bet · GZ01AU5 · 2012-02-08 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att den som utför ett arbete ensam typiskt sett blir utsatt för en större risk. Det gäller även risken för våld och hot. Det finns som framgått en särskild bestämmelse om ensamarbete i 3 kap. 2 § andra stycket AML. har dessutom utfärdat flera olika föreskrifter och anvisningar om ensamarbete, främst den nyssnämnda föreskriften Ensamarbete (AFS 1982:3). Med ensamarbete avses vanligtvis arbete som en arbetstagare utför i fysisk eller social isolering från andra människor. Att utföra ett arbete ensam kan innebära en stark psykisk påfrestning, särskilt om det är förenat med andra risker, t.ex. våld eller trakasserier. Ett annat förhållande som kan vara påfrestande är övervakningsarbete där stora värden, mänskliga eller materiella, står på spel. Men ensamarbete kan också upplevas som positivt. Speciellt för dem som har uppgifter som kräver koncentration och uppmärksamhet är ensamarbete till och med en förutsättning. Sådana arbeten kan vara t.ex. planerings- och granskningsuppgifter, konstnärligt arbete och forskning. Också individuella skillnader förekommer. Vissa personer vill arbeta för sig själva och lider inte av det, medan andra kan uppleva påfrestningar trots att kraven i föreskrifterna är tillgodosedda. Utskottet vill peka på att olägenheter som orsakas av ensamarbete ofta kan förebyggas genom planering av arbetet. Åtgärder kan t.ex. vidtas så att den som utför ensamarbetet inte löper större risk för skada än om flera gemensamt utfört arbetet. Det är viktigt att arbetstagarna har tillräcklig utbildning, information och instruktion för att utföra arbetet ensamma. Utskottet vill peka på att frågor som är relaterade till ensamarbete allmänt sett lämpar sig väl för samverkan och avtal mellan arbetsmarknadens parter eftersom de i stor utsträckning själva har de verktyg som behövs för att hitta fungerande lösningar på problemen. Utskottet anser därför inte att något tillkännagivande är påkallat. Motion A276 (V) yrkandena 4 och 5 avstyrks. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om mobbning och kränkande särbehandling. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Finn och (båda M) vill i motion A354 få till stånd en översyn av arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningarna i syfte att förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på arbetsplatserna. (FP) vill i motion A266 stärka arbetet mot mobbning i vuxenvärlden. Motionären vill även att man ska följa upp konsekvenser för mobbningsdrabbade arbetsplatser och se hur mobbning skadar arbetslust och förtroende för arbetsgivaren och drabbar produktiviteten. Utskottet tar tydligt avstånd från all mobbning och kränkande särbehandling i arbetslivet. Arbetsgivarens ansvar enligt 3 kap. 2 a § AML preciseras bl.a. i föreskrift (AFS 2001:1), förkortad . Ansvaret omfattar bl.a. att det ska finnas en arbetsmiljöpolicy som beskriver hur arbetsförhållandena i arbetsgivarens verksamhet ska vara, detta för att ohälsa och olycksfall i arbetet ska kunna förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. I föreskrift Kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS 1993:17) definieras kränkande särbehandling som återkommande klandervärda eller negativt präglade handlingar som riktas mot en enskild person på ett kränkande sätt och som kan leda till att personen ställs utanför arbetsplatsens gemenskap. Kränkande särbehandling är t.ex. mobbning, psykiskt våld, social utstötning och olika former av trakasserier. Enligt föreskrifterna ska den som utsätts för kränkande särbehandling snabbt få stöd och hjälp, och det ställs krav på att arbetsgivaren ska planera och organisera verksamheten så att kränkande särbehandling förebyggs. Arbetsgivaren ska också klarlägga att en sådan behandling inte accepteras. I arbetsmiljöundersökningen Arbetsmiljön 2009 tillfrågades de som ingår i urvalet om de hade varit utsatta för mobbning från chefer eller arbetskamrater. Enligt undersökningen uppgav av männen och av kvinnorna att de varit utsatta för detta minst en gång . Andelen har legat stabilt på , åtminstone . Utskottet vill understryka att arbetsmarknadens parter har en viktig roll i att förebygga och motverka mobbning och kränkande särbehandling i arbetslivet. Sådana uttryck kan vara och är ofta en följd av förhållandena på arbetsplatsen. Det är på arbetsplatserna som de tidiga signalerna kan fångas upp och stöd ges till dem som drabbas. Det är därför utskottets uppfattning att ett fortsatt och utvecklat arbete mot mobbning på arbetsplatserna som bedrivs av arbetsmarknadens parter, lokalt och centralt och av berörda myndigheter är ett bra sätt att motverka kränkande särbehandling. Det är utskottets övertygelse att man på det sättet bättre kan åstadkomma en faktisk och positiv förändring i den psykosociala arbetsmiljön än genom att skärpa lagstiftningen. Det utesluter dock inte att det i allvarliga fall även kan krävas andra åtgärder. I sammanhanget kan utskottet även hänvisa till den förutnämnda översynen av sanktionerna på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet (SOU 2011:57) som bereds i . Utskottet vill också uppmärksamma att det kommer att genomföras en om psykosociala arbetsmiljörisker. I kommer kampanjen att innebära att inspektioner inriktas på psykosociala riskbedömningar inom sektorerna hälsa och omsorg, service och transport. Med hänvisning till det som anförts ovan anser utskottet att motionerna A266 (FP) och A354 (M) bör avslås. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om bl.a. slopat krav på sluten kontanthantering för mindre butiker, doftallergi och genomförandet av EU-direktivet om stick- och skärskador. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. Jämför reservation 10 (MP). m.fl. (M) anser i motion N248 yrkande 2 att man ska se över möjligheten att slopa krav på sluten kontanthantering för mindre butiker. Motionärerna menar att förutsättningarna för att driva små- och medelstora företag, särskilt på landsbygden, knappast kommer att gynnas av krav på sluten kontanthantering. och (båda MP) pekar i motion C245 yrkande 6 på problem med överkänslighet för doftämnen. Motionärerna anser att regeringen bör ta ansvar för att kunskap om mindre grupper som diskrimineras synliggörs med sina specifika problem. Utan ökad kunskap är det svårt att utforma den gemensamma miljön så att alla kan delta i samhällslivet. (KD) anser i motion A314 att det är viktigt att EU:s direktiv om stick- och skärskador i vården införs (yrkande 1), att anmälningsrutinerna i samband med stick- och skärskador i vården ses över (yrkande 2) och att en nationell handlingsplan för att minska antalet stick- och skärskador i vården upprättas (yrkande 3). Frågan om sluten kontanthantering i mindre butiker tas upp i motion N248 (M). har under en rad år vidtagit åtgärder för att förebygga att anställda i sina jobb utsätts för hot, våld och rån. Bland annat har kontantfria resor med kollektivtrafik införts, vilket resulterat i att buss- och spårvagnsförarnas arbete blivit säkrare eftersom kontantstoppet inom kollektivtrafiken har lett till en kraftig minskning av antalet rån. Även butiksrånen har minskat rejält jämfört med , då det anmäldes 1 150 rån av butiker. uppgick de till 780. uppger att stora insatser har gjorts för att öka säkerheten för butiksanställda och försvåra för presumtiva våldsverkare, t.ex. inspekterades närmare 2 500 butiker . har även genomfört en riktad informationskampanj till ägare av mindre butiker. Utskottet anser att det är av största vikt att bekämpa situationer med risk för hot och våld inom detaljhandeln. Sådana frågor ter sig allmänt sett som lämpliga för arbetsmarknadens parter att diskutera och finna lösningar på. I sammanhanget kan nämnas att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om utarbetande av en lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln (bet. 2010/11:AU3, rskr. 2010/11:187). Frågan bereds i . Utskottet kan konstatera att man kan komma till rätta med problemen med risk för rån på många olika sätt, varav ett är att införa en lag om slutet kontantsystem. I avvaktan på regeringens åtgärder med anledningen av tillkännagivande bör motion N248 (M) yrkande 2 avslås. I motion C245 (MP) tas frågan om överkänslighet mot doftämnen upp. Utskottet kan instämma i att bl.a. starka dofter kan vara ett hinder för vissa allergiker i arbets- och samhällslivet, vilket kan bli en fråga om bristande tillgänglighet. Vissa prydnadsväxter avger t.ex. allergiframkallande ämnen eller starka dofter som kan ge en känslig person problem. Det kan därför vara lämpligt att diskutera frågor som t.ex. användande av parfym och valet av växter på arbetsplatsen. Frågan kan även regleras genom t.ex. kollektivavtal mellan de lokala parterna på arbetsplatsen. Nya föreskrifter från om arbetsplatsens utformning gäller från (AFS 2009:2). Föreskriften tar bl.a. upp frågor om belysning, inomhusluft, tillgång till dagsljus, akustik, toaletter och personalutrymmen. Därtill finns en s.k. vägledning till denna föreskrift. Dokumentet är framtaget för att underlätta användningen och innehåller övergripande information om bakgrunden till revideringen, generella ändringar och förändringar i speciella avsnitt men utgör inte allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. Utskottet, som inte anser att något tillkännagivande är behövligt i denna sak, avstyrker motion C245 (MP) yrkande 6. I motion A314 (KD) behandlas EU-direktivet om förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården (direktiv /32/EU). Direktivet har sitt ursprung i ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå och specificerar i vilka situationer riskbedömningar ska göras och vad dessa bör fokusera på och åtgärder som måste genomföras för att motverka risker. Det innehåller också regler om utbildning, information och rapportering. Orsaken till att frågan om risker med stick- och skärskador har lyfts fram särskilt inom EU är att undersökningar visar att över en miljon sådana skador drabbar arbetstagare inom vården . har redan fått i uppdrag av regeringen att genomföra direktivet i sina föreskrifter . Utskottet ser mycket allvarligt på den potentiella hälsorisk svenska arbetstagare inom vården utsätts för som följd av stick- och skärskador, och välkomnar därför regeringens ambition att genomföra direktivet före den utsatta tiden. Utskottet noterar att på sin webbplats har en temasida om smitta där det informeras om föreskrifterna om mikrobiologiska arbetsmiljörisker och hur arbetsgivaren ska anpassa verksamheten till olika risker. På webbplatsen finns också en checklista riktad till arbetsgivarna, som har skyldighet att se till att man tillämpar god vårdhygienisk arbetsmiljöpraxis, där skydd mot stick- och skärskador ingår, både inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Utskottet ser positivt på arbete för att förhindra stick- och skärskador och något initiativ från sida kan inte anses behövligt. Motion A314 (KD) yrkandena 13 avstyrks. Motionsförslag som beretts i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet tretton motionsyrkanden som bereds förenklat. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. företagshälsovård för alla, utbildning av skyddsombud och en nationell handlingsplan mot kränkande särbehandling. Dessa yrkanden tar upp motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande frågor som har behandlat tidigare . I motioner års allmänna motionstid har det väckts förslag om bl.a. företagshälsovård för alla, utbildning av skyddsombud, förutsättningarna för de regionala skyddsombuden och en nationell handlingsplan mot kränkande särbehandling. De berörda motionsyrkandena är A219 (S), A229 (S) yrkandena 13, A230 (S), A233 (FP), A238 (S), A245 (S), A246 (S), A280 (S) yrkande 3, A281 (S) och A329 (S) yrkandena 1 och 2. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i bl.a. betänkandena /11:AU2, 2010/11:AU3 och 2011/12:AU2. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänt om arbetsmiljöarbete, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 7, 2011/12:A215 av (S), 2011/12:A228 av (S), 2011/12:A234 av (S) och 2011/12:A254 av m.fl. (S) samt 2011/12:A280 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. I måste vi få en politik som prioriterar arbetsmiljöfrågorna, en politik som fokuserar på förebyggande åtgärder och som motverkar ohälsan på en alltmer komplex arbetsmarknad. behöver fler jobb, jobb som är livsvänliga och hållbara. Det är viktigt att det skapas förutsättningar för ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete, anpassat till ett föränderligt arbetsliv. Alla människor har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling och som främjar jämställdhet och en social gemenskap. Alla ska kunna avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. Med anledning av den åldrande befolkningen diskuterar man ibland att höja pensionsåldern. Vi vill verka för en hållbar arbetsmiljö som möjliggör att fler kan arbeta fram till pensionen. Den faktiska pensionsåldern är bland LO-medlemmar betydligt lägre än och hänger ofta ihop med en ohälsosam arbetsmiljö där den enskildes möjlighet att påverka organisationen och arbetstidens förläggning är starkt begränsad. En förutsättning för att få fler tillbaka till arbete är en aktiv medverkan från arbetsplatserna. Ett positivt arbetsklimat innebär stora vinster i form av ökad närvaro, arbetstrivsel, ökad kvalitet och produktivitet. Tidiga insatser för att förebygga sjukskrivningar är bra, både ur ett mänskligt och ur ett företagsekonomiskt perspektiv. Det är i arbetslivet man bäst vet vilka problemen är och hur de bäst kan lösas. Strategier för att skapa arbetsplatser där människor kan prestera och må bra måste åter diskuteras i styrelserummen. Både det förebyggande och det systematiska arbetsmiljöarbetet och hur man hanterar situationen när någon väl blivit sjuk måste prioriteras högre. Arbetslivet måste öppnas även för den som inte i varje stund kan prestera fullt ut. Människor med funktionsnedsättningar måste ges en plats och tillåtas att bidra efter sin förmåga. En god arbetsmiljö handlar inte bara om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. Friska arbetsplatser är något positivt och avgörande för arbetstagarnas ställning i arbetslivet, för företagens utveckling och för samhällsekonomin. har tillsynen över att arbetsmiljölagstiftningen följs av arbetsgivarna. Nedskärningarna inom har inneburit betydligt färre arbetsmiljöinspektörer som kan verka för att arbetsmiljön för de anställda är acceptabel. I ett slag drabbades verket av ett sparbeting motsvarande en tredjedel av verksamheten. Även har drabbats av nedskärningar. Konsekvensen riskerar att bli ökad arbetsrelaterad ohälsa och utslagning. Allt detta sammantaget innebär ett hårt slag mot arbetsmiljöarbetet i . har resurserna varit otillräckliga. Arbetsmiljöinspektörerna hinner långt ifrån besöka alla arbetsplatser. De flesta småföretag får aldrig några besök. Detta problem har förvärrats av den förda politiken, och försumliga arbetsgivare kan prioritera ned arbetsmiljön ännu mer än . Sannolikheten att få besök av när man har en dålig arbetsmiljö minskar ju färre inspektörer som finns att tillgå. Konsekvensen på blir fler arbetsskador och arbetssjukdomar. Seriös forskning behövs för att åstadkomma genomgripande förbättringar i arbetslivet. var ett forskningsinstitut som forskade om arbetsliv och arbetsmiljöfrågor och fungerade som kunskapsbank för dessa frågor. Tyvärr har institutet lagts ned. har därmed blivit det enda landet i västvärlden utan ett . Parterna på arbetsmarknaden har haft en mycket viktig funktion i fråga om att skapa stabilitet, inte bara vad gäller löneavtalen utan också för försäkringar och andra trygghetssystem. Vi vill bygga vidare på detta och stimulera parterna att, t.ex. genom omställningsavtal, öka sitt engagemang för att stödja sjukskrivna att snabbt komma tillbaka till arbete. Kvinnor drabbas ännu mer av arbetsrelaterad ohälsa än män. Majoriteten av de sjukskrivna och förtidspensionerade är kvinnor som hela sitt liv haft lågbetalda och krävande arbeten, inte minst inom vården. Nedskärningar har på många håll gjort arbetsbördan omänsklig för den kvarvarande personalen som till slut dukat under av stress, utbrändhet och förslitningsskador. En del har dessutom haft svårigheter att bli trodda när de ansökt om ersättning från arbetsskadeförsäkringen. Kronisk, molande värk och utbrändhet syns oftast inte utanpå. Mäns skador är ofta mer påtagliga, som exempelvis brutna ben till följd av fall från en byggnadsställning. Ett annat hot mot goda arbetsförhållanden i är den svarta marknaden där särskilt utländska arbetare utnyttjas skamlöst och lönerna dumpas. Usla arbetsmiljöer stick i stäv med gällande arbetsmiljöregler är inte ovanligt. Förutom att utsättas för usel säkerhet och orimligt tunga och långa arbetspass riskerar arbetare i en del fall att drabbas av hot och utpressning från kriminella ligor. Sammanfattningsvis måste det förebyggande arbetet, tillsynen av arbetsplatserna och rehabiliteringen av sjukskrivna och förtidspensionärer fungera om man ska kunna minska den arbetsrelaterade ohälsan. Man får inte heller glömma att det handlar om att förebygga och behandla både psykiska och fysiska problem relaterade till arbetet. Stress och mobbning är också arbetsmiljöproblem och skadar de anställda liksom dålig säkerhet, tungt manuellt arbete och arbete i böjda och vridna arbetsställningar. I ett välfärdssamhälle som är det grundläggande att de anställda har rätt till trygga anställningar, rimliga löner och goda arbetsvillkor. I det sammanhanget är ett fungerande arbetsmiljöarbete en väsentlig grundförutsättning. Det som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det ovanstående bör motionerna Sf309 (S) yrkandena 6 och 7, A215 (S), A228 (S), A234 (S) och A254 (S) bifallas. Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 22. går människor till sitt arbete och riskerar att inte komma hem igen. Efter en flerårig minskning ökade antalet arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar 2010. dog 54 personer i arbetsplatsolyckor i , vilket motsvarar mer än en person . Det är inte acceptabelt. Enligt preliminära statistik finns det för dödstalen en koppling till den hårda . Dessutom sker en ökning av olycksrisker i samband med tidsbegränsade anställningar. Rörlighet med korta anställningar och oklara arbetsgivarförhållanden är riskfaktorer. Flera dödsolyckor skedde i omfattande byggprojekt där stora huvudentreprenörer lade ut jobb på underleverantörer i flera led och där det var oklart vem som var ansvarig för säkerheten på arbetsplatsen. Värst drabbad är byggbranschen, följd av tillverknings- och transportbranschen (chaufförer och lastmaskinförare), skogsarbetare och lantbrukare. Bortsett från de tragiska dödsolyckorna leder förhållandena på svenska arbetsplatser också till skador och invaliditet som i många fall gör att människor måste sluta arbeta . Sedan vi i införde en nollvision på våra vägar har antalet dödsolyckor minskat kraftigt. Det måste vara lika viktigt att rädda medborgarnas liv när de befinner sig på jobbet som när de befinner sig i trafiken. Vi vill att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och tar fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det ovanstående bör motionerna A276 (V) yrkande 1 och A335 (S) yrkande 22 bifallas. Andra arbetsrelaterade dödsfall, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 2. Utöver de som dör i arbetsolyckor finns ett stort antal dödsfall som är arbetsrelaterade. Det kan t.ex. röra sig om personer som under sitt arbetsliv kommit i kontakt med asbest. Drygt 100 personer dog på grund av asbestos eller dammlunga 2007. I dessa fall kan man med hög säkerhet konstatera att dödsfallen är arbetsrelaterade. Även dödsfall i andra lung- och luftvägssjukdomar, cancer och hjärt- och kärlsjukdomar kan vara arbetsrelaterade. I en rapport som gjorts på uppdrag av anges att åtminstone 800 arbetsrelaterade dödsfall sker i dessa sjukdomar . Förebyggande arbetsmiljöarbete räddar liv. Det måste därför satsas mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera de arbetsrelaterade dödsfallen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det ovanstående bör motion A276 (V) yrkande 2 bifallas. Arbetsmiljölagen, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 26. Skyddsombudet företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, verkar för en god arbetsmiljö, bevakar skydd mot ohälsa och olycksfall och verkar för att arbetsgivaren uppfyller kraven i arbetsmiljölagen. Vi föreslår att en ny regel införs i arbetsmiljölagen som säger att all upphandling som rör arbetsmiljön, t.ex. rehabiliteringstjänster, företagshälsovård eller arbetshjälpmedel, ska ske i samverkan med ett skyddsombud eller en skyddskommitté. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det ovanstående bör motion A335 (S) yrkande 26 bifallas. , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A276 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:A241 av och (båda S) och 2011/12:A363 av i och (båda M) yrkandena 13. En väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor är av stor vikt för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara effektivt. Det statistiska underlaget är också viktigt för arbetsmiljöforskningen. Ett aktuellt och växande problem är de stora mörkertal som man kan anta finns när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligtvis arbetar i . Därför anser att alla tillbud och olyckor som sker på den svenska arbetsmarknaden ska rapporteras till som ska ha skyldighet att registrera dessa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det ovanstående bör motion A276 (V) yrkande 3 bifallas. Företagshälsovård, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 28. Företagshälsovården spelar en viktig roll för att förebygga och undanröja risker för ohälsa i arbetslivet.