtgärder som tillkännagivandet avser. En förutsättning borde då vara att regeringen redovisar sina bedömningar för . framhöll utskottet att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats påtagligt (bet. 2006/07:KU17). Den hade blivit mer lättillgänglig och gav en utförligare information om beredningsläget i skilda ärenden. Det fanns dock enligt utskottets mening utrymme för ytterligare förbättringar. Särskilt gällde det information om vilka åtgärder som planeras och bedömningar av när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade, i varje fall om tillkännagivandena är gamla. Utskottet underströk behovet av att sedvanliga beredningsåtgärder inte fördröjs i onödan och framhöll vikten av att en riksdagsskrivelse inte redovisas som slutbehandlad utan att samtliga delar av tillkännagivandet har redovisats. framhöll utskottet att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har fortsatt att förbättras (bet. 2007/08:KU21). Information om vilka åtgärder som planeras och bedömningar om när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade förekom enligt utskottet i större utsträckning . Utskottet välkomnade denna utveckling och förutsatte att sådana uppgifter kommer att redovisas genomgående i kommande redogörelser. Utskottet betonade även dels att långa tidsutdräkter skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i , dels att det är angeläget att en åtgärd som aviseras till en viss tidpunkt verkligen vidtas och inte återkommande skjuts upp. Utskottet underströk återigen behovet av att beredningsåtgärder inte fördröjs i onödan. framhöll utskottet att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har fortsatt att förbättras (bet. 2008/09:KU21). Mot bakgrund av att flera utskott pekade på tidsutdräkterna när det gäller behandlingen av riksdagsskrivelser underströk åter behovet av att beredningsåtgärder inte fördröjs i onödan. Till följd av att regeringens skrivelse saknade uppgifter om två tillkännagivanden från betonade utskottet vikten dels av att tillkännagivanden inte göms undan i regeringens korrespondens med , dels av att regeringen nogsamt behandlar samtliga riksdagsbeslut som har meddelats till regeringen genom riksdagsskrivelser. Utskottet förutsatte även att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas i syfte att förhindra att det inträffade upprepades. framhöll utskottet bl.a. att inte kan anses vara en acceptabel tidsutdräkt för behandlingen av ett tillkännagivande, i synnerhet om regeringen brister i information till om ärendets beredning (bet. 2009/10:KU21). Finns det omständigheter som hindrar ett genomförande ska regeringen enligt utskottet återkomma till och redovisa skälen för sin bedömning. Mot bakgrund av finans-, utrikes- och näringsutskottens iakttagelser konstaterade att regeringens bedömning att vissa riksdagsskrivelser var slutbehandlade inte delades fullt ut av de nämnda utskotten. gjorde ingen annan bedömning än de nämnda utskotten och förutsatte att regeringen skulle vidta de åtgärder som krävdes för att utskottens synpunkter skulle beaktas. På sitt eget område gjorde motsvarande bedömning avseende en riksdagsskrivelse. Mot bakgrund av näringsutskottets synpunkter betonade utskottet betydelsen av att regeringen nogsamt beaktar beslut och tillkännagivanden innan den redovisar en riksdagsskrivelse som slutbehandlad. Utskottet påminde om att innebörden av en slutbehandling är att uppdrag till regeringen anses vara slutfört. I det fall som aktualiserades av näringsutskottet och som innehöll ett bemyndigande från till regeringen skulle detta ha inneburit att bemyndigandet hade upphört. Utskottet uttalade sin avsikt att förstärka sin granskning av redogörelsen. framhöll utskottet att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser hade fortsatt att förbättras och förutsatte att skrivelsens kvalitet skulle bibehållas (bet. 2011/12:KU21). Utskottet konstaterade dock att det fanns utrymme för ytterligare förbättringar i fråga om information om vilka åtgärder som planerades och om bedömningar när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade. Vidare framhöll utskottet, med stöd av flera andra utskotts yttranden, att det var av stor vikt att regeringen vidtar mått och steg för att undvika onödig tidsutdräkt. Utskottet anförde även dels att regeringens bedömning av ett tillkännagivande som slutbehandlat kritiseras av näringsutskottet, dels att skatteutskottet och även i viss utsträckning socialförsäkrings- och trafikutskotten har lämnat synpunkter på regeringens redovisning av ett antal tillkännagivanden. delade de nämnda utskottens bedömningar och förutsatte att regeringen vidtog lämpliga åtgärder med anledning av utskottens synpunkter och bedömningar. På sitt eget område noterade att det rådde en viss oklarhet gällande ett tillkännagivande om en översyn av handläggningen av ärenden om bortförda barn och förutsatte att regeringen skulle återkomma till i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. Vidare konstaterade utskottet att regeringens redogörelse saknade ett tillkännagivande och förutsatte att eventuella brister i rutiner åtgärdades i syfte att förhindra att det inträffade upprepas. Utskottet uttalade även sin strävan att förstärka granskningen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser och konstaterade i samband med detta bl.a. dels att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser under de senaste tre riksmötena har minskat påtagligt, dels att andelen slutbehandlade tillkännagivanden under de senaste två riksmötena har ökat väsentligt, vilket utskottet fann bra. Andra iakttagelser som utskottet har gjort är att andelen tillkännagivanden som slutbehandlas genom propositioner ökar och att äldre tillkännagivanden slutbehandlas. Av tredje årsrapport framgår att rådet behandlade 461 remisser med författningsförslag (jämfört med 421 och 411 ). Av dessa har 174 föranlett yttranden från sida medan 287 har besvarats av kansliet (motsvarande siffror är 171 respektive 250 och 222 respektive 189 ). I av yttrandena har avstyrkt förslagen (jämfört 2009) och i av fallen har konsekvensutredningarna ansetts bristfälliga (jämfört för 2009). I av fallen saknades konsekvensutredning helt (att jämföra 2009). I de flesta fall då en regel har avstyrkts beror det på att de administrativa effekterna inte har beskrivits tillräckligt utförligt. observerar sammantaget ett lyft jämfört i och med att andelen tillstyrkanden är markant högre än föregående år, men menar även att andelen godtagbara konsekvensutredningar fortfarande ligger på en alltför låg nivå. menar att det är nödvändigt att kvalitetsnivån på konsekvensutredningar höjs för arbetet med regelförenkling ska drivas framåt och det är därför problematiskt att inga större framsteg sker. menar att den viktigaste anledningen torde vara att regelgivaren inte prioriterar arbetet med sådana utredningar. Av en intervjuundersökning som har genomfört framgår att det för goda resultat krävs att såväl handläggare som beslutsfattare är engagerade i arbetet samt tydliga interna rutiner och tillräckligt med tid.