bet · H001SoU4 · 2012-11-14 00:00:00 — Vad gäller 31 a § lagen om psykiatrisk tvångsvård och 5 kap. 22 § smittskyddslagen bör hänvisningarna rätteligen avse 6 b§, och ordet skall bör ändras till ordet ska. Mot denna bakgrund föreslår utskottet tre initiativ i form av förslag till lagar om ändring i , lagen om psykiatrisk tvångsvård och smittskyddslagen i enlighet med det anförda, se bilaga 3. Lagändringarna föreslås träda i kraft som övriga lagförslag, dvs. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Barns och ungas rättigheter, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i 1 kap. 2 § och 11 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) samt 2. lag om ändring i 36 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkterna 1 och 2, båda i denna del, och motion 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2011/12:So378 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 7 samt 2011/12:So607 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4. Jag välkomnar regeringens förslag om att barn som placeras i familjehem ska få en egen socialsekreterare. Det kommer enligt min mening att underlätta för att verkligen bevaka barnperspektivet. Viktig är emellertid också den verksamhet som startade på tillsynsenhet en telefonlinje dit barn och unga som är placerade kan vända sig direkt. Det kan handla om att man vill anmäla att man inte har det bra, att man vill fråga om det är okej att familjehemmet eller institutionen har vissa regler eller annat. Tanken är att man kan ha svårt att ta upp vissa frågor med sin socialsekreterare eller familjehemmet eftersom man är i ett beroendeförhållande. Med förslaget om egen socialsekreterare för barnen kommer förhoppningsvis detta behov att minska, men jag anser att det är av stor vikt att verksamheten får finnas kvar och utvecklas utifrån de behov man ser. Behovet ökar i takt med att telefonlinjen blir alltmer känd. Jag menar att det på samtliga familjehem och institutioner ska finnas en vetskap om och tydlig information för barnen om vart de ska kunna vända sig, t.ex. en särskild webbplats. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barns och ungas rättigheter, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i 1 kap. 2 § och 11 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) och 2. lag om ändring i 36 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkterna 1 och 2, båda i denna del, och motion 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:So378 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 7, 2011/12:So607 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 5. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att kontinuerligt följa omfattningen av övergrepp mot och allvarliga försummelser av barn och unga samt analysera och sprida de erfarenheter som görs. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Regionala och lokala barnombud, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So607 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 6. För att säkerställa att barns rättigheter respekteras krävs en ständig uppföljning och bevakning av rättighetsfrågorna. Jag anser att det därför på lokal och regional nivå ska finnas barnombud. finns lokala barnombud i vissa kommuner, vilket jag tycker är positivt. Det vill jag se över hela landet. De lokala barnombuden bör arbeta gentemot kommunen. De bör vara delaktiga i pågående processer för att bevaka att barns och ungas behov, intressen och rättigheter tas till vara i verksamheten och i beslut som fattas. De ska se till att barn kommer till tals i sammanhang som berör dem. De bör också ha till uppgift att informera och utbilda barn och vuxna om . Barnombudet ska omfattas av sekretesslagstiftningen och ska inte agera utan att barnet gett sin tillåtelse. För att ytterligare stärka barns och ungas rättigheter anser jag att man även bör tillsätta regionala barnombud, kopplade till . De skulle förslagsvis kunna finnas på länsstyrelserna och t.ex. arbeta med strukturfrågor, genomförande av och att tillvarata och stärka barns och ungas rätt att uttrycka sina åsikter på regional nivå. De regionala barnombuden ska bevaka att barnperspektivet finns med i beslut som fattas på regional nivå. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Inkorporering av i svensk rätt, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf295 av och (båda KD) yrkande 2, 2011/12:So224 av (KD), 2011/12:So241 av (FP), 2011/12:So258 av och (båda S), 2011/12:So310 av m.fl. (MP), 2011/12:So452 av (KD), 2011/12:So454 av (S), 2011/12:So479 av m.fl. (S), 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:So502 av (S) yrkande 2, 2011/12:So548 av och (båda S), 2011/12:So550 av m.fl. (S), 2011/12:So607 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:So616 av (KD), 2012/13:So4 av m.fl. (S), 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:So266 av m.fl. (MP), 2012/13:So308 av (S), 2012/13:So320 av m.fl. (KD), 2012/13:So346 av (S) yrkande 1, 2012/13:So358 av m.fl. (S), 2012/13:So384 av m.fl. (S), 2012/13:So387 av (S), 2012/13:So453 av och (båda FP), 2012/13:So502 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:So507 av m.fl. (S), 2012/13:So537 av m.fl. (S) och 2012/13:So550 av (S) yrkande 2. Vi tror att genomslaget för skulle bli ännu större om den gjordes till svensk lag och att det kan finnas flera fördelar med detta. Det är en viktig signaleffekt till beslutsfattare och samhället i övrigt att barnfrågor ska prioriteras och få ökad uppmärksamhet. Det kan också konkret bidra till att principer får en större genomslagskraft i beslutsfattande, lagstiftning och praxis. Erfarenheterna från , som har genomfört detta, är goda. Jurister, advokater, lärare, socialtjänstemän m.fl. har utbildats, och används nu med tyngd inom områden som hälsa, utbildning, övergrepp och straffrätt. Genom att göra till lag anser vi att man får ytterligare ett viktigt redskap för att förbättra barnens situation och kan utkräva ansvar när konventionens principer inte följs. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att göra till svensk lag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av hur myndigheter m.fl. förverkligar , punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So528 av m.fl. (S) yrkande 2. Myndigheter, kommuner och landsting ska i sina beslut och åtgärder som gäller barn tolka och tillämpa lagar och förordningar så att åtagandena enligt och andra internationella överenskommelser respekteras i praktiken. Vidare ska barnets rättigheter tillgodoses, som medborgare, patient, konsument eller elev. Det ställer krav på att myndigheter, landsting och kommuner inom sina verksamhetsområden förmedlar och tillhandahåller anpassad information till barn om deras rättigheter och hur rättigheterna kan tillgodoses. Det gäller såväl i enskilda ärenden som i frågor där barn som kollektiv är berörda. De statliga myndigheter som arbetar med frågor och verksamheter som rör barn har i sin tur ett ansvar för att skapa förutsättningar för samverkan och samordning med utgångspunkt i barnets rättigheter inom den egna myndigheten, i förhållande till andra myndigheter och i relation till den samverkan och styrning som sker gentemot kommuner och landsting. Tyvärr visar undersökningar hos att det är alltför lång väg kvar innan man kan säga att intentioner finns med som ett naturligt led i statliga myndigheters verksamhet och ute i våra kommuner och landsting. Tanken att detta beror på att det är just barn som berörs oroar oss. Men det är ett faktum att denna fråga inte prioriteras. För att slå fast att barns villkor ska behandlas på samma sätt och med samma allvar som vuxnas villkor anser vi att det behöver göras en översyn av hur myndigheter, kommuner och landsting arbetar för att förverkliga den nationella strategin för . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ratificering av tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:So377 av (S). En brist med har varit att den saknat möjligheten till individuell klagorätt. har emellertid ett tilläggsprotokoll till förhandlats fram, vilket innehåller individuell klagorätt. är tilläggsprotokollet öppet för staterna att underteckna. hade 20 länder undertecknat protokollet, dock inte . Av femte periodiska rapport till för barnens rättigheter om genomförande under 20072012, som överlämnades till FN , framgår tydligt, anser jag, att regeringen inte har för avsikt att vare sig underteckna eller ratificera tilläggsprotokollet. Flera av de grundläggande om skydd för de mänskliga rättigheterna, t.ex. om medborgerliga och civila rättigheter och mot tortyr, har tilläggsprotokoll som ger enskilda individer klagorätt till en övervakningskommitté om de anser sina rättigheter enligt konventionen kränkta. Ett stort antal länder har godtagit den individuella klagorätten, som har mycket stor betydelse för att ge rättigheterna tänder och bidra till att en konvention får genomslag i verkligheten. Vi föreslår därför att ratificerar tilläggsprotokollet till om att inrätta en internationell klagomekanism. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Privat konsulentstödd verksamhet, punkt 6 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Per Ramhorn (SD), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So236 av (S) och 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:So303 av (FP) och 2012/13:So480 av (FP) samt 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkande 4. Konsulentstödd familjehemsvård är en vårdform där vuxna, ungdomar och barn med olika typer av, ofta svår, social problematik ibland i kombination med missbruk, kriminalitet eller psykiatrisk problematik placeras i ett enskilt familjehem med en utifrån individen anpassad vårdplan. Konsulenten finns med för att följa upp placeringen och ge stöd och handledning till familjehemmet. Det finns en mängd företag, både vinstdrivande och icke vinstdrivande, som arbetar med familjehemsvård på uppdrag av kommuner, kriminalvård och landsting. De vuxna som placeras i familjehemsvård har oftast tidigare behandlingsinsatser på behandlingshem bakom sig, men har haft svårt att fungera i grupper eller i ett specifikt behandlingsprogram. Familjehemsvården ger möjlighet till en individuell anpassning av vården. För barn och ungdomar har kommunerna i flertalet fall ha uttömt sina egna möjligheter att hitta familjehem innan man går ut och söker familjehem via organisationer. finns inga formella krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård. Hur organisationerna arbetar, och vilken kompetens konsulenterna har, varierar mycket vilket med största sannolikhet påverkar kvaliteten i den vård som erbjuds. Det sker ingen kontroll eller uppföljning av den vård som bedrivs av organisationerna. De personer som placeras i familjehemsvård via olika organisationer har en komplex och svår problematik, och de är också på många sätt en utsatt grupp som inte alltid kan tillvarata sina intressen och få sina behov tillgodosedda. De familjer som tar uppdrag som familjehem behöver kvalificerad handledning och stöd för att kunna fullfölja uppdraget som familjehem. Vi anser därför att det bör ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård och att det bör finnas krav på certifiering eller auktorisation för dessa. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Anmälan av missförhållanden, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkt 1 i denna del och motion 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 1. Regeringen föreslår i propositionen ändringar när det gäller anmälningar i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. I detta sammanhang konstaterar jag att det införs ett nytt uttryck om när en anmälan ska eller bör göras. Den tidigare formuleringen får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd har i förslaget ersatts med uttrycket får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. och Skolinspektionen har i sina remissvar föreslagit att man i bestämmelsen bör göra tillägget riskerar att fara illa för att det ska vara möjligt att anmäla tidigt i syfte att motverka en negativ utveckling. Jag instämmer i detta och anser att skyddet för barn i så fall skulle bli bättre. Jag anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett sådant tillägg i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. utredning och föräldrars ansvar, punkt 9 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So345 av (FP). Jag anser att det är orimligt att en förälder kan vägra att samverka när utreder ett barns behov av stöd och skydd. Det behövs enligt min mening en mer kraftfull lagstiftning. Om föräldrar uteblir från möten och på så sätt hindrar en utredning, ska det vara möjligt för att med hjälp av polis skaffa sig insyn i hemmet. I finns på papperet en möjlighet att besluta om mellantvång. Den inriktar sig dock på ungdomar som på grund av eget beteende behöver ges en kontaktperson utan eget samtycke. Dessvärre är denna lagparagraf nästintill bortglömd av landets socialtjänster. Mellantvånget bör kunna bli mer användbart och utökas till att även gälla när det är föräldrarna som är problemet. Att tidigt kunna använda mellantvång för att sätta in stöd och hjälp är viktigt inte minst om en ung person börjar begå brott. och tydligare insatser ökar chansen att stoppa en annars negativ brottskarriär. Jag anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett sådant ansvar för föräldrarna. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ersättning till familjehem som tar emot spädbarn, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So388 av (S). Vi konstaterar att man i vårt samhälle omhändertar barn som kommer att placeras i familjehem för en och att kommuner regelbundet söker såväl stödfamiljer, jourhem som familjehem och fosterfamiljer. För placering av spädbarn finns det praktiska frågor att beakta för att en lösning ska kunna nås. Rätten till uttag av föräldraförsäkring är reglerad. Men för den som får ett spädbarn placerat i sitt hem finns inte den möjligheten, något som uppges begränsa möjligheterna att rekrytera familjehem. Barnomsorgen har regler om lägsta ålder och barnet kan ha särskilt behov av vård och omsorg. För att hjälpa de familjehem som mottar ett spädbarn anser vi att ersättning till och andra villkor för dessa bör ses över. Vi anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att göra en sådan översyn. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Samverkansmodeller m.m. i kommunernas kvalitetsarbete, punkt 14 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453) samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkt 1 i denna del och motionerna 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:So487 av i m.fl. (S), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 29, 2011/12:So597 av m.fl. (S), 2011/12:So606 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:So239 av (S), 2011/12:So293 av (KD), 2011/12:So426 av (KD) yrkande 3, 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2012/13:So252 av (S) och 2012/13:So367 av (KD) yrkande 2. Regeringen bör säkerställa att varje kommun utvecklar metoder för att tidigt identifiera barn med problem så att insatser kan sättas in. Vi anser därför att det bör finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem. En sådan samverkan bör omfatta skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri samt ungdomsmottagning. Lösningarna kan anpassas efter lokala förhållanden och se olika ut i olika kommuner men det bör finnas dels en väg in i systemet, dels tydlighet i fråga om vad varje aktör i systemet ansvarar för och hur samverkan, samordning och uppföljning ska gå till. Vi anser också att det behövs en översyn för att tillförsäkra alla barn goda levnadsvillkor och en trygg uppväxtmiljö i syfte dels att stärka uppföljnings- och kvalitetsarbete kring familjehem, hem för vård eller boende etc. och garantera att det finns den kompetens och trygghet som dessa barn behöver, dels att skapa ett tydligt krav på samarbete mellan myndigheter. När det gäller stödet till barn som växer upp i missbrukande familjer eller har en eller båda föräldrarna i fängelse anser vi att stödet bör stärkas. Vi anser att skolans och förskolans personal som träffar de berörda barnen i samverkan med den huvudman som har ansvar för missbruksvården måste få stöd, hjälp och utbildning i att upptäcka dessa barn och ge dem det stöd de behöver. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Samverkansmodeller m.m. i kommunernas kvalitetsarbete, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453) samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkt 1 i denna del och motionerna 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:So239 av (S), 2011/12:So293 av (KD), 2011/12:So426 av (KD) yrkande 3, 2011/12:So487 av i m.fl. (S), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 29, 2011/12:So597 av m.fl. (S), 2011/12:So606 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:So252 av (S) och 2012/13:So367 av (KD) yrkande 2. Ett samhälle där människor är engagerade i föreningsliv, deltar i samhällsdebatten och på olika sätt engagerar sig i sin omgivning skapar enligt min mening sammanhållning. När myndigheter samverkar med ideella föreningar skapas mervärden; myndigheter når ut till människor de kanske aldrig skulle möta och får ökad kunskap om deras vardag. hittar de hemlösa eller de psykiskt funktionsnedsatta som inte tagit sig till . Barn i riskzonen hittar någon de vågar lita på och prata med. Mot denna bakgrund anser jag att kommuner och landsting bör samarbeta med den ideella sektorn för att utveckla metoder för att upptäcka barn i riskzonen. När det härefter gäller barn som växer upp med föräldrar som har ett missbruk konstaterar jag att de flesta barn inte får någon hjälp enligt en rapport från . Enligt den enkät som genomfört nås av alla barn till alkoholberoende föräldrar av stödgrupper i de kommuner där sådana finns. För att möta behoven hos barn som växer upp med missbrukande föräldrar eller psykiskt sjuka anser jag att det är det viktigt att det finns ett bra samarbete inom kommunerna mellan social-, skol-, kultur- och fritidsförvaltningar och att dessa har god kunskap om att arbeta med dessa barn. Utbildningar och insatser som stöttar förskole-, skol- och fritidspersonal som inom sina verksamheter tidigt kan hjälpa utsatta barn är också av stor vikt. Verksamheter som riktar sig direkt till barnen och deras föräldrar är också sådant som stöttar och hjälper barnen att klara av sin vardagssituation. Men kommunen måste våga se att det finns problem och prioritera det i sin verksamhet. I en del kommuner finns det redan fungerande samverkan och nätverk kring dessa frågor, i andra ingen verksamhet alls. Jag menar att kommunerna måste ta tag i denna fråga för att minimera risken att dessa barn själva utvecklar ett missbruk . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Samverkansmodeller m.m. i kommunernas kvalitetsarbete, punkt 14 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453) samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:10 punkt 1 i denna del och motion 2011/12:So487 av i m.fl. (S) och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:So239 av (S), 2011/12:So293 av (KD), 2011/12:So426 av (KD) yrkande 3, 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 29, 2011/12:So597 av m.fl. (S), 2011/12:So606 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:So252 av (S) och 2012/13:So367 av (KD) yrkande 2. Jag anser att stödet till barn som växer upp i missbrukande familjer bör stärkas. Jag anser vidare att skolans och förskolans personal som träffar de berörda barnen, måste ges stöd, hjälp och utbildning i att upptäcka dessa barn och ge dem det stöd de behöver av den huvudman som har ansvar för missbruksvården. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i 3 kap. 6 a § socialtjänstlagen (2001:453) med den ändringen att åldersgränsen i andra stycket i stället ska vara . 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2012/13:10 punkt 1 i denna del. I propositionen föreslås att barn som fyllt ska kunna beviljas öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke (3 kap. 6 a § socialtjänstlagen). Detta är ett steg i rätt riktning, men jag anser att sådana insatser skulle kunna komma i fråga även för yngre barn. En rimlig ålder är i stället . Det är den ålder som anges i när verkställighet inte kan ske mot barnets vilja. bör ändra åldersgränsen till . Kompetens och utbildning för personal som arbetar med barn, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So374 av (S) och