bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — bättre underlag för kliniska beslut och upphandling av medicintekniska produkter större transparens kring medicintekniska produkters kostnadseffektivitet och priser bättre utnyttjande av existerande resurser för kunskapsvärdering genom att bedömningarna görs av en nationell myndighet och inte av alla huvudmännen en mer kunskapsstyrd och likvärdig användning av medicintekniska produkter i hela landet. De hälsoekonomiska bedömningarna har ingen påverkan på om produkterna ska ingå i läkemedelsförmånerna. Avsikten med de hälsoekonomiska bedömningarna är att landstingen ska få ett bättre underlag och därmed ska kunna fatta bättre beslut. TLV samarbetar med med att göra en jämförelse mellan de insulinpumpar som finns tillgängliga på marknaden. I ett tidigare avsnitt har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag att införa en bestämmelse om kostnadstak för inköp av förmånsberättigade varor och att detta kostnadstak indexregleras. De personer som konsumerar mest läkemedel kommer även fortsättningsvis att betala endast en mindre del av kostnaderna för dessa. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Medelsanvisningen tillstyrks och motionerna 2012/13:So489 (V) yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2012/13:So496 (SD) i denna del avstyrks. har barn och ungdomar upp till en lagligt grundad möjlighet att få reducering av sina kostnader för inköp av speciallivsmedel. I vissa landsting subventioneras speciallivsmedel för personer , medan det inom andra landsting inte medges någon sådan förmån. Frågan om hur ett förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel ska utformas har under en lång följd av år varit föremål för översyn och utredningar. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med ett förslag till nytt förmånssystem. har frågan beretts i utan att något förslag har lämnats. har fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av landstingens subventioner av speciallivsmedel för personer . Verket ska vidare beskriva processen för när ett livsmedel förs upp på förteckningen över livsmedel som omfattas av prisnedsättningen. har fått i uppdrag att göra en översiktlig beskrivning av utvecklingen inom speciallivsmedelsområdet . I uppdraget ingår att särskilt beskriva utvecklingen av och tillgången till speciallivsmedel för sådana sjukdomar som berättigar till prisnedsättning av livsmedel enligt lagen om läkemedelsförmåner m.m. Uppdragen ska redovisas till regeringen . Utskottet har fått veta att det råder stora skillnader mellan landstingen när det gäller subventionering av speciallivsmedel för personer . Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet utgår därför från att regeringen tar initiativ till samtal med och i denna fråga. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So289 (S), 2012/13:So323 (S) och 2012/13:So395 (SD). När det gäller frågan om subventionering av t.ex. insulinpumpar konstaterar utskottet att det är () som beslutar om vilka förbrukningsartiklar som ska subventioneras inom ramen för förmånssystemet. beslutade TLV att insulinpumpar inte längre ska ingå i läkemedelsförmånerna då de har för lång hållbarhet för att betraktas som förbrukningsartiklar. Beslutet ska gälla från . Utskottet har fått veta att Kommuner och Landsting anser att tiden för ikraftträdandet av TLV:s beslut är rimligt. Landstingens Läkemedelsförmånsgrupp har uppgett att landstingen kommer att fortsätta tillhandahålla insulinpumpar till de patienter som har nytta av dem. Genom en mer rationell hantering hoppas landstingen att fler patienter får tillgång till dessa produkter. Utskottet utgår således från att TLV:s beslut inte kommer att vara till nackdel för patienterna, utan att de som är i behov av insulinpumpar även fortsättningsvis kommer att få tillgång till dessa. Vidare noterar utskottet att TLV på regeringens uppdrag genomför hälsoekonomiska bedömningar av medicintekniska produkter fram till . Utskottet anser att regeringen ska återkomma till med en redovisning av resultatet av TLV:s uppdrag. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So312 (S) och 2012/13:So519 (SD). 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår även motionsyrkanden om jämlik hälsa, kunskapsläget inom alternativ- och komplementärmedicin, sjuksköterskors specialistutbildning samt om vård för personer som vistas i utan tillstånd. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V), 6 (S), 7 (SD) och 8 (V) samt särskilt yttrande 7 (V). Regeringen föreslår att 1 anvisas inom anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård . Anslagets ändamål är att genom riktade satsningar arbeta för en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård som håller en god tillgänglighet och stärker patientens delaktighet och valfrihet. Insatser inom anslaget ska också förbättra förutsättningarna för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt samt att kunskap och erfarenheter tas till vara för att systematiskt förbättra hälso- och sjukvården. Från anslaget utbetalas också medel för att stärka hälsofrämjande hälso- och sjukvård och för insatser inom regeringens folkhälsoarbete m.m. Anslaget uppgick till och utfallet under blev . har ett antal utvecklingsprojekt för att stärka regeringens politik inom hälso- och sjukvårdsområdet påbörjats. Flera av dessa är långsiktiga åtaganden som kommer att kräva finansiering även och framåt. Däribland kan nämnas satsningar inom cancerområdet, kvalitetsregister, öppna jämförelser och strukturerad vårddokumentation m.m. Regeringens avsikt är att påbörjade åtaganden ska fullföljas med finansiering . Från anslaget utbetalas även medel i samband med överenskommelser med SKL för implementering av regeringens politik samt andra insatser och bidrag som ryms inom anslagets ändamål. Medel från anslaget fördelas även till insatser som är viktiga för folkhälsan samt till vissa internationella åtaganden inom området folkhälsa och sjukvård. I budgetpropositionen aviserade regeringen en flerårig satsning på patientsäkerhet som till största delen består av ett årligt prestationsbaserat stimulansbidrag till landstingen. uppgick satsningen till , och 2012 till . aviserade regeringen för patientsäkerhetssatsningen. Vidare aviserade regeringen i budgetpropositionen en särskild satsning för förbättringar av vården och omsorgen av äldre. beräknas för detta ändamål. Regeringen har aviserat en satsning kring forskning inom ämnesområdet farmaci om . Inom ramen för anslaget finansieras en särskild satsning på kvalitetsregister. Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om utveckling och finansiering av de nationella kvalitetsregistren åren 20122016. Satsningen uppgår till 20132016. Anslaget ökades 2012 med för satsningar på tillgänglighet, innefattande bl.a. stimulansbidrag för införande av LOV. beräknas motsvarande satsning till . Inom anslaget finansieras även satsningar på bl.a. förbättrad cancervård, jämlik vård, öppna jämförelser och insatser inom läkemedelsområdet. Vidare tillförs anslaget ca , vilket sker genom en neddragning av det på statens budget uppförda anslaget 1:1 . Medlen får användas för kostnader kopplade till patientsäkerhet och patientklagomål i avvaktan på att frågan om möjligheten att överklaga beslut om kritik enligt patientsäkerhetslagen är färdigbehandlad. En överklagandemöjlighet bedöms träda i kraft . Efter ikraftträdandet är avsikten att medlen ska överföras till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Medlen är avsedda att användas för en förstärkning av Domstolar för hantering av överklagandeärenden. Anslaget tillförs dessutom ytterligare för samma ändamål, då kostnaderna för domstolarna beräknas uppgå till . Regeringen har tidigare genom årliga beslut beviljat tillfälliga stöd för perioden 20082012 till en verksamhet för personer med sällsynta diagnoser. Mot bakgrund av förändringar i regeringsformen (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304) och nya principer för fördelningen av bidrag beslutade regeringen om förordningen (2012:316) om viss verksamhet på funktionshindersområdet. Förordningen täcker det verksamhetsområde som tidigare fått statsbidrag för. Regeringens avsikt är att samla de medel som fördelas genom förordningen på ett anslag. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att förs över från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård till anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen avser att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden. Kostnaden för detta uppskattas till . Regeringen föreslår att detta belopp tillförs anslaget 2013. beräknas anslaget tillföras för ändamålet. Anslaget ökas 2013 med för en förstärkt satsning på specialistkompetenskurser för läkare under ST-utbildning. Även beräknas satsningen uppgå till . har påbörjat ett arbete med att utveckla personliga hälsokonton, som ska vara ett stöd för att förbättra och behålla hälsa. Anslaget tillförs för att utveckla stöd för den enskilde vid planering, genomförande och uppföljning av livsstilsrelaterade förändringar, liksom hälso- och sjukvårdsrelaterade händelser. tillförs anslaget för detta ändamål. Regeringen avser att föreslå att en ny lag ska träda i kraft . Den nya lagen innebär att personer som har meddelats beslut om avvisning eller utvisning men som håller sig undan verkställighet av beslutet och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta ska erbjudas samma vård som asylsökande. För detta ändamål beräknas anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård tillföras 2014 samt 2015 och framåt. Det högre beloppet 2014 beror på att landstingen kommer att kompenseras retroaktivt för den vård som bedrivs . När det gäller frågan om på vilket sätt landstingen ska kompenseras avser regeringen att återkomma till med en proposition. Regeringen avser att ta fram en samlad strategi för en jämlik vård. En jämlik vård är en vård som erbjuder alla invånare god kvalitet, hög tillgänglighet och möjlighet till delaktighet och inflytande. Vården ska ha hög kvalitet för alla oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller ålder och oavsett vilken bostadsort, utbildning eller vilka ekonomiska förutsättningar man har. Den vård som erbjuds ska i möjligaste mån utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och önskemål. Regeringens inriktning för en mer jämlik vård handlar också om att verka för fortsatt synliggörande och analyser av skillnader i vårdens resultat. För att stärka och vidareutveckla detta arbete krävs fortsatta insatser, t.ex. fortsatt utveckling av kvalitetsregister, öppna jämförelser och utveckling av e-hälsoverktyg. Även befolkningsundersökningar och uppföljningen av invånares och patienters erfarenheter av och syn på vården, bl.a. genom den nationella patientenkäten, är en viktig del i arbetet med ökad kunskap om vården. avser vidare att fortsätta dialogen och samverkan med hälso- och sjukvårdens aktörer och företrädare för olika patientgrupper om utmaningar i arbetet för en jämlik vård. Bland annat förbereds en landstingsturné då samtliga landsting ska besökas för bl.a. diskussioner om arbetet för en mer jämlik vård. För att förbättra beslutsoförmögna personers ställning har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag till en reglering i syfte att så långt möjligt se till att personer som är beslutsoförmögna får den vård eller tandvård som behövs som individens integritet och värdighet tillgodoses. Uppdraget ska vara slutfört . Sammantaget ska åtgärderna bidra till regeringens arbete för en mer jämlik vård. Vård för personer som vistas i landet utan tillstånd Personer som har meddelats beslut om avvisning eller utvisning men som håller sig undan verkställighet av beslutet och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta ska få tillgång till subventionerad vård motsvarande den vård som asylsökande har , dvs. vård som inte kan anstå, mödravård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort, hälsoundersökning och tandvård som inte kan anstå samt receptförskrivna läkemedel. Barn som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta ska få tillgång till samma vård som asylsökande barn och barn som håller sig undan verkställighet av utvisnings- eller avvisningsbeslut, dvs. fullständig vård, regelbunden fullständig tandvård och läkemedel, precis som andra barn bosatta i . Landstingen ska även i fortsättningen ha möjlighet att erbjuda vård till vuxna upp till den nivå som gäller för bosatta inom . Denna möjlighet för landstingen ska kvarstå och tydliggöras i lag eller på det mest ändamålsenliga sättet. En departementspromemoria om ett förändrat regelverk har tagits fram inom och skickas ut på remiss (Ds 2012:36). Förändringen ska träda i kraft . Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna anser inte att staten genom stimulansbidrag ska styra landstingen att införa etableringsfrihet. Därför avvisas det tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om nej till lag om fri etablering i specialistsjukvården. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om stödet till Rett Center. Motionärerna anser att verksamhetens långsiktiga existens behöver säkras, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser, och att statsbidraget som varit oförändrat under en lång rad år anpassas till kostnadsutvecklingen. Staten har ett särskilt ansvar för och motionärerna föreslår att statsbidraget till Rett Center räknas inom anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Därmed säkras verksamheten och staten tar sitt ansvar för och de berörda patienterna. I motion 2012/13:So341 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om Rett Center. Motionärerna anför att verksamhetens långsiktiga existens, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser, kräver att statsbidraget anpassas till kostnadsutvecklingen för att den ska kunna drivas vidare. I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 7 (delvis) yrkas att till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna satsar på en svensk folkhälsokommission. Den bör, enligt motionärerna, ha parlamentarisk förankring och deltagande av forskare, experter och aktiva inom folkhälsoområdet. Den ska bygga vidare på hälsans bestämningsfaktorer, arbeta brett och ha som övergripande uppdrag att föreslå åtgärder för en jämlik hälsa inom en generation. Inom anslaget avsätter motionärerna även till Alternativ- och komplementärmedicinskt register, i enlighet med den kostnadsberäkning (SOU 2010:65) kom fram till. Vidare avsätter motionärerna till Rett Center. Enligt motionärerna bedriver Rett Center en smal, men mycket viktig verksamhet. Det är enligt motionärerna förödande för verksamheten att inte ha säker och långsiktig finansiering. I avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser bör därför medel avsättas för verksamheten. I partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om en folkhälsokommission. I motion 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en nationell kommission. I kommittémotion 2012/13:So496 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mer än regeringen föreslagit. I kommittémotion 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om Rett Center. För att garantera verksamhetens långsiktiga existens krävs enligt motionärerna att statsbidraget anpassas till kostnadsutvecklingen. I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna säger nej till regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Motionärerna avvisar därmed regeringens förslag om stimulansbidrag på för detta ändamål. Motionärerna föreslår i stället ett stimulansbidrag på till landstingen för genomförandet av en vårdplatsgaranti. Pengarna tillfaller de landsting som kan visa upp planerade satsningar för fler vårdplatser på sjukhusen. Landstingen medfinansierar satsningen . Vidare avsätter motionärerna till det förebyggande arbetet mot ohälsa. En annan åtgärd är att tillsätta en folkhälsokommission som ska analysera de sociala skillnaderna i hälsa och dess samband med sociala bestämningsfaktorer. För detta avsätts . Motionärerna avsätter även för att införa en betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Slutligen vill motionärerna ge både asylsökande och papperslösa rätt till vård på samma villkor som alla andra redan från . Motionärerna avsätter för detta. I kommittémotion 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en kommission med uppdrag att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. I kommittémotion 2012/13:So486 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vårdplatsgaranti. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om satsningar på det förebyggande arbetet mot ohälsa. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Slutligen begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om Rett Center. Motionärerna anser att staten har ett särskilt ansvar för och föreslår att statsbidraget till Rett Center räknas (inom anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård). Därmed säkras verksamheten och staten tar sitt ansvar för och de berörda patienterna. Motioner utan anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska enligt motionärerna vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. I motion 2012/13:So456 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en nationell kommission för jämlik hälsa. I motion 2012/13:So468 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell strategi med åtgärder för att minska sociala skillnader och ojämlikheter i hälsa. I motion 2012/13:So494 av (C) begärs ett tillkännagivande om att förbättra kunskapsläget inom komplementär alternativmedicin. I motion 2012/13:So406 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta fram en nationell strategi för sjuksköterskors specialistutbildning. I motion 2012/13:So583 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Vård för personer som vistas i landet utan tillstånd I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utforma gemensamma riktlinjer för landstingen när det gäller vård till papperslösa. I motion 2012/13:So553 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ändra lagstiftningen så att alla barn kan få vård på lika villkor (dvs. även asylsökande och papperslösa barn). I kommittémotion 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vård av illegala immigranter. Motionärerna motsätter sig att illegala och avvisade immigranter föreslås få subventionerad vård i . De uppmanar regeringen att inkomma med en uppskattning av hur många personer som det eventuellt skulle omfatta samt av hur det skulle öka trycket inom sjukvården. I motion 2012/13:So555 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att inte ge utlänningar som vistas illegalt i landet rätt till vård på samma villkor som asylsökande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att besluta att utlänningar som vistas illegalt i landet endast ska ges rätt till akut sjukvård. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att kräva av landets vårdinrättningar att en polismyndighet kontaktas i samband med att utlänningar som vistas illegalt i landet får akut sjukvård så att utvisning kan verkställas efter att akut vård getts. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda olika möjligheter för att kunna utkräva full ersättning för den akutsjukvård som utlänningar som vistas illegalt i landet har fått. I kommittémotion 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs att regeringen sänder utredningen efter behov och på lika villkor en mänsklig rättighet (SOU 2011:48) på remiss. I yrkande 8 begärs att regeringen skyndsamt återkommer med förslag på rätt till full sjukvård för asylsökande och papperslösa. Rett Center är ett nationellt svenskt center för Rett syndrom, en sällsynt neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor redan i spädbarnsåldern. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. Motioner om den långsiktiga finansieringen av Rett Center behandlades senast av socialutskottet i betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2011/12:1, rskr. 2011/12:97). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 34, ingen res. En sällsynt diagnos är, enligt den definition som används i , en sjukdom eller skada som leder till omfattande funktionshinder och som finns hos högst en person per 10 000. Det finns ca 300 diagnoser registrerade i kunskapsdatabas om ovanliga diagnoser. Rett syndrom är en av dessa. Sällsynta sjukdomar är ett område där det är svårt för både patienter och profession att få en överblick över utbudet av vård och stöd. Utskottet välkomnar därför den nationella funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar som ska inrättas av . Funktionen ska bl.a. bidra till ökad samordning och koordinering av hälso- och sjukvårdens resurser för personer med sällsynta sjukdomar och inventera tillgängliga resurser för personer med sällsynta sjukdomar. Funktionen, som ska vara på plats , ska dock inte vara en del av organisation. Utskottet noterar också att , i samråd med Kommuner och Landsting, ska ta fram underlag för en strategi för sällsynta sjukdomar i enlighet med Europeiska unionens rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar. Genom rådsrekommendationen har medlemsstaterna på olika sätt åtagit sig att stärka insatserna för sällsynta sjukdomar på ett övergripande plan. Utskottet anser att det är mycket positivt att detta arbete har påbörjats. Utskottet vill i detta sammanhang också nämna frågan om tillgång till särläkemedel. Den är viktig för många med en sällsynt diagnos. tillsattes en utredning med uppdrag att se över vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. Utskottet noterar att frågan om prissättningen av särläkemedel lyfts fram i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, är en viktig aktör. Rett Center har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift till utskottet kommer bidraget att uppgå till även 2012. Bidraget ingår även i regeringens förslag till budgetram . Verksamhet och forskning på området måste långsiktigt säkras, enligt utskottets mening. Mot denna bakgrund får motionerna [] anses delvis tillgodosedda.