bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Då ökad delaktighet på arbetsmarknaden är centralt bör sysselsättningsgraden vara det övergripande måttet. En bra arbetslöshetsförsäkring bidrar till omställning i ekonomin, lägger grunden för ordning och reda på arbetsmarknaden och är en viktig beståndsdel i ett modernt välfärdssamhälle. Socialdemokraterna vill sänka avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen så att fler skaffar sig ett försäkringsskydd och vill att arbetslöshetsavgiften ska avskaffas. Taket i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas från till per dag. Ersättningsnivån föreslås höjas till under hela ersättningsperioden. Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med . Socialdemokraterna föreslår att jobbskatteavdraget trappas av stegvis från inkomster på och uppåt. Vid en månadsinkomst på utgår inget avdrag. Det reducerade jobbskatteavdraget beräknas stärka de offentliga finanserna med . Socialdemokraternas välfärdspolitik handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. Den generella välfärden har varit en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är framgång. Socialdemokraterna föreslår en höjning av taket i sjukförsäkringen och ett borttagande av tidsgränsen för hur länge personer har rätt till sjukpenning. En höjning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen föreslås också. Sammantaget beräknas kostnaderna för de offentliga finanserna för dessa förslag, enligt motionärerna, till . avsätts för stimulansbidrag till landsting som inför patientkontrakt som ett sätt att stärka tillgängligheten i vården. avsätts i förslaget för att förbättra missbruksvården och för särskilda informationsinsatser som rör hiv/aids. Regeringens stimulansbidrag till kommuner för införande av lagen om valfrihetssystem avvisas, vilket förstärker de offentliga finanserna med . Motionärerna föreslår en höjning av barnbidraget på per barn. Studiebidraget för gymnasieungdomar höjs på samma sätt. Detta leder till ökade utgifter på . Underhållsstödet till ensamstående föräldrar föreslås höjas med per barn och månad till en kostnad av . Socialdemokraterna anser att regeringens förslag om att avsätta för barnomsorg på obekväm arbetstid är otillräckligt och avsätter därför ytterligare i sitt budgetförslag. RUT-avdraget, som övervägande används av höginkomsttagare, förändras genom att taket halveras. Åtgärden stärker de offentliga finanserna med . Socialdemokraterna anser att kampen mot den organiserade brottsligheten måste prioriteras och avsätter i sin budgetmotion mer än i regeringens förslag till polisorganisationen . resurser ökas med , utöver regeringens förslag, . En nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet föreslås tillsättas till en ökad utgift av . Socialdemokraterna föreslår en ytterligare skattesänkning för pensionärer genom höjt grundavdrag, vilket innebär ökade utgifter i förhållande till regeringens förslag på . En riktad äldresatsning i vård och omsorg på totalt föreslås. ska avsättas för kommunala stimulansbidrag för kompetensutveckling av personalen och för att stärka äldres oberoende och trygghet. ska avsättas för stimulansbidrag till landstingen och för att förbättra omhändertagandet av svårt sjuka äldre patienter. En kunskapsekonomi kräver en skola där alla barn kommer till sin rätt. Nyckeln till högre skolresultat består i högre kvalitet i undervisningen. Klasserna i årskurs 13 samt förskoleklass föreslås minska med 45 elever vilket innebär att utgifterna ökar med . föreslås för kompetensutveckling av lärare och förskolans personal . Ytterligare föreslås för åtgärder inom skolan , bl.a. för läxhjälp i , fler barn i förskoleklass och sommarskola för barn som inte når målen. Regeringens föreslagna Urban-15åtgärd avvisas och de 100 miljonerna föreslås i stället gå till riktade satsningar i skolor där uppemot hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. Socialdemokraterna föreslår att fri entré återinförs på de statliga museerna, vilket beräknas leda till ökade utgifter på . Vidare föreslås till ett nytt Access-projekt för bevarande av kulturarvet. Finansieringen sker genom att det nuvarande kulturarvslyftet läggs ner. Övriga förslag inom kulturområdet budgeteras till kostnader på och omfattar bl.a. ökat stöd till internationalisering och ideella arrangörer, höjt anslag till fria grupper samt digitalisering av biografer. Energi-, klimat- och miljöpolitik Enligt Socialdemokraterna bör svenska företag ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. En viktig del i att ställa om är att bygga mer klimatsmart. Socialdemokraterna vill också anslå medel för klimatinvesteringar och klimatinnovationer. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering, ökad produktion och konsumtion av förnybar energi och minskade utsläpp, och stödformerna ska kunna sökas av kommuner, företag eller ideella organisationer. Socialdemokraterna vill också tillsammans med energi- och miljöbranschen utveckla ett särskilt samverkansprogram mellan det offentliga och det privata. avsätts för en miljöbilsbonus, där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie, och en registreringsavgift för att främja utvecklingen mot en bilpark med låga koldioxidutsläpp. Biologisk mångfald är centralt för att upprätthålla ett hållbart ekosystem, och ytterligare medel tillförs därför anslaget för skydd av värdefull natur. Åtgärder krävs också för havs- och vattenmiljön i syfte att minska övergödningen i och . Socialdemokraterna föreslår sammantaget ca mer än regeringen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2013 och framåt. Flera miljöstyrande skatter har inte höjts . Socialdemokraterna anser att miljöstyrande skatter bör följa med den allmänna prisutvecklingen och föreslår vissa höjningar. Dessutom bör en skatt på handelsgödsel införas för att minska läckaget från jordbruket. Socialdemokraterna föreslår ingen ändrad ram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Dock föreslås i kommittémotion 2012/13: Fö261 av m.fl. (S) vissa omfördelningar mellan anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Omfördelningar görs bl.a. i syfte att skapa en mer grundfinansiering av JAS. 2.3 förslag till riktlinjer anser att ordning och reda i de offentliga finanserna är av mycket stor betydelse för svensk ekonomi. konstaterar att överskottsmålet har inneburit att de offentliga finanserna kunnat stärkas, vilket har varit viktigt för stabiliteten och trovärdigheten i svensk ekonomi. Med den politik som föreslås i budgetpropositionen gör regeringen själv bedömningen att överskottsmålet inte kommer att nås. Regeringens enskilt viktigaste reform är en kraftigt sänkt bolagsskatt. anser att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt, men att den stora sänkning som regeringen föreslår hotar överskottsmålet. Att i ett läge med mycket osäker ekonomisk utveckling genomföra stora skattesänkningar på lånade pengar anser motionärerna vara tveksamt, särskilt när denna stora skattesänkning endast bidrar marginellt till att stimulera efterfrågan i ekonomin. Om konjunkturen i detta utgångsläge med underskott blir kraftigt försämrad, skatteintäkterna faller och utgifterna ökar kommer de samlade underskotten att bli större än vad som annars skulle ha varit fallet. Därmed kommer utrymmet för en offensiv finanspolitik som håller uppe efterfrågan att vara lägre. anser att regeringens politik med fokus på kraftiga sänkningar av bolagsskatten varken möter de kortsiktiga eller de långsiktiga utmaningarna. I sin budgetmotion framhåller man i stället att behöver möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. Därför behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. behöver ökade gröna investeringar, företagens villkor behöver förbättras och unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas anser motionärerna att det även behövs en större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Sammanlagt är utgiftsökningarna jämfört med regeringens förslag 23, 28, 32 respektive högre 20132016. De största utgiftsökningarna förklaras av förslagen om höjt tak i a-kassan, förändringar i sjukförsäkringen, slopat sjuklöneansvar, traineeplatser för unga, högre utgifter för infrastrukturinvesteringar och ett industripaket för att stärka svensk konkurrenskraft. föreslår ett utgiftstak som är 25, 30 respektive högre än regeringens förslag för åren 20132015, se tabell 2.11. Budgeteringsmarginalen är högre jämfört med regeringens beräkning för de tre åren. Tabell 2.11 Utgiftstak för staten (MP) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2012/13:Fi303. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning anser motionärerna. Grön skatteväxling är ett viktigt och långsiktigt mål för skattepolitiken. vill att det görs en ny bred skatteöversyn och konstaterar att det har skett stora förändringar både i samhället och skattesystemet sedan den senaste stora skatteöversynen och att det därför finns flera skäl till att en större översyn behöver göras igen. I tabell 2.12 redovisas effekterna på statsbudgetens inkomster av skatteförslag jämfört med regeringens förslag fördelat på inkomstgrupper. Tabell 2.12 Statsbudgetens inkomster (MP) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: partimotion 2012/13:Fi303. Effekten på statsbudgetens saldo och statsskulden av budgetalternativ i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.13. Tabell 2.13 Statsbudgetens saldo och statsskulden (MP) Miljoner kronor avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: partimotion 2012/13:Fi303. föreslår både en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna och en särskild sänkning riktad mot de mindre företagen. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften avvisas och i stället föreslås att arbetsgivaravgiften för arbetslösa unga helt avskaffas. Sammantaget innebär detta att de indirekta skatterna på arbete är lägre jämfört med regeringens förslag. De direkta skatterna är högre jämfört med regeringens förslag, vilket beror på bl.a. att föreslår ett avtrappat jobbskatteavdrag. föreslår ett antal riktade statsbidrag till kommunerna, t.ex. inom skolans och äldrepolitikens områden. Dessutom föreslår man att det generella statsbidraget höjs jämfört med regeringens förslag. Kommunerna kompenseras med för förslaget om slopad nedsättning för unga. neutraliserar effekten av höjd a-kassa och sänkta arbetsgivaravgifter genom att sänka det generella statsbidraget med . Det finansiella sparandet i kommunsektorn är därför detsamma som i regeringens förslag, se tabell 2.14. Tabell 2.14 Kommunsektorns finanser (MP) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Källa: partimotion 2012/13:Fi303. Sammantaget räknar motionärerna med att den offentliga sektorns inkomster ökar med och utgifterna med . Det finansiella sparandet beräknas bli av BNP 2013. Tabell 2.15 Den offentliga sektorns finanser (MP) Miljoner kronor avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2012/13:Fi303. Det ska vara enkelt att kombinera klimatsmarta transportslag som tåg, spårvagn, buss och cykel. Det är bra att regeringen höjer anslagen till järnvägen, men vill se större satsningar. I stället för motorvägar bör medel läggas på kollektivtrafik och cykel. Den höjning av banavgifterna som regeringen föreslår avisas. Totalt föreslår utöver regeringens förslag på utgiftsområde 22 Kommunikationer 2013, 2014 samt respektive . Ännu mer tillförs järnvägar genom att anslaget för väghållning minskas med åren 20142015. förslag innehåller satsningar inom sju områden: a) medel till underhåll, drift och reinvesteringar, b) åtgärder för flaskhalsar och upprustning av lågtrafikerade banor, c) investeringar i nya spår och höghastighetståg, d) en godspott för industrin, e) en statlig delfinansiering av spårvägar i större städer, f) statlig delfinansiering av kollektivtrafikåtgärder på lokal och regional nivå, samt g) cykelåtgärder. Hela överskottet från trängselskatten bör gå till kollektivtrafik i regionen. föreslår en lastbilsskatt i syfte att låta den tunga vägtrafiken betala de kostnader för bl.a. vägslitage som inte täcks av koldioxidskatten. skulle vinjettskatten som finns på lastbilstrafik avskaffas. Dessa förändringar skulle sammantaget innebära ca i ökade skatteinkomster. Framtidens hållbara samhälle kräver ett hållbart näringsliv och därför en aktiv närings- och industripolitik. För att stärka svensk konkurrenskraft, skapa nya jobb och ta konkreta steg mot ett hållbart samhälle föreslår ett industripaket som innehåller bl.a. en grön innovationsfond på . Fonden ska stimulera svenska företag att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker eller systemlösningar. Andra delar av industripaketet är en riskkapitalsatsning och ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Sammantaget föreslår 20132016 utöver regeringens förslag på utgiftsområde 24 Näringsliv. Stödet till forskning måste ske med större frihet för forskningsråden och utifrån kvalitetskriterier som bejakar forskares samverkan med regionalt näringsliv och offentlig verksamhet. vill också se bättre långsiktiga planeringsförutsättningar för lärosätena, stärkt samband mellan utbildning och forskning och därmed höjd kvalitet i hela den högre utbildningen. Småföretagen är en viktig grundpelare i ekonomi och dessa företag har en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. vill sänka företagens kostnader, minska regelkrånglet och stärka företagarnas trygghetssystem. Dels föreslås sänkta arbetsgivaravgifter generellt, dels sänkningar inriktade mot små företag. Den generella nedsättningen av socialavgifter för unga bör slopas och i stället bör arbetsgivaravgiften för arbetslösa unga helt avskaffas. Vidare bör sjuklöneansvaret avskaffas för företag med tio eller färre anställda. bör permanentas, ett regelkravsregister inrättas och regelförenklingsarbetet spridas till kommuner och landsting. ställer sig positivt till den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. anser att dagens nivå på bolagsskatten kan vara skadlig för industrins konkurrenskraft, men att inte behöver ha lägsta bolagsskatt. föreslår att sänkningen av begränsas till och att bolagsskattesatsen därmed hamnar på . Förslaget innebär ca i högre skatteinkomster jämfört med regeringens förslag. vill inrätta ett nationellt inriktat på att möjliggöra en ökad byggnadstakt av hyresbostäder för unga och studenter. Vidare bör lärosäten tillåtas att investera i studentbostadsfastigheter och fastighetsskatt på studentkorridorer sänkas. Motionärerna vill se en smidigare plan- och byggprocess. Kommunerna bör tilldela mark och planera på ett sätt som främjar konkurrens och inte missgynnar mindre byggföretag. Det bör i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar anges att kommunerna ska ha en planberedskap baserad på lokala behov och förutsättningar. ges i uppdrag att genomföra satsningar på kompetensförsörjning genom upphandling av utbildningsinsatser för fler samhällsplanerare, bygglovshandläggare och planarkitekter. Nuvarande ROT-avdrag bör utvidgas och energianpassas, vilket beräknas minska skatteintäkterna med ca . Dessutom föreslås ett energismart ROT-avdrag för ägare av flerfamiljshus. Mer heltäckande måttstockar behöver lyftas fram för att mäta välfärd och hållbarhet vid sidan av gängse indikatorer som BNP och arbetslöshet. har gjort ett urval av indikatorer som pekar ut tio områden och intentionen är att följa indikatorernas utveckling och redovisa dem i samband med budgetarbetet som ett underlag för den ekonomiska politiken. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. Medel föreslås till en statlig stimulanspott för jämställda löner. Arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet samt förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador bör förstärkas. Fler aktörer med specifik kompetens bör kunna bedriva verksamhet på samma villkor som Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens regelsystem bör bli mer flexibelt och öppet för lokala lösningar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. Avståndet mellan utbildning och arbetsliv bör minskas, bl.a. genom förbättrad studie- och yrkesvägledning och genom garanterat sommarjobb och utvecklad prao åt unga. Ökat stöd föreslås till kommunerna för detta ändamål. Övergången från högskola till arbetsliv ska underlättas genom praktik för studenter under utbildning och akademikerpraktik. Medel avsätts till s.k. navigatorcentrum, där Arbetsförmedling och kommun samverkar för att få unga i arbete. Genom ökad samverkan bör unga slippa bollas mellan olika insatser som matchning till jobb förbättras. vill slopa arbetsgivaravgiften för den som anställer en ung arbetslös. Vidare föreslås resurser för 15 000 traineeplatser i näringslivet och välfärden. Reformen ska ge arbetsgivarna ett verktyg att klara av den stora generationsväxling som behöver ske . vill se en samlad arbetslivstrygghet, en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår, liksom en lägsta ersättning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet bör taket höjas och ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och de differentierade avgifterna jämnas ut. Reformen beräknas kosta ca 2013. Varje försäkring måste innebära en avvägning mellan inkomsttrygghet och drivkrafter för arbete. Därför föreslås ytterligare ett steg i ersättningstrappan, så att den får fyra steg i stället för tre som . föreslår att jobbskatteavdraget trappas av stegvis från inkomster på . Vid en månadsinkomst på utgår inget avdrag. Det reducerade jobbskatteavdraget beräknas öka skatteinkomsterna med 2013. Centralt i välfärdspolitik är att det behövs större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Politiken ska präglas av humanism och öppenhet mot andra människor. Enligt motionärerna ska alla kunna lita på omsorgen i , oavsett vem som utför den. Därför föreslår 20132016 för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Dessutom bör 20132016 placeras i en pott från vilken kommunerna kan ansöka för att förkorta arbetstiden för personal i äldreomsorgen. vill skapa en gemensam försäkring för arbetslivstrygghet där allmän sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning som omfattar alla. Sammantaget innebär förslag höjda utgifter inom utgiftsområde 10 (Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning) med 2013. Regeringens kömiljard avskaffas och föreslås bli ersatt med en hälsomiljard från vilken landstingen kan söka anslag. Motionen föreslår att fri tandvård införs för unga upp till till en kostnad av 2013. Regeringens föreslagna höjning av högsta egenavgift för slutenvårdsplatser avvisas. En särskild satsning för att minska barnfattigdomen föreslås också. Höjt underhållsstöd beräknas leda till ökade utgifter på 20132016. Barns rätt till eget offentligt biträde i vårdnadstvister innebär en utgift på 20132016. Skattereduktion för ensamstående föräldrar med försörjningsansvar beräknas leda till minskade skatteintäkter på . Alla som vistas i har rätt att känna sig trygga och säkra. föreslår åtgärder för att öka tryggheten, bl.a. genom en förbättring av arbetet mot illegala vapen och ammunition genom hårdare straff samt en tillfällig vapenamnesti. Totalt leder förslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet till högre utgifter på för perioden 20132016, i förhållande till regeringens förslag. Genom effektiviseringar inom polisen beräknar motionärena att besparingar om kan göras. Kriminalvården å andra sidan bör anslås mer, utöver regeringens förslag, för perioden 20132016 för bl.a. arbete med individuella handlingsplaner, vård och behandling samt ett nytt häkte i . Totalt föreslår ökade utgifter inom skolan på för åren 20132015. föreslås ökade utgifter på , 2014 och 2015 . Motionärerna menar att framgångsrika skolsystem kräver välutbildade lärare, och delar av de ökade utgifterna läggs på lärarnas kompetensutveckling. Resterande del går till en samlad satsning för en mer jämlik skola som omfattar bl.a. minskade barngrupper och fler behöriga fritidspedagoger inom fritidshemsverksamheten, ökad modersmålsundervisning, bidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid samt fler specialpedagoger. Regeringens förslag om att utvidga RUT-avdraget till att även omfatta läxhjälp avvisas. Motionärerna är positiva till friskolor men vill begränsa möjligheten att dela ut vinst till skolornas ägare. Därför föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att certifiera revisorer med särskild kompetens att granska skolverksamheter och att skolhuvudmäns revisorer måste ha sådan kunskap. föreslår att föräldraförsäkringen förändras och delas i tre delar med en del till vardera föräldern och en del som fritt kan överlåtas, även till närstående. Jämställdhetsbonusen och vårdnadsbidraget avskaffas. Sfi-bonusen avskaffas och ersätts med resurser direkt till verksamheten. Energi-, klimat och miljöpolitik vill se en omstart i klimatarbetet. EU-målet om utsläppsminskningar bör höjas till , vilket ska driva inom EU. Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken behövs ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal. Totalt föreslår på utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utöver regeringens förslag ca 2013, 2014 samt respektive . På utgiftsområde 21 Energi tillförs ca 2013 och 2014 samt 2015 och 2016. vill införa ett ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Stödet omfattar 2013. För att anpassa till det nya klimat som håller på att uppstå bör alla kommuner åläggas att ha beredskapsplaner och staten bör ge stöd till anpassningsåtgärder. Ökade medel bör tillföras internationella klimatinvesteringar, inledningsvis motsvarande det beräknas få in genom auktioneringen av utsläppsrätter. Vidare bör verka för att få till stånd nya medel och finansieringsformer. Resurser kan komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. vill se kraftigt utökade medel till åtgärder för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Medel bör också tillföras sanering och återställning av förorenade områden och till åtgärder för havs- och vattenmiljö. Satsningar bör göras för att minska utsläppen i jordbrukssektorn. Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatten. Skatten bör användas mer aktivt för att minska utsläppen och därmed skapa möjligheter för att nå klimatmålen och begränsa den globala uppvärmningen.