bet · GZ01KU6 · 2012-03-02 00:00:00 — Av redogörelsen, som avser verksamhetsåret , framgår att justitieombudsmannen (JO) avgjort drygt 1 200 klagomålsärenden om Kriminalvården. JO anför att många klagomål kan härledas till att det är svårt att anpassa sig till livet i fängelse och att anmälningarna ofta avser spörsmål som i grunden handlar om begränsningarna i den dagliga livsföringen. Det kan röra sig om telefon- och besökstillstånd, tider för inlåsningen i bostadsrummet och upplåsning , kvaliteten på maten eller innehav av t.ex. böcker och privata kläder. JO anför att i flertalet sådana ärenden har inga misstag begåtts, även om JO ibland kritiserar anstalterna för att ta alltför på sig att lämna besked i olika frågor. Bemötandefrågor är inte heller ovanliga. Hur orden föll i en viss, ofta upprörd, situation är dock svårt att utreda i efterhand, påpekar JO. I en rad ärenden har dock JO funnit anledning att se mer kritiskt på Kriminalvårdens agerande. Dessa ärenden är refererade i ämbetsberättelsen. I motion 2011/12:K1 (S) begärs ett tillkännagivande om ett oberoende organ för tillsyn av olika statliga myndigheter. Motionärerna anför, när det gäller Kriminalvården, att varje del av ett frihetsberövande bör vara omgärdad av tillräckliga kontrollorgan och system för att minimera möjligheten att fel begås i verksamheten och för att de fel som ändå begås uppmärksammas och så snabbt som möjligt kan korrigeras. En modern kriminalvård bör enligt motionärerna ha en självständig tillsyn utifrån. Detta bör utredas, enligt motionärerna. I motion 2011/12:K2 (MP) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning för att på ett samlat sätt se över hur ordinär tillsyn kan ordnas för verksamhet som saknar detta. Motionärerna anför att för bl.a. Kriminalvården är Justitiekanslern det enda ordinarie tillsynsorganet. Vidare anförs att JO alltmer kommit att få en roll som ordinärt tillsynsorgan för verksamhetsområden där normal tillsyn inte finns eller är välkänd. I motion 2011/12:K3 (M, FP, C, KD) begärs ett tillkännagivande om att beakta JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan och se över bristen på ordinarie tillsynsorgan för verksamheter vilka är föremål för omfattande ärendehantering hos JO. Enligt motionärerna ägnar JO alltför stor del av sin verksamhet åt ärenden som borde behandlas i annat sammanhang. I motion 2011/12:Ju359 (S) yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om en oberoende instans som sköter tillsynen över Kriminalvården. Motionärerna anför att den tillsyn som JO utför inte är kontinuerlig och inte heller fullständig. En övervägande del av verksamhetens tillsyn ansvarar den egna myndigheten för. En modern kriminalvård ska ha en självständig tillsyn utifrån, anförs det i motionen. Utredningen effektivitet lämnade sitt slutbetänkande Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80). Utredningen föreslog att en ny myndighet skulle bildas för tillsyn av Kriminalvårdens verksamhet. En ny tillsynsmyndighet bör bedriva både system- och verksamhetstillsyn. bör enligt utredningen bl.a. granska att gällande författningar efterlevs och att Kriminalvården fullgör och regeringens uppdrag. bör också granska att Kriminalvården handlägger ärenden korrekt och att myndighetens resurser används effektivt. Vidare bör tillsynsmyndigheten också följa upp vad som har orsakat allvarliga incidenter och hur de har hanterats av myndigheten. Betänkandet bereds i . anförde i betänkande 2010/11:JuU10 att frågan om att bilda en ny tillsynsmyndighet för Kriminalvården behandlats i betänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80) samt att betänkandet bereds i . Utskottet ansåg inte att denna beredning borde föregripas. Utskottet avstyrkte den aktuella motionen. följde utskottets förslag (prot. 2010/11:83). anförde i betänkande 2010/11:KU16 att utskottet noterat att Justitieombudsmännen ämbetsberättelser hade uppmärksammat på att det faktum att det inom vissa samhällsområden saknas ordinära tillsynsorgan innebär att JO, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Detta gäller verksamheter som dessutom har mycket stor betydelse för många människors personliga och ekonomiska förhållanden, exempelvis inom områdena för kriminalvård och socialförsäkring. påpekade vidare att JO ämbetsberättelse anfört att det är närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknas på flera områden, bl.a. uttalade att utskottet kunde instämma i detta och ville understryka att det är mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kan fullgöra denna uppgift på det sätt som är meningen. Med det anförda föreslog att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. följde utskottets förslag (prot. 2010/11:48). behandlade i betänkande 2011/12:KU1 ett motionsyrkande om att för det kommande budgetåret sätta upp och tilldela budgetmedel för en ny nationell tillsynsorganisation. konstaterade att JO alltjämt, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Utskottet anförde att det ansåg att frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor är betydelsefull, men att utskottet avsåg att återkomma till frågan i samband med utskottets behandling av JO:s ämbetsberättelse. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn saknades enligt utskottet och det aktuella motionsyrkandet avstyrktes. följde utskottets förslag (prot. 2011/12:43). (Ju 2010:09, dir. 2010:75) har inkommit med en skrivelse till . I skrivelsen hemställer kommittén om att regeringen utfärdar kompletterande direktiv som bl.a. innebär att kommittén får ytterligare tid att analysera och lägga fram förslag avseende tillskapande av en från polisen fristående myndighet med uppgift att utöva tillsyn över polisväsendet. Enligt vad utskottet erfarit pågår arbete i med att ta fram tilläggsdirektiv till med anledning av den skrivelse som kommittén gett in till departementet. Direktiven kommer enligt uppgift att avse frågan tillskapande av en fristående myndighet med uppgift att utöva tillsyn över vissa delar av rättsväsendet, bl.a. polisen och Kriminalvården. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna om att det är problematiskt att bl.a. Kriminalvården saknar ordinarie tillsynsorgan. Utgångspunkten måste enligt utskottet vara att tillsynen över Kriminalvården är tillräcklig i förhållande till de långtgående befogenheter som myndigheten har att ingripa i enskilda människors liv. Enligt utskottet talar detta med viss styrka för att tillsynen över Kriminalvården bör skötas av ett oberoende och externt organ. Utskottet ser positivt på uppgiften att de tilläggsdirektiv som utarbetas i med anledning av begäran, kommer att avse frågan om tillskapande av en fristående myndighet med uppgift att utöva tillsyn över vissa delar av rättsväsendet, bl.a. polisen och Kriminalvården. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att det är angeläget att frågan om en fristående tillsynsmyndighet för Kriminalvården löses och att regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Enligt justitieutskottets mening bör föreslå att som sin mening ger regeringen detta till känna. bör därmed tillstyrka motion 2011/12:Ju359 (S) yrkande 45. Även motionerna 2011/12:K1 (S), 2011/12:K2 (MP) och 2011/12:K3 (M, FP, C, KD) bör tillstyrkas i de delar som avser justitieutskottets beredningsområde. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), i (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (FP) och (V). har beslutat att bereda socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över redogörelse /12:JO1 samt motionerna 2011/12:K1K3 som väckts med anledning av redogörelsen. behandlar de delar som rör utskottets beredningsområden, dvs. socialförsäkring och migration. Justitieombudsmännen () granskar och tillser att myndigheter och enskilda tjänstemän följer lagar och förordningar och i övrigt fullgör sina skyldigheter, dvs. agerar så att allt går rätt till vid handläggningen av olika ärenden och att enskilda medborgare behandlas på ett korrekt sätt. JO kan överlämna ett ärende till en annan myndighet för handläggning, om ärendet är av sådan karaktär att det är lämpligt att det utreds och prövas av någon annan myndighet än JO och den myndigheten inte tidigare prövat saken. Det yttersta maktmedel som JO har är att JO, som särskild åklagare, kan väcka åtal mot en tjänsteman för tjänstefel eller annat brott i tjänsten. JO har även rätt att initiera ett disciplinförfarande mot en tjänsteman för en tjänsteförseelse. Vanligast är att en JO i sin tillsynsverksamhet gör kritiska, vägledande eller rådgivande uttalanden. JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan innebär bl.a. att besluten i JO:s ärenden inte är rättsligt bindande. I formellt hänseende är JO:s beslut i ett tillsynsärende inte någonting annat än ett uttryck för respektive ombudsmans personliga uppfattning i de behandlade frågorna. Justitiekanslern () har i likhet med JO tillsyn över myndigheter och deras tjänstemän. Tillsynen har till syfte att kontrollera att lagar och andra författningar efterföljs. har JK:s tillsynsverksamhet begränsats till en mer övergripande tillsyn som främst är inriktad på att upptäcka systematiska fel i den offentliga verksamheten. JK bestämmer själv om en anmälan från en enskild ska leda till några åtgärder. Man kan förenklat säga att JK bedriver sin verksamhet på uppdrag av regeringen med det perspektiv som följer därav, medan JO är företrädare för och traditionellt har som uppgift att ta till vara allmänhetens intressen gentemot statsmakten. JK handhar också skadestånd riktade mot staten. Genom bildandet av Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) skapades en självständig tillsynsfunktion inom socialförsäkringsområdet. Myndigheten ska genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet och skapa ökad tilltro till socialförsäkringarna hos medborgarna. ISF tar inte upp klagomål från enskilda om hur myndigheter har handlagt deras ärende utan hänvisar i sådana fall till JO. På uppmanas enskilda under rubriken och beröm att förbättra myndighetens service genom att lämna allmänna synpunkter, förbättringsförslag, klagomål och beröm. Myndigheten lovar att läsa allt och använda synpunkterna i förbättringsarbetet men lovar inte att alla enskilda kontaktas. Även har på sin webbplats en sådan hänvisning avseende klagomål. ISF:s tillsyn omfattar i de delar som avser beslut om pensionsgrundande inkomst. På anges under rubriken över att JO och JK utövar tillsyn över och dem som arbetar där. Vidare anges att JO kontrollerar att myndigheter och deras tjänstemän följer gällande lagar och andra författningar i sin verksamhet. Precis som JO har även JK tillsyn över att myndigheter och deras tjänstemän följer lagar och andra författningar. Hos JK kan den enskilde också begära skadestånd, om han eller hon lidit skada orsakad av . På anges att bemötandeombudsmannen tar emot och utreder synpunkter eller klagomål från sökande som anser sig ha blivit dåligt bemötta av någon anställd på verket. Tyngdpunkten ligger således på bemötande och förhållningssätt. Funktionen är självständig i förhållande till verkets övriga verksamhet. Ombudsmannen sammanställer de synpunkter och klagomål som kommer in. När ombudsmannen bedömt att det handlar om ett bemötandeärende tar hon kontakt med chefen på den enhet där problemet uppstått, och chefen utreder vad som hänt. Chefen på enheten eller ombudsmannen kontaktar sedan den sökande och ger återkoppling. Enligt uppgift från jobbar man på att även få en mer strukturerad klagomålshantering i övrigt inom de olika verksamhetsområdena. JO har i yttranden och i ämbetsberättelsen anfört att den extraordinära tillsyn som sker hos JO inte är avsedd att ersätta den tillsyn och den rättstillämpning som andra organ i samhället har till uppgift att utföra. I samband med det har JO efterlyst ordinarie tillsynsorgan dit enskilda kan vända sig med klagomål på myndigheters sätt att sköta deras ärenden. JO har även framhållit att beslut om vilka utredningar som ska företas tas av JO själv. Vidare har JO anmärkt på att vissa myndigheter uppmanar enskilda att vända sig till JO med sina klagomål, vilket har medfört att JO trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan alltmer kommit att ersätta en reguljär tillsyn. informerade chefs-JO socialförsäkringsutskottet om sin syn på och tillsynsorgan. Bland annat ansåg hon att tillsynen i aktuellt hänseende inte bör ha direkt koppling till . Hon betonade att JO:s parlamentariska kontrollfunktion blir lidande av att en lång rad klagomål som skulle kunna hanteras av ett tillsynsorgan i stället hanteras av JO. Vid sin behandling av JO:s ämbetsberättelse för tiden (redog. 2010/11:JO1) noterade att JO ämbetsberättelser uppmärksammat på det faktum att det inom vissa samhällsområden saknas ordinära tillsynsorgan. Det innebär att JO, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Detta gäller enligt verksamheter som dessutom har mycket stor betydelse för många människors personliga och ekonomiska förhållanden, exempelvis inom områdena för kriminalvård och socialförsäkring. kunde instämma i JO:s uttalande i den aktuella ämbetsberättelsen om att det är närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknas på flera områden. Utskottet underströk att det är mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan inte kan fullgöra denna uppgift på det sätt som är meningen (bet. 2010/11:KU16). Enligt JO:s ämbetsberättelse (redog. 2011/12:JO1) kom det under verksamhetsåret in knappt 600 klagomål riktade mot . Jämfört med föregående verksamhetsår handlar det om en minskning med . I ämbetsberättelsen anges att detta måste sägas vara en utomordentligt glädjande utveckling som pekar på att börjar få kontroll över sina handläggningsproblem. är dock ärenden om långsam handläggning och bristfällig kommunikation vanliga. Också ärenden med EU-rättslig anknytning ställer till bekymmer och svårigheter. Vidare anges i ämbetsberättelsen att inom det verksamhetsområde hos JO där ingår kan det allmänt sägas att arbetsläget är normalt och att ärendebalansen har kunnat hållas under kontroll. Till detta har den möjlighet för JO att delegera rätten att fatta vissa beslut som infördes bidragit. I flerpartimotion 2011/12:K3 (M, FP, C, KD) begärs ett tillkännagivande om att beakta JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan och se över bristen på ordinarie tillsynsorgan för verksamheter vilka är föremål för omfattande ärendehantering hos JO. Motionärerna framhåller bl.a. att det är problematiskt att så betydelsefulla områden som socialförsäkringarna, kriminalvården och delar av verksamhet saknar ett ordinarie tillsynsorgan. JO:s arbetsbelastning har under en följd av år ökat, inte minst på grund av tillströmningen av tillsynsärenden inom dessa områden. Ärendetillströmningen inom socialförsäkringen har dock minskat dramatiskt. Motionärerna anser att JO ägnar en alltför stor del av sin verksamhet åt ärenden som borde behandlas i ett annat sammanhang. Följden av detta är att JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan under äventyras. I kommittémotion 2011/12:K1 (S) begärs ett tillkännagivande om oberoende organ för tillsyn av olika statliga verksamheter. Motionärerna anser att det ska inrättas en oberoende instans utanför Kriminalvården som ska sköta tillsynen över Kriminalvården. Även andra statliga verksamheter har en organisation av sin tillsynsverksamhet som inte är tillfredsställande, t.ex. . Det är viktigt att dels identifiera statliga verksamheter som med myndighetsutövning i olika former har en stor inverkan på människors vardagsliv, och som saknar oberoende och effektiv tillsynsverksamhet, dels lämna förslag på hur tillsynen kan förbättras. I motion 2011/12:K2 (MP) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning för att på ett samlat sätt se över hur ordinär tillsyn kan ordnas för verksamheter som saknar detta. Motionären framhåller att JO alltmer har kommit att få en roll som ordinärt tillsynsorgan för verksamhetsområden där normal tillsyn inte finns eller inte är välkänd. Prövningen av klagomålsärenden tar huvuddelen av JO:s handläggningsresurser i anspråk, varför antalet inspektioner och övriga granskningar på JO:s eget initiativ minskat och ligger på en betydligt lägre nivå än vad JO anser vara önskvärt. Ordinära tillsynsorgan bör enligt motionären skapas inom delar av den statliga verksamheten, t.ex. Kriminalvården och , som saknar detta. JO:s tillsyn bedrivs enligt 5 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar som ombudsmännen finner påkallade. JO ska endast verka som ett extraordinärt tillsynsorgan. JO:s beslut är inte rättsligt bindande, och JO har i princip möjlighet att själv besluta om vilka utredningar som ska företas och vad tillsynen ska inriktas på. JO:s ställning som ett extraordinärt tillsynsorgan innebär att det kan ifrågasättas om myndigheter, beträffande klagomål från enskilda t.ex. avseende själva förfarandet hos myndigheten eller underlåtenhet hos myndigheten att vidta vissa åtgärder, enbart kan hänvisa till JO och möjligen även till JK. Utskottet noterar att ISF är ett oberoende tillsynsorgan över socialförsäkringen men att tillsynsmyndigheten inte ska ta upp klagomål från enskilda på hur myndigheter har handlagt deras ärende. Enligt utskottets mening bör det emellertid finnas möjlighet för enskilda att få klagomål av denna typ hanterade på ett ändamålsenligt sätt, antingen av ett externt ordinarie organ eller av myndigheten själv. I det senare fallet ska det således finnas kompetens och administrativa rutiner på myndigheten för att hantera klagomålen. Det bör även övervägas om funktionen ska vara självständig i förhållande till myndighetens övriga verksamhet. Enligt utskottets mening bör det utredas och klargöras hur klagomål på bl.a. ärendehandläggningen inom och myndigheter inom socialförsäkringen ska hanteras i ordinarie ordning. Utskottet noterar vidare att när det gäller myndighetens beslut i ett ärende kan detta överklagas till förvaltningsdomstol av den som är part i ärendet. Med det anförda anser socialförsäkringsutskottet att motionerna 2011/12:K1 (S), 2011/12:K2 (MP) och 2011/12:K3 (M, FP, C, KD) kan anses vara i huvudsak tillgodosedda i de delar de avser socialförsäkringsutskottets beredningsområde. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Detta betänkande behandlar Justitieombudsmännens ämbetsberättelse från till . främsta uppgift är att bevaka den enskildes intressen av en lagenlig och korrekt behandling från våra offentliga organs sida. Det blir på så sätt ett värn för rättssäkerheten i samhället. Ärenden till Justitieombudsmännen är på så sätt en viktig uppföljning av hur våra myndigheter lagenligt sköter sina uppgifter.En annan viktig del för Justitieombudsmännen är de inspektioner som görs ute hos myndigheter och de initiativärenden som ombudsmännen vidtar vid dessa inspektioner. Dessa inspektioner görs på eget initiativ av Justitieombudsmännen och har som främsta uppgift att i förebyggande syfte påtala missförhållanden och på så sätt förhindra att människor blir felaktigt behandlade av våra myndigheter. Tyvärr minskar utrymmet för denna viktiga arbetsuppgift på grund av en alltför stor mängd klagomålsärenden.Herr talman! Av de statistiska uppgifterna för denna ämbetsberättelse framgår att det under verksamhetsåret nyregistrerades 6 954 ärenden, vilket innebär en minskning med 490 ärenden jämfört med förra verksamhetsåret. Det här är ett trendbrott som vi välkomnar men som också ska ses i ljuset av att man redovisade en nyregistrering av ärenden för verksamhetsåret 2008-2009 till 6 918, som faktiskt är en lägre siffra än årets. Då var det den högsta som redovisats under JO:s tvåhundraåriga historia. Detta toppades dessutom av förra årets redovisning med ytterligare en ökning med 581 ärenden, vilket för verksamhetsåret 2009-2010 sammanlagt blev 7 444 ärenden. Det är från denna extremt höga nivå som årets minskning har skett. Detta fick till följd att inspektionerna minskade också för enligt den ämbetsberättelsen. Det var från en redan oacceptabelt låg nivå.Justitieombudsmännen har i flera årsredovisningar påtalat den höga andelen klagomålsärenden och vad det medför för svårigheter för , som är ett extraordinärt tillsynsorgan. Ett enigt utskott har tagit mycket allvarligt på denna information, och man har befarat att det har funnits risk att allmänhetens förtroende för skadats.Herr talman! Vad har då skett för att förbättra Justitieombudsmännens arbetssituation? inkom till en skrivelse från dåvarande chefs-JO med önskemål om att se över möjligheterna för Justitieombudsmännen att delegera rätten att fatta beslut till annan befattningshavare vad gällde avvisnings- och avskrivningsärenden. Så har också skett. Sedan möjligheten till delegation av vissa beslut infördes har 220 klagomålsärenden avgjorts av byråchef, vilket också redovisas i denna ämbetsberättelse.Det stora problemet med att allt fler klagomålsärenden inkommer till JO har sin grund i frånvaron av ordinarie tillsynsorgan för framför allt Kriminalvården. Detta har Justitieombudsmännen framfört , vilket medförde att påtalade dåvarande riksdagsledamot och jag själv i en motion vikten av att Kriminalvården fick ett eget tillsynsorgan för att på så sätt minska den växande andelen av JO:s resurser som gick åt till att behandla klagomål från intagna i häkten och kriminalvårdsanstalter. Flera liknande motioner har skrivits av andra ledamöter från olika partier, och även i detta betänkande behandlas motioner med samma innebörd.JO anförde i förra årets ämbetsberättelse att det var närmast häpnadsväckande att det fortfarande saknades reguljära tillsynsorgan på flera områden. instämde i detta och underströk vikten av JO:s ställning som extraordinärt tillsynsorgan. Det är därför glädjande att konstatera att regeringen nu har beslutat att ge tilläggsdirektiv till som motsvarar utskottets önskemål.Herr talman! Även inom migrations- och socialförsäkringsområdet finns brister i ordinarie tillsynsorgan. En stor del av JO:s resurser ägnas åt sådant som borde kunna hanteras på annat sätt.Ett enigt konstitutionsutskott liksom socialförsäkringsutskottet anser att det bör utredas hur och i vilken organisatorisk form en ordinarie tillsyn över ärendehandläggningen inom och socialförsäkringsområdets verksamheter bör utformas.Med dessa åtgärder för att säkerställa Justitieombudsmännens ställning som extraordinärt tillsynsorgan ser vi ledamöter i fram emot kommande ämbetsberättelse med minskade klagomålsärenden och en betydande ökning av inspektioner och initiativärenden för att förebygga missförhållanden som kan drabba enskilda i kontakter med våra myndigheter. På så sätt kan rättssäkerheten öka i samhället. Dessa inspektioner skulle med fördel kunna företas inom Transportstyrelsen och inom våra domstolar där handläggningstiderna är alldeles för långa, vilket det också redogörs för i årets ämbetsberättelse.Vi ska aldrig glömma bort att bakom varje klagomålsärende finns en människa som upplever sig ha blivit felaktigt behandlad i kontakten med våra myndigheter.