bet · H001KrU1 · 2012-11-30 00:00:00 — Därmed avstyrks Socialdemokraternas motionsyrkande. Bemyndigande att besluta om ersättningar och bidrag till konstnärer Regeringen begär ett bemyndigande av för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut får fattas om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20142023 (punkt 7). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag (punkt 7). Bemyndigande att besluta om bidrag till kulturmiljövård Regeringen begär ett bemyndigande av för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut får fattas om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20142016 (punkt 8). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag (punkt 8). Bemyndigande att besluta om bidrag till allmänna samlingslokaler Regeringen begär ett bemyndigande av för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut får fattas om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20142017 (punkt 15). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag (punkt 15). Bemyndigande att besluta om bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Regeringen begär ett bemyndigande av för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut får fattas om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst (punkt 16). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag (punkt 16). Bemyndigande att besluta om bidrag till insatser för den ideella sektorn Regeringen begär ett bemyndigande av för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn. Anslaget är uppfört med . Bemyndigandet innebär att beslut får fattas om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst under 20142018 (punkt 17). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag (punkt 17). Ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Utskottets förslag i korthet beslutar om ändringar i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden med anledning av att regeringen avser att ändra myndigheten och namn till Myndigheten för tillgängliga medier (bilaga 2). Regeringen aviserar i propositionen att den avser att ändra myndigheten och (TPB) namn till Myndigheten för tillgängliga medier. Myndigheten inrättades efter godkännande av (prop. 1979/80:25, bet. 1979/80:KrU22, rskr. 1979/80:76). Myndighetens verksamhet har delvis förändrats sedan starten . Verksamheten bestod initialt av biblioteksverksamhet med talböcker och punktskriftsböcker samt framställning av studielitteratur för synskadade. I verksamheten ingår numera också bl.a. den tidigare verksamhet, dvs. att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för de personer som har svårt att tillgodogöra sig skriven text, att stärka teckenspråkig litteratur och att erbjuda kompletterande samhällsinformation. Mot bakgrund av myndighetens breddade verksamhet och med beaktande av att begreppet tillgänglig är väl etablerat när det gäller personer med funktionsnedsättning anser regeringen att Talboks- och ska få namnet Myndigheten för tillgängliga medier. Namnändringen beräknas ske . En ändring av myndighetens namn medför att konsekvensändringar behövs, bl.a. i förordningen med instruktion för Talboks- och (SFS 2010:769). Regeringen avser att genomföra dessa ändringar så att de träder i kraft . har vidare uppmärksammat att en ändring av myndighetens namn medför att konsekvensändringar också är nödvändiga i 3 kap. 7 och 8 §§ och 4 kap. 1 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden eftersom myndighetens namn nämns i dessa paragrafer. Genom att utnyttja den initiativrätt som följer av 3 kap. 7 § riksdagsordningen lägger utskottet därför fram förslag om följdändringar i de aktuella paragraferna i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. 4 Stöd vid sidan av statsbudgeten Verksamheten vid (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgiftsmedel. beslutade att sändningstillstånden för de tre programföretagen ska omfatta tiden fr.o.m. t.o.m. (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Den kommitté som regeringen tillsatte 2011 med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod som inleds 2014 () redovisade sitt uppdrag i betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59). Medelstilldelning till SR, SVT och UR Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att SR, SVT och UR tillsammans tilldelas 7 . I enlighet med beslut med anledning av propositionen om radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) räknas medelstilldelningen till programföretagen upp i förhållande till de medel som inte utgjorde särskild tilldelning. Enligt riksdagsbeslutet ska fördelningsnyckel till SR, till SVT och till UR användas . Därutöver föreslås att SR ska få en särskild medelstilldelning om för att bibehålla kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och . Regeringen föreslår således att medlen fördelas med 2 till SR, med 4 till SVT och med till UR. Sammantaget föreslår regeringen att medelstilldelningen för SVT, SR och UR ska uppgå till 7 från rundradiokontot . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 10). Medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att statsbudgetens inkomstsida tillförs från rundradiokontot för den verksamhet som bedrivs vid Myndigheten för radio och tv. Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statsbudgeten och delvis med medel från rundradiokontot som tillförs statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas inom utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Myndighetens totala anslag föreslås uppgå till 2013. Regeringen föreslår att myndighetens verksamhet ska delfinansieras genom att förs över från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 11). Överföring av medel till och från distributionskontot Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att SVT ska tilldelas och UR från distributionskontot . bemyndigar vidare regeringen att i samband med beslut om anslagsvillkor besluta om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot med ett belopp som möjliggör att skulden på distributionskontot slutregleras . beslutade att ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution skulle inrättas (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. Enligt den plan som tidigare redovisas ska detta ske . I propositionen redovisas att skulden vid utgången av uppgick till . har beslutat om hur stora belopp som ska överföras från rundradiokontot till distributionskontot för att dels minska underskottet på distributionskontot, dels möjliggöra utbetalning till SVT och UR för att täcka företagens distributionskostnader. Då skulden på distributionskontot ska slutregleras och ränteutvecklingen är osäker, är det dock inte möjligt att föreslå hur stort belopp som ska överföras från rundradiokontot till distributionskontot . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att i samband med beslut om anslagsvillkor besluta om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot med ett belopp som möjliggör att skulden på distributionskontot slutregleras . Vidare föreslår regeringen att SVT ska tilldelas och UR från distributionskontot . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkterna 13 och 14). I nästa avsnitt behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet för tv-distribution på distributionskontot . Bemyndigande om lån i Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att regeringen får besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot för tv-distribution upp till ett belopp av . Regeringen föreslår att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i för att täcka underskottet på distributionskontot för tv-distribution som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 12). Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet Utskottets förslag i korthet bifaller att regeringen på AB Svenska 2013 verkar för att bolagsstämman beslutar om att ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2012 från Nya Penninglotten ska fördelas till olika kulturella ändamål. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2013 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2012 från Nya Penninglotten, avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 2). 5 Överlåtelse av egendom Utskottets förslag i korthet bifaller att regeringen bemyndigas att utan ersättning överlåta en samling grafiska verk till kommunala och fristående skolor. Regeringen begär ett bemyndigande av att utan ersättning överlåta en samling grafiska verk till kommunala och fristående skolor. Regeringen anger som skäl för sitt förslag följande: har grafiska verk som har återlämnats från myndigheter som lagts ned, ombildats eller skaffat nya lokaler. Returerna av grafisk konst och avsaknaden av avsättning för sådan konst har lett till att den nu utgör mer än hälften av den totala mängden förvarade konstverk, som sammantaget ökat kraftigt . har föreslagit att en samling av grafiska verk ska skänkas till svenska skolor i syfte att utsmycka skolornas lokaler och för att konsten ska kunna användas i undervisningen. Samlingen, som omfattar duplicerade blad som redan finns i andra statliga kollektioner (, , Kungl. ), består av 2 146 grafiska verk av mest kända grafiker med ett uppskattat totalt värde på , vilket ger ett genomsnitt på ca per verk. Samlingen kan ses som ett unikt pedagogiskt material för undervisningen i skolorna. En överlåtelse skulle främja barns och ungas rätt till kultur och kulturupplevelser, och därmed bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen får enligt budgetlagen (2011:203) besluta om att överlåta viss lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller har blivit obrukbar eller om den inte har anskaffats med statens medel. Den nu aktuella samlingen bedöms dock inte utgöra egendom av sådant slag som enligt budgetlagen kan överlåtas utan bemyndigande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 6). Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att tidigare ställningstagande i frågor om taltidningsverksamhetens utformning inte längre ska gälla. Inriktningen för den framtida taltidningsverksamheten ska vara att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Regeringen föreslår att tidigare ställningstagande i frågor om taltidningsverksamhetens utformning inte längre ska gälla. Vidare föreslår regeringen att inriktningen för den framtida taltidningsverksamheten ska vara att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Regeringen ska bestämma den närmare utformningen av reglerna för taltidningsverksamheten. Principerna för den nuvarande verksamheten med utgivning av taltidningar genom radio- och kasettidningar har beslutats av (prop. 1987/88:145, bet. 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291). Genom beslut slogs bl.a. fast att huvudalternativet i verksamheten ska vara redigerade och förlagetrogna inlästa taltidningsutgåvor och att en god geografisk spridning ska eftersträvas vid utgivningen. Vidare slogs det fast att radio- och kassettidningar ska förbehållas synskadade, att rätten att teckna ett abonnemang på en radio- eller kassettidning ska utgå från att behovet kan styrkas och att huvudregeln borde vara att ett abonnemang är personligt. Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat om en utvidgning av målgruppen till dyslektiker och afatiker (prop. 1994/95:11, bet. 1994/95:KrU23, rskr. 1993/94:287). Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat att det inte länge ska krävas intyg för att teckna abonnemang på analoga radio- och kassettidningar (prop 1997/98:1, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat att en schablonmodell ska användas när beslutar om stödnivåer till radio- och kassettidningar inom anslaget (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). I promemorian En ny taltidningsverksamhet (Ds 2012:12) föreslogs ett nytt system för att framställa, distribuera och konsumera taltidningar. Promemorian har remissbehandlats. Förslaget innebär att dagstidningsföretag skickar en datafil som innehåller dagstidningen till ett centralt produktionssystem som Talboks- och upphandlar. produceras och distribueras sedan via internet, varvid läsarna kan tillgodogöra sig innehållet genom olika slag av mottagarutrustning. Talsyntes kan användas antingen lokalt i mottagarutrustning eller centralt i produktionsprocessen. Vidare föreslås ett centralt stöd till läsarna benämnt Läshjälpen. Regeringen anser att det nya systemet bör vara attraktivt för taltidningskonsumenterna, eftersom de då får tillgång till hela tidningens innehåll och kan ta del av taltidningen där de önskar. Regeringen framhåller att en övergång till internetdistribution är central för att möjliggöra en utveckling av taltidningsverksamheten. Som exempel nämns att konsumtionen av taltidningar inte längre kommer att vara begränsad till det geografiska området för en viss radiosändare och att det skapar förutsättningar för en samordning av talboks- och taltidningsverksamheterna. Detta utgör starka skäl för att gå över till internetdistribution, anser regeringen. Under en övergångsfas kommer det nuvarande och det nya systemet för produktion och distribution av taltidningar att existera parallellt. Förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar kommer att reglera stödet till radio- och kassettidningar, medan en ny förordning kommer att reglera stödet till taltidningar som produceras och distribueras via internet. Som framgår ovan har tidigare tagit ställning till taltidningsverksamhetens utformning. Eftersom taltidningsverksamheten är av stor vikt för många människors möjlighet att inhämta information finns det fortfarande skäl att låta besluta om den grundläggande inriktningen på verksamheten. Ett sådant ställningstagande bör dock inte i detalj reglera systemets uppbyggnad utan vara begränsat till de övergripande principerna. riksdagsbindningar bör därför upphävas och ersättas av ett ställningstagande med innebörden att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Det bör vara regeringens uppgift att bestämma om den närmare utformningen av reglerna för taltidningsverksamheten. Utskottet delar regeringens bedömning att en övergång till internetdistribution är central för att möjliggöra en utveckling av taltidningsverksamheten. För taltidningsprenumeranten innebär det nya systemet att han eller hon får tillgång till hela tidningen i stället för en 90 minuters inläst version. Konsumtionen av tidningen kommer inte heller att vara begränsad till det geografiska området för en viss radiosändare, utan är möjlig överallt där det finns en internetuppkoppling. Detta innebär att prenumeranten kan ta med sig tidningen t.ex. på resor eller vid vistelse i fritidshuset. Utskottet vill framhålla att det är angeläget att talsyntesen förbättras och att stödet till användarna vid introduktionen fungerar väl. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att tidigare riksdagsbindningar bör upphävas och ersättas av ett ställningstagande med innebörden att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar (punkt 9). Utskottet anser att det är lämpligt att regeringen bestämmer om den närmare utformningen av reglerna för taltidningsverksamheten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrad inriktning på kulturpolitiken med hänvisning till de nya kulturpolitiska mål som antogs . Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) begär att antar nya kulturpolitiska mål från (yrkande 1). anser att följande mål ska antas: Kulturen ska binda samman förflutna med nutiden, förvalta dess historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalité samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i hög utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. I partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) föreslår att ska ge regeringen till känna att den ska avveckla den mångkulturalistiska kulturpolitiken (yrkande 1). Vidare begärs tillkännagivanden om kulturarvet och den nationella identiteten (yrkande 2), om kultur i livets olika skeden (yrkande 3) och om kultursektorns förutsättningar (yrkande 4). Motionärerna vill ha en genomgång och revidering av samtliga direktiv och regleringsbrev där skrivningar som främjar mångkultur byts ut mot nya skrivningar som i stället lägger fokus på ett stärkande av kulturarvet och återupprättande av den gemensamma nationella identiteten. Detta bör även införlivas i de kulturpolitiska målen. förespråkar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur särskilt beaktas. Utskottet avvisar bestämt förslag till nya mål för kulturpolitiken liksom partiets förslag att ersätta formuleringar i direktiv och regleringsbrev med krav på mångkulturell verksamhet med nya skrivningar som går ut på att kulturarvet och den nationella identiteten ska stärkas. Utskottet påminner om att antog nya nationella kulturpolitiska mål i december 2009.3[ Prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145.] Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Målen syftar bl.a. till att en mångfald av kulturuttryck ska prägla samhällets utveckling. En av förutsättningarna för att målen ska kunna uppnås är därmed att kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. En annan viktig förutsättning är att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. Utskottet anser att kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Kulturpolitiken ska bidra till en ökad mångfald och ett mångfacetterat kulturutbud och därmed till större valfrihet för var och en. Att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas är en förutsättning för en levande demokrati. Vad gäller samtidskonstens ekonomiska förutsättning så är en av de kulturpolitiska prioriteringarna att förbättra villkoren för den nyskapande kulturen. Här kan påpekas att kulturskaparna över lag är högutbildade, men har lägre inkomster än den övriga befolkningen och verkar på en förhållandevis osäker arbetsmarknad. Insatser för att vidga och stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är därför avgörande. Allianserna på scenkonstområdet liksom centrumbildningarna bedriver ett viktigt arbete för att skapa arbetsmöjligheter och kompetenshöjande insatser. Utskottet vill understryka att ersättningarna inom kulturbudgeten för utfört konstnärligt arbete är en väsentlig del av kulturpolitiken, liksom att ha öppna och rättvisa stödsystem. Internationaliseringen av kulturlivet bidrar till ett ökat kontaktnät och därmed vidgad arbetsmarknad för konstnärer. Utskottet vill vidare framhålla att även kulturarvet har en framskjuten plats inom ramen för de kulturpolitiska målen. Kulturpolitiken ska nämligen också främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Utöver de medel som anslås till kulturmiljö, arkiv och museer föreslår regeringen i föreliggande budgetproposition en särskild satsning på kulturarv för framtiden som bl.a. innebär en förstärkning med till , i , , , och Flygvapenmuseum. Vad gäller motionärernas yrkande om kultur i livets olika skeden vill utskottet framhålla att barn och unga utgör en prioriterad grupp, vilket bl.a. visat sig i Skapande skola-satsningen och den fria entrén för unga upp till på statliga museer. Vidare har flertalet kulturinstitutioner haft i uppdrag att ta fram barn- och ungdomsstrategier. Vad gäller kultur för äldre påminner utskottet om att fick att fördela till projektverksamhet för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom kulturupplevelser och eget skapande i gemenskap med andra. Uppdraget syftar också till att främja en större systematik, ökad samverkan och höjd kvalitet inom det pågående utvecklingsarbetet med kulturinsatser inom äldreområdet. fick ytterligare till verksamheten. I årets budgetproposition aviserar regeringen att den avser att i regleringsbrev ge i uppdrag att i samverkan med , , och andra berörda aktörer kartlägga hur tekniska lösningar kan användas för att tillgängliggöra kultur för personer med funktionsnedsättning. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr296 (SD) yrkandena 14 och 2012/13:Kr298 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet