bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — För att kunna bedöma de examinerade studenternas framgång på arbetsmarknaden efter avslutade studier krävs en ordentlig uppföljning av lärosätena och deras studenter. Enligt anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser (RiR 2009:28), finns det betydande brister i vissa lärosätens anpassning till den aktuella arbetsmarknaden och dess behov, men också i den uppföljning man gör. Regeringen bör sända tydliga direktiv till om att följa upp hur lärosätena klarar av att utforma utbildningarna i syfte att säkerställa högskolestudenternas anställningsbarhet efter avslutad utbildning. Regeringen bör också sända tydliga direktiv till om att följa upp hur lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare i syfte att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning. För att säkerställa att relevanta utvärderingar görs fortlöpande bör ett förtydligande göras i högskolelagen (1 kap. 2 §) där det framgår att lärosätena har skyldighet att fortlöpande följa upp hur examinerade studenter har upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden samt vilken framgång de rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Jämställdhet och lika behandling i högskolan, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 10 och avslår motion 2011/12:Ub495 yrkande 12. Ett mer aktivt och målinriktat arbete krävs för att nå jämställdhet i högskolan. En avgörande faktor för att stärka jämställdheten i högskolan är en effektiv styrning och uppföljning från regeringens sida. Det bör därför tas ett stärkt, samlat grepp kring styrning, uppföljning och kontroll av jämställdheten i högskolan. Kvantitativa mått och mål har varit en viktig del av styrningen mot en mer jämställd högskola. Det finns brister i arbetet för jämställdhet inom den svenska högskolan när det gäller bl.a. långsiktighet, planmässighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsöverföring. Lärosätena behöver kunskap och konkret stöd. Det behövs därför en statlig aktör som på systemnivå och med kraft kan driva på arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. uppdrag, eller den högskolemyndighet som tar över detta uppdrag, på jämställdhetsområdet bör därför konkretiseras och utvecklas. Verket bör följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i akademin. En jämställdhetsbonus bör införas inom ramen för resurstilldelningssystemet. Jämställdhetsaspekter bör också i större utsträckning beaktas inom ramen för det nya kvalitetsutvärderingssystemet, och examensbeskrivningarna i högskoleförordningen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Det är betydelsefullt att både kvinnor och män känner sig väl till rätta i undervisningssituationen. Därför bör lärare ha kunskap om genus och hur detta påverkar undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Jämställdhet och lika behandling i högskolan, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkande 12 och avslår motion 2011/12:Ub460 yrkande 10. Alla lärosäten måste enligt lagen göra en likabehandlingsplan där man ska kartlägga ifall alla studenter har lika förutsättningar oavsett kön, etnicitet, funktionshinder, sexuell läggning samt religion eller annan trosuppfattning. Detta är ett första steg för en inkluderande högskola, men inte tillräckligt. Exempelvis är det enligt högskoleförordningen inte tvingande att utfärda nytt examensbevis till någon som bytt personnummer. Enligt Förenade hbtq-studenter är det bara fyra av 23 lärosäten som utfärdar nytt examensbevis, och därmed diskrimineras könsöverskridande personer i utbildningssystemet. bör uppdra åt regeringen att skyndsamt återkomma med de förändringar som är nödvändiga för att högskolelagen ska vara förenlig med diskrimineringslagen. Invandrade akademiker, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 9. Högskolor och universitet har en viktig roll att spela för invandrade akademiker, när det gäller såväl validering som kompletterande utbildning. Det bör utvecklas ett nytt och snabbt spår in på högskolan för invandrade akademiker med intensivkurser i svenska, gärna i kombination med kompletterande utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub388 och avslår motionerna 2011/12:Ub223, 2011/12:Ub278, 2011/12:Ub297, 2011/12:Ub306, 2011/12:Ub354, 2011/12:Ub374, 2011/12:Ub380, 2011/12:Ub384, 2011/12:Ub395, 2011/12:Ub439, 2011/12:Ub445, 2011/12:Ub490, 2011/12:Ub499, 2011/12:Ub515 och 2011/12:T445 yrkande 5. Det behövs fler läkare, och genom att se över möjligheterna att öka antalet platser på läkarutbildningen får vi möjlighet att utbilda fler läkare och dessutom ge fler som vill utbilda sig till läkare möjlighet att utöva sitt drömyrke. En kvalitativ vård måste kunna erbjudas patienter oavsett var i landet de bor. Läkarbristen omöjliggör en sådan princip . Med detta som bakgrund vore det bästa för sjukvården och patienterna i om antalet platser på läkarutbildningen utökas. Möjligheterna att styra specialistutbildningen till de geografiska områden där bristerna är som störst bör också övervägas vid en sådan utbyggnad. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Nya högskoleutbildningar m.m., punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27 samt avslår motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 59, 2011/12:Ub209, 2011/12:Ub241 yrkande 3, 2011/12:Ub242 yrkande 1, 2011/12:Ub256, 2011/12:Ub279, 2011/12:Ub312, 2011/12:Ub318, 2011/12:Ub343, 2011/12:Ub352, 2011/12:Ub385, 2011/12:Ub430 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub437 och 2011/12:Ub471 yrkande 2. Det är hög tid att utvecklar anpassat för svenska förhållanden ett väl fungerande system för att tidigt i idrottskarriären ge elitidrottsmän och kommande elitidrottsmän möjligheter till en civil karriär efter idrotten. Det bör därför utvecklas fler och mer omfattande samarbeten mellan universitet och högskolor och olika specialidrottsförbund. Elitidrottare bör ges särskilda förutsättningar för högskolestudier. Det handlar om att lärosätet har en förståelse för elitidrottares särskilda behov och förutsättningar. Det handlar exempelvis om att kunna ta ledigt för träningsläger eller tävlingar utan att det hindrar utbildningen. Det behövs ett samlat nationellt grepp där staten, högskolor och kommuner samverkar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Nya högskoleutbildningar m.m., punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub343 och avslår motionerna 2011/12:Sf241 yrkande 59, 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27, 2011/12:Ub209, 2011/12:Ub241 yrkande 3, 2011/12:Ub242 yrkande 1, 2011/12:Ub256, 2011/12:Ub279, 2011/12:Ub312, 2011/12:Ub318, 2011/12:Ub352, 2011/12:Ub385, 2011/12:Ub430 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub437 och 2011/12:Ub471 yrkande 2. Waldorfskolorna har varit en viktig del av det svenska skolväsendet, vilket på många sätt har bidragit till utvecklingen av den svenska skolan. När det nu inte längre finns någon Waldorflärarutbildning i hotas alla svenska i sin existens. Regeringen bör i samarbete med de svenska Waldorfskolornas samarbetsorganisation, , agera skyndsamt för att säkerställa att det skapas en svensk Waldorflärarutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Nya högskoleutbildningar m.m., punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Sf241 yrkande 59 och avslår motionerna 2011/12:Kr297 yrkandena 26 och 27, 2011/12:Ub209, 2011/12:Ub241 yrkande 3, 2011/12:Ub242 yrkande 1, 2011/12:Ub256, 2011/12:Ub279, 2011/12:Ub312, 2011/12:Ub318, 2011/12:Ub343, 2011/12:Ub352, 2011/12:Ub385, 2011/12:Ub430 yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ub437 och 2011/12:Ub471 yrkande 2. Inrättande av en professur i migrationsrätt skulle innebära ett viktigt bidrag för att stärka utlänningsrättens ställning. En sådan professur skulle vara ett viktigt stöd för genomförande av högkvalitativ utbildning inom migrationsrätten, bl.a. genom den satsning på forskning inom området som härigenom skulle främjas. Regeringen bör därför inrätta en professur i migrationsrätt vid lämpligt universitet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:So572 yrkande 1 och avslår motionerna 2011/12:Ju306 yrkande 3, 2011/12:So442 yrkande 3, 2011/12:Ub222, 2011/12:Ub224, 2011/12:Ub225, 2011/12:Ub230, 2011/12:Ub237, 2011/12:Ub266, 2011/12:Ub325, 2011/12:Ub351, 2011/12:Ub427, 2011/12:Ub447, 2011/12:Ub482 yrkande 4 och 2011/12:MJ308 yrkande 6. Frågan om den framtida personalförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt. Kvalitetsupprustningen av svensk välfärd kräver många och fler medarbetare. Därför behövs ett helhetsgrepp om morgondagens välfärdsmedarbetare, och det behöver arbetas fram en långsiktigt hållbar personalförsörjningsplan. Det är viktigt att något sker skyndsamt då det tar innan dagens utbildningsinsatser syns i verkligheten på t.ex. vårdcentraler runt om i landet. Man behöver se över försörjningen och utbildningen av all hälso- och sjukvårdspersonal, särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är oroande. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Sjuksköterskors specialistutbildning, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub317. saknas en nationell handlingsplan för hur fortsatt tillgång till specialistsjuksköterskor ska säkerställas. En nationell strategi och en gemensam hantering av utbildningsfrågan skulle vara gynnsamt för såväl våra landsting som den enskilda sjukvårdspersonalen. Behovet av sjukvårdspersonal tillgodoses på ett långsiktigt hållbart sätt och en tydlig strategi för specialistutbildningar erbjuder vårdpersonalen, som ofta är kvinnor, en möjlighet att göra karriär inom vården. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Lärarutbildningen, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub485 och avslår motionerna 2011/12:Ub217, 2011/12:Ub238, 2011/12:Ub246 yrkande 1, 2011/12:Ub248 yrkande 2, 2011/12:Ub262 yrkande 1, 2011/12:Ub311, 2011/12:Ub402, 2011/12:Ub434, 2011/12:Ub441, 2011/12:Ub482 yrkande 3 och 2011/12:Ub496. Skolan dras med stora problem när det gäller förmedlandet av kunskaper. Förmedlandet av kunskap till eleverna förutsätter att läraren är tydlig och har tillräckliga kunskaper och kompetens om dels sin egen roll och sig själv, dels hur man agerar som ledare i en grupp. Regeringen har tidigare genomfört en reform för att utveckla lärarutbildningen, dock behövs ytterligare fokus på ledarutbildning inom läraryrket. En tydlig och kompetent ledare har lättare att kontrollera en grupp. Kontrollen av gruppen är även en förutsättning för att kunna verka i en sådan miljö som skolan och kunna förmedla kunskaper. En lärare som inte förmår agera som en ledare kommer aldrig att kunna få eleverna att ägna studierna i skolan något intresse. Studenterna vid lärarutbildningen bör kunna tillgodogöra sig en kortare ledarutbildning inom ramen för de högskolepoäng som utgör lärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Nordisk språkförståelse, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub486. Språkförståelsen mellan de nordiska länderna har blivit allt sämre, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. Till saken hör att det i endast fanns två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. Och i fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. Ett sätt att förbättra den nordiska språkförståelsen är genom att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning införs som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket kan vara ett sätt att angripa problemet. För att försöka komma till rätta med en allt sämre nordisk språkförståelse bör regeringen tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Lärarlegitimation, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub505. Att det nya legitimationssystemet för lärare kommer att innebära flera fördelar är mycket troligt, inte minst vad gäller att kvalitetssäkra verksamheterna och öka rättssäkerheten för eleverna. Däremot är det inte lika säkert att systemet med legitimation per automatik kommer att leda till en ökad rekryteringsbas. Det återstår fortfarande att se. Enligt beslut ska endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning. Ändå har man radat upp flera exempel på lärargrupper som ska få anställas i svensk skola utan tidsbegränsning trots att de saknar lärarutbildning och legitimation. kommer det att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller yrkesämnen. Men att, som regeringen valt att göra, bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, då dessa undantag kan ses som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. Inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod, varför denna möjlighet ska tas bort. Vidare bör inte lärare i modersmål och yrkesämnen få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan, varför även denna möjlighet bör tas bort. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Breddad rekrytering och tillträdesfrågor, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 7 och avslår motionerna 2011/12:Ub216, 2011/12:Ub386, 2011/12:Ub405 yrkande 1 och 2011/12:Ub495 yrkande 8. Vi vill fortsätta arbetet mot snedrekryteringen. Det är djupt orättvist att familjebakgrunden spelar så stor roll för valet att gå vidare till högskolan. Dagens snedrekrytering innebär att personer med goda förutsättningar att klara av högskolestudier inte studerar. Samhället utnyttjar därigenom inte sina begåvningsresurser, som efterfrågan på personer med högre utbildning ökar. Social och etnisk snedrekrytering är en misshushållning med mänsklig kompetens, erfarenhet och begåvning. En breddad rekrytering och mer blandade studentgrupper ökar utbildningens kvalitet. Men nya grupper på högskolan ställer också nya krav på stöd och pedagogisk utbildning. För ökad framgång med breddad rekrytering till högre utbildning krävs en tydligare styrning och en myndighet med uppdrag att främja breddad rekrytering och som kan stödja lärosätenas arbete. Insatser för att öka den breddade rekryteringen måste intensifieras på nationell nivå och intensifieras på varje lärosäte. Arbetet med breddad rekrytering behöver integreras i lärosätenas övriga arbete och bedrivas strategiskt. Därtill bör kravet på att högskolorna arbetar med att bredda rekryteringen kompletteras med ett mål som fokuserar på breddat deltagande och fullföljande av studierna. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Breddad rekrytering och tillträdesfrågor, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkande 8 och avslår motionerna 2011/12:Ub216, 2011/12:Ub386, 2011/12:Ub405 yrkande 1 och 2011/12:Ub460 yrkande 7. Personer med högutbildade föräldrar är överrepresenterade i högskoleutbildning och personer med lågutbildade föräldrar är underrepresenterade. Ju högre utbildningsnivå som föräldrarna har, desto vanligare är det att man börjar i högskolan (). som kunskapsnation har mycket att förlora om etnicitet, kön eller social bakgrund får avgöra vem som börjar läsa på högskolan. En mångfald av erfarenheter och perspektiv berikar undervisningen och studiemiljön. De viktigaste åtgärderna för minskad snedrekrytering behöver göras i grund- och gymnasieskolan. Men också i högskolan kan mycket göras för att garantera fler studenteter bättre förutsättningar i högskolan. En medveten satsning på högskolorna med andra examinations- och undervisningsformer än de konventionella bör göras: med språkverkstäder, introduktionsveckor och collegeår. uppdrag på jämställdhetsområdet behöver också konkretiseras och utvecklas. Verket bör följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i akademin. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Modersmål och meritpoäng, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:Ub299 yrkandena 13 och 2011/12:Ub458 yrkande 17. En förändring av meritpoängssystemet som bör göras är att kurser i modersmål också ska ge meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk. Lästa kurser i språk ska värderas på samma sätt och en elev ska inte behöva välja bort att läsa modersmål för att det inte ger meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk i gymnasieskolan. Modersmålsundervisningen har en egen kursplan och är därför inte meriterande. Om man över huvud taget ska ha ett meritpoängssystem och premiera språkkunskaper vid antagning till gymnasieutbildning och till högskolan anser vi att kunskaper som eleven tillägnat sig genom studier i modersmålet naturligtvis ska vara meriterande på samma sätt som moderna språk. De elever som tar del av modersmålsundervisning motsvarande de timmar som övriga elever tar del av ett tredje språk bör belönas likvärdigt. Meritpoängssystemet bör inte göra skillnad på vilket språk eleven har tillgodosett sig. Inte heller bör det göras skillnad på i vilken kurs eleven har tillgodosett sig kunskaperna. Det är möjligt att kursplanen för modersmål behöver omarbetas i samband med detta. Fler elever bör ges möjlighet att få betyg i sitt modersmål genom prövning. Så länge betyg i moderna språk är meriterande medan modersmål inte är det, bör elever få sina kunskaper validerade genom att genomgå prövning i ämnet moderna språk. En elev har bara rätt att genomgå prövning i språk i vilka undervisning anordnas i kommunen. Denna begränsning ska tas bort. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Arbetslivserfarenhet, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub460 yrkande 8 och avslår motionerna 2011/12:Ub219 och 2011/12:Ub405 yrkandena 2 och 3. Åtgärder som syftar till att underlätta för äldre och yrkesverksamma att komma in på högskolan minskar också den sociala snedrekryteringen till högskolan. Arbetslivserfarenhet bör återigen vara meriterande vid tillträde till högskola och universitet. Det leder också till fler erfarenheter och perspektiv i studentgruppen, vilket höjer utbildningens kvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Arbetslivserfarenhet, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub219 och avslår motionerna 2011/12:Ub405 yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Ub460 yrkande 8. Frågan bör utredas om hur vi bäst kan tillvarata arbetslivserfarenhet i antagningssystemet till högre utbildning. I då omställningen i samhället går snabbt och tidigare tunga och pålitliga industrier svajar behöver samhället olika metoder och verktyg för att ta till vara den erfarenhet och den kompetens som plötsligt kan behöva ställas till samhällets förfogande. Den energi och motivation som kan finnas hos någon som vill gå vidare och utbilda sig måste fångas upp. Detta måste ses som en tillgång, och vi behöver i antagningssystemet till högre utbildning ha en öppen dörr för att göra det möjligt att ta vara på den tillgången. Utan att backa tillbaka och återinföra något som en gång ansågs otillräckligt bör det ändå vara möjligt att hitta nya vägar in, där erfarenhet uppvärderas som reell kompetens belönas i intagningen till högre utbildning. Detta bör utformas på ett sätt som upplevs transparent och förståeligt samt inte alltför byråkratiskt. Om en sådan urvalsgrupp skapas bör dess storlek stå i proportion till antalet sökande för maximal flexibilitet. Det finns därför ett värde i att frågan om att hitta en bra mix utreds så att resultatet av den utredningen kan ligga till grund för en lag som uppvärderar arbetslivserfarenhet vid ansökan till högskola. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Reell kompetens, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Ub495 yrkande 9. Det måste finnas flera olika vägar in till högre utbildning. Det är den reella kompetensen, vad den sökande kan, inte hur eller när den kunskapen inhämtats, som ska räknas.