bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Eftersom en fullständig gymnasieutbildning är en nyckel till att undvika att en ungdom fastnar i långvarigt utanförskap är den viktigaste åtgärden de reformer av utbildningssystemet som bl.a. syftar till att motverka avhoppen och öka anställbarheten bland dem som går ut skolan. För att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv har exempelvis gymnasieskolan reformerats och en gymnasial lärlingsutbildning införts. Regeringen har också tillsatt en utredning med uppgift att se över möjligheterna att införa en ny anställningsform, s.k. lärlingsprovanställning för ungdomar (dir. 2011:87). Att på detta sätt skapa ingångar till arbetsmarknaden även för ungdomar utan intresse för vidare akademiska studier kan enligt utskottets mening antas vara av särskild betydelse för att motverka långvarigt utanförskap. Utskottet vill också framhålla att samtliga ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan fr.o.m. kan ta del av regeringens s.k. folkhögskolesatsning, som är en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. Det förtjänar enligt utskottets mening även att lyftas fram att arbetslösa ungdomar i åldern 20 som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet om de återgår till reguljära studier. Regeringen har lagt om arbetsmarknadspolitiken för ungdomar och introducerat den s.k. jobbgarantin för ungdomar, där ungdomarna får ett individualiserat och förstärkt stöd från Arbetsförmedlingen i sitt jobbsökande, liksom möjlighet till bl.a. arbetspraktik och olika typer av utbildning. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram s.k. profilering som ett BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE potentiellt kraftfullt verktyg som Arbetsförmedlingen nu har tillgång till. Profilering används för att ge den arbetssökande individuellt anpassat stöd och för att tidigt i en arbetslöshetsperiod upptäcka riskfaktorer hos den arbetssökande som kan motivera förstärkta insatser på ett tidigt stadium. När det gäller lönekostnader är för det första arbetsgivaravgifterna för ungdomar som inte fyllt vid årets ingång i princip halverade. utom kan unga få s.k. nystartsjobb som innebär att arbetsgivare som anställer en ung person som varit arbetslös får en eko- nomisk nedsättning motsvarande full arbetsgivaravgift . sänkta socialavgifterna och nystartsjobben finns arbetsmarknadspolitiska åtgärder som också syftar till att göra det billigare för arbetsgivare att anställa bl.a. ungdomar med svag förankring på arbetsmarknaden. förutsätter att Arbetsförmedlingen anvisar den arbetslöse till åtgärden. dessa hör särskilt anställningsstöd, instegsjobb, lönebidrag m.m. som alla innebär en kraftig subvention av arbetsgivarens lönekostnad. vare som anställer en ung person som varit arbetslös till en lön av får enligt ett räkneexempel som redovisas i vårpropositionen (s. 118) sin lönekostnad nedsatt från till Det är enligt utskottets mening mycket tillfredsställande att regeringen har försett Arbetsförmedlingen med en välfylld verktygslåda för att ta sig an de ungdomar som riskerar långvarigt utanförskap. återstår emellertid, bl.a. när det gäller att fånga upp de ungdomar som över huvud taget inte kommer till Arbetsförmedlingens kännedom och där- med inte kan få tillgång till det stöd som förmedlingen erbjuder. Som utskottet ovan nämnt föreslår oppositionspartierna olika typer av skattehöjningar, inte minst att ta bort den s.k. ungdomsrabatten, som om de genomfördes riskerar att minska arbetsgivarnas benägenhet att Till detta kommer att huvuddelen av de besparingar som görs på att ta bort regeringens ungdomsinsatser inte används till andra insatser till stöd för ungdomars inträde på arbetsmarknaden utan till åter- ställare inom arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Utskottet anser inte att det är en rimlig prioritering. De flesta av de ungdomsinsatser som trots allt föreslås i oppositionspar- tiernas motioner är upprepningar av gamla förslag, som utskottet redan behandlat under höstens budgetberedning (bet. 2011/12:AU2). mokratiska förslaget om ett utbildningskontrakt är emellertid en nyhet jämfört med vad som föreslogs . Utskottet kan konstatera att försla- get visserligen har vissa förtjänster, men att det också i allt väsentligt redan är infört eller aviserat. Förslaget kan sägas bestå av tre delar en individuell plan för ungdomen, möjlighet att varva studier med arbete eller praktik och en villkorad, högre ersättning än vanligt studiemedel. dessa komponenter finns eller kommer snart att finnas i den verktygslåda som regeringen har försett Arbetsförmedlingen med. Med hjälp av profiler- ingsverktyget kan förmedlingen tidigt identifiera ungdomar i behov av särskilt, individualiserat stöd. Den lärlingsprovanställning som är under ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 utredning kommer att ge ungdomar möjlighet att få en anställning och bedriva studier. Som redan nämnts kan ungdomar mellan kan få ersättning motsvarande den högre bidragsnivån i studiemedelssystemet för att slutföra en grundskole- eller gymnasieexamen. Utskottet bedömer mot denna bakgrund det inte som nödvändigt att införa ett utbildningskontrakt i enlighet med vad som anförs i den socialdemokratiska motionen. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet en framtida debatt som i högre grad riktar in sig på det svårare av de två ungdomsarbetslöshetsproblemen, nämligen situationen för unga som riskerar ett långvarigt utanförskap. Utskottet ställer sig också bakom de insatser mot ungdomsarbetslösheten som regeringen förordar och avvisar oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: förtjänar en regering som vågar tänka offensivt och föra en modern, framtidsinriktad och jobbskapande politik. Arbetslösheten är , en högre nivå än (7,) då situationen på arbetsmarknaden av den dåvarande borgerliga oppositionen beskrevs i termer av massarbetslöshet. Allra mest bekymmersamt är den höga ungdomsarbetslösheten och den stigande långtidsarbetslösheten. Regeringens politik har prövats , i både hög- och lågkonjunktur, och det är tydligt att den inte leder till fler jobb. I den vårbudgetproposition som regeringen har lagt fram finns det inga nya förslag eller initiativ för fler jobb. Vi ser många tecken på att den svenska arbetsmarknaden inte fungerar som den borde. En tydlig och oroande tendens är att de med riktigt långa arbetslöshetstider ökar snabbt. Ytterligare ett uttryck för att det varaktiga utanförskapet brett ut sig är den kraftiga ökningen av antalet personer som är långvarigt beroende av ekonomiskt bistånd (socialbidrag). Ökningen av antalet långtidsarbetslösa och personer i varaktigt utanförskap tyder på att det har skett en försämring i matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Vi ser också att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män tycks ha bitit sig fast på nivåer kring . Så mycket lägre sysselsättningsgrad för kvinnor innebär att vi inte drar nytta av deras engagemang och kompetens fullt ut. sker extra stora pensionsavgångar på arbetsmarknaden. Vissa branscher och regioner kommer till följd av detta sannolikt att drabbas av betydande rekryteringsproblem. kan vi också se att sticker ut internationellt när det gäller nivån på ungdomsarbetslösheten. hade den åttonde högsta ungdomsarbetslösheten bland de 34 . Länderna med ännu högre arbetslöshet bland unga kännetecknas i de flesta fall av djup ekonomisk kris. Att arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats beror till viss del på att finanskrisen har påskyndat strukturomvandlingen, men också på brister i den förda ekonomiska politiken. Mycket tyder på att både volymen och kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna varit otillräckliga. Sedan regeringsskiftet har stora och centrala delar av den aktiva arbetsmarknadspolitiken avvecklats. Inom den yrkesinriktade arbetsmarknadspolitiken har omkring hälften av platserna försvunnit. Den kommunala vuxenutbildningen har minskat antalet platser med . Möjligheterna att läsa in ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 gymnasiet har därmed beskurits kraftigt. De arbetslösa är i stor utsträckning i stället hänvisade till regeringens s.k. garantier, jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för unga, som visat sig ha mycket låg effekt. Vi socialdemokrater sätter jobben i centrum. största tillgång är invånarnas vilja till arbete. Det är förutsättningen för vårt välstånd och för att vi ska kunna lämna efter oss ett gott samhälle till våra barn. För varje människa är förmågan till egen försörjning nyckeln till att känna sig fri och kunna göra egna livsval. En hög arbetslöshet slår dessutom direkt på de offentliga finanserna och förmåga att finansiera skola, vård och äldreomsorg. Oavsett ur vilket perspektiv man ser på saken är allt annat än full sysselsättning ett slöseri. Som ett led i att ta ansvar för de offentliga finanserna vill vi socialdemokrater utveckla det finanspolitiska ramverket med ett mål för sysselsättningen. Syftet med ett sådant mål är att underlätta prioriteringar i utvecklingen av politiken. Sysselsättningsgraden, eventuellt i kombination med antalet arbetade timmar eller arbetslösheten eller båda, skulle kunna vara en lämplig indikator för ett sysselsättningsmål. Hur målet ska definieras är dock en komplicerad fråga som behöver analyseras djupare före det slutliga ställningstagandet. Vi vill se nya, mer effektiva insatser för att bryta ungdomsarbetslösheten. Bland unga arbetslösa är personer utan fullständig gymnasieutbildning kraftigt överrepresenterade. Kraftfulla, riktade utbildningsinsatser med syfte att lyfta så många unga som möjligt till gymnasiekompetens är därför en nyckel för att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Vårt långsiktiga mål är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. För att nå detta mål föreslår vi att ett system med utbildningskontrakt införs. Syftet är att hjälpa unga till jobb och praktik, och att betona det egna ansvaret för att göra sig anställbar genom gymnasiekompetens. Kontraktet ska vända sig till den som är arbetssökande, under och inte har fullgjort gymnasiet. Den som är ung och söker jobb ska erbjudas: jobb enligt Västeråsmodellen med avtalsenlig lön på halvtid och studier på halvtid praktik hos privata eller offentliga arbetsgivare samt studier på halvtid eller deltid utbildning på heltid, vid komvux, yrkesvux eller folkhögskola ett särskilt studiestöd eller förhöjt studiebidrag. Individen ska garanteras insatser med syfte att ge gymnasiekompetens, såväl utbildning som vägledning, motiveringsarbete och annat stöd. ska ersättningar från det offentliga arbetslöshetsunderstöd, ekonomiskt bistånd och aktivitetsstöd samt olika typer av arbetsmarknadspolitiska insatser, såsom nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildningar, villkoras med att den unge arbetslöse fullföljer en individuellt utformad utbildningsplan. BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Även för unga som fullgjort sin gymnasieutbildning kan det finnas ett behov av särskilda åtgärder för att underlätta inträde på arbets- Vi vill därför rikta en kraftfull ekonomisk stimulans till de företag och organisationer som anställer en trainee. För att öka kontaktytan mellan högskola och näringsliv och underlätta arbetsmarknadsinträde vill vi även skapa traineeplatser för unga akademiker. Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ung- domar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats och de får praktiska arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. slår därför att den s.k. Nynäshamnsmodellen utvidgas till att omfatta De kommuner som inför modellen får ett särskilt statligt stimulansbidrag. ska hävda sig genom att klättra högre i värdekedjan än våra konkurrentländer, framför allt genom ett ökat kunskapsinnehåll i de varor och tjänster som vi exporterar, inte genom sänkta löner. svensk ekonomi är därför i betydande utsträckning en fråga om kunskap Vårt mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genom- gått en minst 2-årig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) år Vi ser också ett betydande behov av att bygga ut antalet platser på vuxenutbildningen och inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbild- För att ge personer som varit långvarigt arbetslösa ny och efterfrågad arbetslivserfarenhet och stimulera till livslångt lärande vill vi införa ett system med utbildningsvikariat. Den arbetsgivare som vikariats- anställer en långtidsarbetslös för att ge en fast anställd möjlighet att fortbilda sig inom sitt yrkesområde ska ges ett betydande ekonomiskt stöd Den fast anställde behåller sina ordinarie löneförmåner under utbildningstiden, men arbetsgivaren kan få ersättning för utbildningskostna- Arbetslivet ställer allt större krav på människors förmåga till flexibilitet. Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb och yrkesinriktning under sitt yrkesverksamma liv. Nyfikenhet på det nya och oprövade förutsätter Förbättrade försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom är därför centrala delar i vår politik för ökad omställningsförmåga. I syfte att stödja arbetsinträde för personer med försörjningsstöd föreslår vi en tidsbegrän- sad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. Modellen innebär en stimulans till att utöka arbetsinkomsterna under den tid som krediten ges. Med vad som ovan anförts ställer vi oss bakom det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som läggs fram i motion Fi18 (S). ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (MP) (MP) anför: För de gröna är långsiktighet ett ledord som genomsyrar de förslag och idéer som formar politiken. Genom att driva en politik som tar ansvar för framtiden utvecklas moderna industrier och nya jobb växer fram. Alla måste få förutsättningar att skaffa sig den erfarenhet och utbildning som efterfrågas i arbetslivet och erbjudas rätt stöd för att kunna tacka ja till ett arbete. Arbetslösheten bland unga mellan uppgår till . Sedan regeringen tillträdde har antalet unga som varken arbetar eller studerar ökat dramatiskt, från 85 2007 till 127 2009, vilket motsvarar en ökning . Dessutom har antalet unga med aktivitetsersättning ökat kraftigt, främst på grund av arbetslöshet och ofullständig utbildning. som sysselsättningen väntas minska framöver råder det brist på kvalificerad arbetskraft, och stora pensionsavgångar väntar. Enligt Arbetsförmedlingens prognos väntas brist på kvalificerad arbetskraft, särskilt inom byggbranschen, hälso- och sjukvårdssektorn och vissa läraryrken. Som en följd av regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen tvingas allt fler söka försörjningsstöd från kommunen. av dem som får försörjningsstöd är arbetslösa utan arbetslöshetsförsäkring, och är sjuka utan ersättning från sjukförsäkringen. Allt fler unga tvingas också söka ekonomiskt bistånd. Antalet personer som söker ekonomiskt bistånd var 80 2006 och bedöms stiga till 100 000 personer . Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd har enligt ökat med 1,8 miljarder , vilket motsvarar en ökning . föreslår att den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster från breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Reformen kan skapa nya jobb och stimulera hållbar konsumtion av tjänster. Att bredda förslaget till att även gälla reparation av cyklar, kläder och skor har en klimatvänlig profil och stärker tjänstesektorn. vill också slopa arbetsgivaravgiften helt för den som anställer en ung arbetslös. Det är betydligt mer träffsäkert än regeringens kritiserade, ineffektiva och kostsamma halvering av arbetsgivaravgiften för alla unga, vilken subventionerar arbetstillfällen som skulle ha kommit till ändå. Dessutom ska arbetsgivarens kostnad sänkas för arbetslösa under som får en traineeplats. För en ung långtidsarbetslös ska nedsättningen bli . föreslår kraftigt förbättrade möjligheter att läsa in gymnasieskolan och komplettera gymnasiebetygen. Det handlar om fler platser på folkhögskolor och komvux. Kontaktytorna mellan skola och arbetsliv behöver också öka, studie- och yrkesvägledningen måste förbättras och alla unga mellan bör erbjudas sommarjobb. BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE ett utökat stöd till kommunerna för detta ändamål. skola till arbetsliv bör underlättas genom praktik för studenter under utbildning och akademikerpraktik. Arbetsförmedlingen får enligt förslag ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner för att arbeta individuellt med unga redan från dag ett i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchningen till jobb förbättras. också nya aktörer med specifik kompetens som kompletterar Arbetsförmed- lingen, t.ex. för stöd till unga eller personer med funktionsnedsättning. Ungas möjligheter att starta egna företag, t.ex. genom kooperativ och egen- anställningar, bör förbättras. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, t.ex. genom kortare arbetsvecka eller genom att under vissa delar av livet kunna jobba mindre och i andra skeden jobba Hela samhället tjänar på att människor orkar arbeta hela livet och inte slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. motsätter sig skuldbeläggning av människor med utländsk bakgrund och anser i stället att alla människor bör ses som resurser oav- nyttjas inte den kompetens som utrikes födda har fullt För att ta till vara alla människors kunnande ska arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet förstärkas. utländsk härkomst ska få lättare att starta företag. för ökad integration är också avgörande för arbetsmarknaden. vill ha ett aktivt arbete mot den diskriminering och rasism som finns på arbetsmarknaden och i samhället. Kraven på aktiva åtgärder i diskrimine- ringslagen måste skärpas och jobbansökningsprocesserna måste bli mer Den strukturella diskrimineringen mot kvinnor finns på alla områden i arbetslivet, när det gäller såväl lön, anställningsform som arbetstid. ska gå före och avsätta medel för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig verksamhet. ska få ett tydligt upp- drag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå åtgärder. karriärvägar inom kvinnodominerade yrken behöver också stimuleras, och ansvar för att granska arbetsgivarnas löne- kartläggningar måste stärkas. uppdrag i fråga om sär- skilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem är viktigt. Ett stort problem är att den nuvarande arbetsmiljölagen är utformad efter traditionellt mansdominerade Kvinnors och mäns arbetsskador ska bedömas på lika villkor, och regeringen måste se till att den gällande lagstiftningen tillämpas. miljölagen ska ses över så att den tydligt anpassas efter både kvinnodomi- nerade och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 3 För att undanröja hinder för sysselsättning föreslår att personer med försörjningsstöd får behålla en del av stödet även när de får arbete. vill införa ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, överskådligt, inkluderande och jämlikt en försäkring som gäller vid både arbetslöshet och sjukdom. driver förslag om en samlad arbetslivstrygghet, där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning. Som steg mot arbetslivstrygghet vill vi införa ett golv och ta bort den bortre gränsen helt i sjukförsäkringen samt höja taket och ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och ta bort de differentierade avgifterna. Den ersättningsgrundande inkomsten ska beräknas på samma sätt om du är sjuk eller arbetslös så att det blir en förutsebar inkomstförsäkring. Med vad som ovan anförts ställer jag mig bakom det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som läggs fram i motion Fi16 (MP). 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) anför: Den stora utmaningen för svensk ekonomi är att få bukt med arbetslösheten. I synnerhet måste ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten tacklas. ligger sämst till i vad gäller ungdomsarbetslöshet, och långtidsarbetslösheten har stigit kraftigt . Regeringen har inte förmått att betrakta arbetsmarknadspolitiken med något annat än ett renodlat plånboksfrågeperspektiv och har därmed missat flera centrala parametrar i en aktiv och väl fungerande arbetsmarknadspolitik. Arbetslösheten bedöms ligga kvar över jämviktsarbetslösheten (NAIRU) ända , vilket om så blir fallet skulle innebära att arbetslösheten har legat över NAIRU under i princip hela alliansregeringens styre, fram till nästa val 2014. Den s.k. arbetslinjen är alltså både otillräcklig och ofullständig. Den svenska arbetsmarknaden är unik och har länge karakteriserats av goda förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare, goda villkor för arbete och företagande och ett utbyggt system för den som tillfälligt blir arbetslös. Trygghet för arbetstagare, arbetsgivare och arbetslösa har varit ledord i det som ofta kallas den svenska modellen. vill återupprätta tryggheten på arbetsmarknaden och säkerställa att alla medborgare kan finna sin plats. Det ska löna sig att arbeta, som den som tillfälligt blir arbetslös ska erbjudas nödvändigt stöd. I stället för generella lättnader i fråga om arbetsgivaravgiften som riktas till alla företag, stora som små, förespråkar en sänkning av arbetsgivaravgiften som riktas mot småföretagen. På samma sätt som den generella arbetsgivaravgiftssänkningen har visat sig vara ineffektiv har även den generella sänkningen för ungdomar fått utstå hård kritik för ineffektivitet. förordar att rabatten avskaffas så att man i stället kan genomdriva reformer som på allvar kan komma till BILAGA 3 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE rätta med ungdomsarbetslösheten. unga arbetslösa ska ha rätt att söka starta eget-bidrag. domar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gym- nasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknad som enskilda ungdomar. varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den viktigaste satsningen för att bryta ung- domsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. ningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling till av ingångslönen och med en provanställningsperiod i stället för dagens sex. Satsningen på 50 000 lärlings- jobb syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av låg- lönekonkurrens och diskrepans mellan faktiskt behov av och tillgång på De svenska turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt mindre Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens För att säkerställa trygghet för arbetstagare är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undan- tagen i turordningsreglerna behöver utökas. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens bör därför anta-