· GZ01NU20 · 2012-05-09 15:13:36 — På så sätt får vi klimatvinster, teknikutveckling och kunskap här hemma som vi kan dela med oss av till övriga EU och resten av världen. Jag ser fram emot att återkomma till kammaren och diskutera konkreta åtgärder i fråga om hur EU:s Energy Roadmap ska bli ett verkligt verktyg för att nå målen. Verktygen kan vara gemensamma för hela EU och även globala men även åtgärder som bär en inhemsk stämpel som till exempel vårt PFE-system och våra gröna elcertifikat som jag gärna ser på export. I detta anförande instämde (M). Jag hör vad säger i sitt anförande och kan bara dra slutsatsen att regeringen och är ganska nöjda med det som sker i . Jag undrar därför vilka slutsatser som och drar av den utveckling som sker i världen. har två av världens största industrinationer beslutat sig för att förpassa kärnkraften till historiens sophög. Vi har läst att kommer att fatta beslut om att avveckla sin kärnkraft. stänger ned sin sista reaktor . har stängt dörren för ny kärnkraft för gott. Den nya presidenten i har gått till val på att avveckla kärnkraften. Totalt sett i världen avvecklas det fler kärnkraftverk än det byggs nya. I stället är det förnybart som växer snabbare än både kärnkraft och kolkraft tillsammans. Det som vi har att titta på är exemplet i där man försöker bygga ny kärnkraft. Bygget är försenat, och kostnaden bedöms bli minst den dubbla mot beräknat. Den el som kommer att levereras från Olkiluoto i kommer att kosta mer än den el som produceras från vindkraft. Kärnkraftselen är redan dyrare än vindkraftselen. Varför ska vi i stå kvar vid beslutet att tillåta ny kärnkraft när resten av världen går i en helt annan riktning? Min fråga till är: Vilka slutsatser drar av den utveckling som sker i världen när utvecklingen i världen pekar på att det konkurrenskraftiga är den förnybara energin som är billigast, skapar flest arbetstillfällen och snabbast kan fasa ut den smutsiga kolkraften med stora klimatutsläpp? Vad skulle kunna göra att omprövar kärnkraftens roll? Jag funderar lite grann på vad det är oroar sig för. Om det nu är så som hon säger, nämligen att kärnkraften är dyrare, svårare och mer komplicerad att genomföra än annan energiproduktion, undrar jag vad det är som får att tro att det ska byggas kärnkraft i Sverige.Jag tror på marknadsekonomin. Jag är moderat och står upp för det. Det vi sagt i vår energiöverenskommelse som är väl förankrad i alliansregeringen är att vi är öppna för att ny kärnkraft byggs. Men det är klart att det är marknaden, företagen själva, som kommer att stå för kostnaden.Om det är så som här försöker beskriva blir det ingen ny kärnkraft. Men det är inte jag och inte heller som avgör vad som är mest ekonomiskt att bygga ut.När vi talar om energifrågor kan vi inte isolerat tala om dessa, utan vi måste se till hela samhället. brukar här i talarstolen lyfta fram olika länder som strålande exempel på hur det borde se ut även i . Jag vill påpeka att vi måste utgå från hur det ser ut i . I har vi en väldigt stor andel förnybar energiproduktion till skillnad från hur det är i exempelvis som sitter i ett djupt kolberoende och i ett ständigt ökande naturgasberoende.Japan har ett handelsunderskott på grund av att de just nu måste importera stora mängder naturgas för att klara sin energiproduktion. I går ledande ekonomer ut och säger att de ser ett stort hot mot den japanska ekonomin och det japanska samhället på grund av de ständigt ökande energikostnaderna. ser de att stora japanska energikoncerner är på väg att lämna . Det gynnar inte landet. En sådan utveckling vill jag inte se i ! Jag konstaterar att och inte vill ge branschen besked om vad som kommer att byggas nu när man står med en påse pengar och funderar på vad det ska investeras i när kärnkraften måste avvecklas. Jag är glad över att säger att energipolitiken borde styras av marknadsekonomin. Men det vi vet är att vi fortfarande inte har fått något besked från regeringen om hur man kommer att avveckla de ekonomiska subventioner som finns till kärnkraften. Kommer man att tvinga kärnkraftsägarna att stå för den fulla kostnaden eller inte om en olycka sker?Att anser att det handlar om en subvention råder det kanske inget tvivel om. Även har beträffande situationen med de spelregler vi har för kärnkraften fastslagit att här finns en av de miljöskadliga subventioner som tar upp i sin rapport.Cecilie Tenfjord-Toftby frågar mig om jag tror att ny kärnkraft kommer att byggas. Jag har konstaterat att det beror på vilka signaler regeringen ger branschen. Min förhoppning är att det inte byggs ny kärnkraft. Jag skulle önska att regeringen kunde ge branschen det beskedet.Jag skulle säga att det snarare är upp till regeringen att svara. Anser att det med dagens villkor kommer att vara lönsamt att bygga ny kärnkraft? Vi ser ju nu att elen från försöket i Olkiluoto i kommer att vara dyrare än vindkraftselen. Det är alltså snarare regeringen som borde svara på frågan om man bedömer att ny kärnkraft kommer att byggas eller inte. När kommer branschen att få besked från regeringen om vad som är inriktningen för svensk energipolitik? Uppenbarligen vet man inte det . Vi ser att flera företag inom det förnybara flyttar utomlands därför att de inte vet om det kommer att finnas plats för deras el i systemet eller om de kommer att slås ut av fortsatt subventionerad kärnkraft. Återigen måste jag svara att vi i alliansregeringen har en bred, väl förankrad energiöverenskommelse och en klimatöverenskommelse som tydligt visar hur vi vill att utvecklingen ska se ut. Vi ska ha vattenkraft. Vi ska ha nya förnybara energikällor. Vi har också öppnat för ny produktion av kärnkraft om det är ekonomiskt genomförbart.Jag har läst en debattartikel som har skrivit och som hon tagit upp tidigare här i sitt anförande. Där står det att en majoritet, , av invånare nu är mot kärnkraft. 100 - 44 blir för mig 56. Jag tror att kunskaper i räkning kanske borde kunna förbättras lite grann här.Knäckfrågan i svensk energipolitik har varit kärnkraften; så är det. I partiledardebatten blev det väldigt tydligt att vi på allianssidan har en överenskommelse i energifrågorna. Vi talar om vad vi vill och är tydliga med det. På oppositionssidan känns det lite vagare, så när det gäller tydliga besked tror jag att oppositionen har en hemläxa att göra. öppnade upp och sade att det framtida energibehovet ska avgöra om ny kärnkraft ska byggas i . Jag har inte hört några större protester vare sig från eller från när det gäller detta. Men jag utgår från att både och förutsätter att utredning om hur mycket energi som kommer att behövas visar att kärnkraft inte kommer att behöva byggas.Hur ser den rödgröna energiöverenskommelsen ut om skulle komma till slutsatsen att vi kommer att behöva ny kärnkraft? Kommer ni då att stödja ett regeringsalternativ med Socialdemokraterna? En av vår tids största utmaningar är att minska den negativa påverkan på miljö och klimat. För oss kristdemokrater är förvaltarskapstanken - att miljön och våra naturresurser förvaltas på ett ansvarsfullt sätt - en grundläggande förutsättning och en bra politisk ledstjärna för ett hållbart samhällsbygge. Miljöfrågan är inget som vi här i vårt vackra land ensamma kan lösa. Vi behöver samarbeta globalt, men vi måste också nationellt och lokalt ta ansvar för att klara denna stora utmaning.Energifärdplan 2050 och utformningen av den europeiska klimat- och energipolitiken är då ett viktigt steg mot, som det heter, en närmast koldioxidfri energiproduktion på vår kontinent. Detta ska ske utan att energiförsörjning och konkurrenskraft försämras.En av avsikterna med ett utlåtande som det vi diskuterar här är att skapa debatt och att öka offentligheten kring EU-arbetet. Syftet med utskottets granskning av kommissionens meddelande är således inte att formellt avge en sorts yttrande till kommissionen. Vi vill också påminna om att det är regeringen som har huvudansvaret för uppgiften att exempelvis i Europeiska unionen företräda riket.Som flera varit inne på konstaterar kommissionen i färdplanen att befintliga åtgärder - åtgärder som är implementerade och som ligger i pipelinen - måste stärkas för att EU ska klara av de nu uppsatta målen om att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med . Regeringen har uttryckt en oro, vilket också vi i utskottet gjort, över att fönstret för att nå tvågradersmålet håller på att stängas om ytterligare åtgärder inte vidtas. Utskottet anser att måste vara drivande i frågan om att konkreta förslag måste läggas fram för att målen ska kunna uppnås.Stabila och långsiktiga spelregler är helt avgörande för energimarknadens aktörers möjligheter att investera i ny produktion och distribution. Färdplanen är ur den synvinkeln ett oerhört viktigt dokument.Energieffektivisering och ökad användning av förnybar energi är avgörande medel för att nå de gemensamma mål för EU:s energipolitik som är fastlagda. Kärnkraften har diskuterats, och det har frågats vad olika partier säger. Det kommer fram i färdplanen att kommissionen konstaterar att kärnkraften är en viktig del av energiomställning.Helena har redan tagit upp att vi anser att vi måste ta hänsyn till medlemsländernas olika energisystem och olika förutsättningar vid utformningen av metoder för att uppnå en energieffektivisering.För en medlemsstat som bara påbörjat ett energieffektiviseringsarbete skulle införandet exempelvis av obligatoriska mål för energieffektivisering, till exempel så kallade vita elcertifikat, kunna vara till stor nytta. Men för ett land som däremot har infört ett högt pris på koldioxid - som vi i gjort - är vita elcertifikat inte alls på samma sätt ändamålsenliga för energieffektivisering och inte heller lika lönsamma samhällsekonomiskt.Gemensamma system som i praktiken inte tar hänsyn till de enskilda ländernas olika utgångsläge tycker i alla fall inte alliansmajoriteten i utskottet är en bra lösning, tvärtom. Vi tycker att generellt verkande ekonomiska styrmedel som till exempel energiskatter, koldioxidskatt och EU:s utsläppshandel är centrala för att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar, och de bör därför få en större roll än . Det är viktigt att dessa styrmedel också kompletteras med satsningar på forskning och utveckling.För att skapa en väl fungerande europeisk energimarknad är en modern infrastruktur som möjliggör energihandel över nationsgränserna en viktig förutsättning. Men, fru talman, här är det viktigt att det är marknadsaktörerna som ska ansvara för både planering och finansiering av energiinfrastrukturinvesteringarna. Kommissionen konstaterar att EU med dagens åtgärder bara kommer att nå en minskning till 2050. Därför måste de åtgärder som redan är beslutade stärkas, och ytterligare åtgärder måste till. I färdplanen presenterar kommissionen hur det satta utsläppsmålet ska kunna nås som försörjningstrygghet och konkurrenskraft säkras. Här utgår man från fem olika scenarier för globala energitrender och har utifrån dem dragit tio slutsatser som kan bidra till att forma strategier för ett hållbart energisystem.Slutsatserna säger bland annat att en politik för minskade växthusgasutsläpp i längden kan bli mindre kostsam än dagens politik, att el kommer att spela en allt större roll i , att energikostnaderna för hushållen kommer att öka - det är inga goda nyheter, utom kanske för en del; jag vet inte - att energieffektivisering är nödvändigt och att förnybar energi kommer att öka i betydande grad.Utifrån dessa slutsatser lyfter färdplanen fram ett antal utmaningar och möjligheter, nämligen att effektivisering ska ha fortsatt prioritet och att teknik för lagring av energi kommer att vara nödvändig. Gas kommer att spela en allt viktigare roll i energiomställningen. Om tekniken CCS, som var inne på, blir tillgänglig i stor skala kan gas bli en teknik som bidrar till låga koldioxidutsläpp. Om detta är möjligt vet vi inte, men jag tycker att det är fel att på förhand utmönstra den tekniken. Vi vet att exempelvis har slutat med de experiment de har gjort, men det innebär inte att man ska kasta ut barnet med badvattnet. Man konstaterar också att olja och kol fortsatt kommer att finnas i systemet även 2050. En kontroversiell slutsats, som icke desto mindre är sann, är också att kommissionen konstaterar att kärnkraft är det alternativ som ger mest input av low-carbon electricity inom EU. En inte särskilt kontroversiell slutsats är att teknikutveckling kan ge betydande ekonomiska fördelar.Slutligen, fru talman, kan vi glädjas åt att regeringen gör bedömningen att kommissionens meddelande inte har någon omedelbar budgetpåverkan eftersom det ännu inte finns några konkreta åtgärder och lagförslag.Det har här efterlysts vad regeringen gör med anledning av energifärdplanen. Då kan jag berätta att regeringen gav i uppdrag att lämna ett underlag till en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Uppdraget ska redovisas , alltså . Vi får se fram emot det. lämnades det första delbetänkandet till regeringen. Där presenterades också en sammanställning av svenska och internationella scenariostudier inom klimat- och energiområdet. Dessa studier belyser åtgärder i olika sektorer som kan bidra till framtida låga utsläpp och fokuserar främst på potentialen inom just teknikutvecklingen.Någonting som är väldigt viktigt när man som har en i stort sett koldioxidfri elproduktion är vägtrafiken, som har mycket stora och fortfarande växande utsläpp. Där är regeringens långsiktiga prioritering att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta. Regeringen kommer att tillsätta en utredning. Man arbetar också långsiktigt med att utveckla de ekonomiska styrmedlen på energi- och klimatområdet. I samband med vårpropositionen remitteras även förslag, som kammaren vet, om en skärpt miljöbilsdefinition och att andelen etanol som blandas i bensin och även i diesel och biobränslen ska fördubblas från 2014.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag att utlåtandet läggs till handlingarna. Jag skulle kunna börja min replik med att säga: Snälla , come back to me. hade nämligen en bra definition på vilken som var den bästa terawattimmen. Det var den terawattimme som inte behövdes. Det tycks ha glömts bort i detta sammanhang. Jag har en kommentar nu när vi är inne på energieffektivisering. Någon sade att det handlar om att använda energin mycket mer effektivt, men ordet "energieffektivisering" är egentligen bara ett utbyte av ordet "energisparande", som vi använde i väldigt stor utsträckning. Det handlar om att spara energi. Alla dessa åtgärder går ut på att spara energi. Jag vill bara säga det i detta sammanhang.Sverige måste vara pådrivande. Det har varit, och det har man varit delvis under denna regering. Men är man det ? I de allra flesta meddelanden och i de allra flesta diskussioner på EU-nivå säger nämligen bara nej. Man säger nej, nej, nej, och så ansluter man sig till de länder som har mycket lägre ambitioner än vad har när det gäller detta. En annan sak jag måste ställa en fråga till om är detta med energiskatter, CO2-skatter och utsläppshandel. Vilka förutsättningar finns det för att på EU-nivå nå någon enighet om detta? har jag en rättelse: Jag har inte sagt att man ska utmönstra CCS, men det finns också mycket annan intressant forskning att titta på när det gäller energisidan. CCS har kanske fått en lite för stor betydelse i det sammanhanget. Jag håller inte med om att energisparande är helt synonymt med energieffektivisering. Vi kan ha en ökande energiåtgång om vi har en ökad export, exempelvis, men det kan vara ett relativt sett mindre energiinnehåll i den. Det är här våra åsikter går isär, vilket bland annat talade om. Faran är nämligen att sätta fasta tak och säga: När vi når detta tak får ni stänga . Då får ni stänga SCA, för då får ni inte förbruka mer energi. Det ska vara effektivare. Det är där jag tror att faktiskt av misstag avslöjade att man sätter likhetstecken mellan energisparande och energieffektivisering. Så är det inte; det är inte synonyma begrepp. Sedan när det gäller vilka förutsättningar som finns inom EU för att höja CO2-skatten vill jag påminna om att vi inte har harmoniserade skatter inom EU. Det är så att varje land självt ska hitta de bästa medlen för att uppnå gemensamma mål. Jag tycker att har varit väldigt framgångsrikt. Vi vill inte pracka på andra länder våra skattesystem, utan vi har gemensamma målsättningar och gemensamma agendor och varje medlemsstat får själv hitta de bästa medlen för att uppnå dem. Jag tror inte, fru talman, att och jag egentligen är så väldigt oeniga om detta, men förutsättningarna för att nå enighet om CO2-skatten tror jag är begränsade. Begreppet 20-20-20 vet du vad det är, . Det innebär dock också att man ska minska energiförbrukningen genom energieffektivisering. kommer jag inte ihåg detaljerna, men det är en minskning. Det är vad det de facto innebär. Jag delar uppfattningen att vi inte har harmoniserade skatter. Men då kommer det intressanta att när man då anför vilka medel som vill putta in när man diskuterar energieffektivisering använder man just energiskatter och koldioxidskatter som alternativ för det man avvisar från kommissionen. Då blir det intressant. Då för faktiskt in debatten om harmoniserade skatter. Jag tror att vi strider lite om påvens skägg här, för för ju bara fram förslag som är i enlighet med och som har någon sorts laglig grund att kunna bli gällande i Europeiska unionen. Men det finns ett antal områden där vi har olika nationella modeller för både beskattning och annat.Om vi i klarar vårt beting, är konstruktiva i EU-arbetet och bäst praktiskt redovisar detta måste det sedan vara upp till varje medlemsstat att själv välja vilka metoder man ska använda för att nå de gemensamma målen. Jag begärde det här anförandet just av den anledningen att jag är trött på att få frågor på mitt sista anförande som jag inte har möjlighet att besvara. Jag har inte för avsikt att besvara de frågorna.Däremot vill jag ta upp frågan om detta med en blocköverskridande energiöverenskommelse. Är en sådan överenskommelse så stabil när en minoritetsregering har en överenskommelse?Jag har lyssnat på de olika partierna. Jag lyssnade på en folkpartist för inte så länge sedan. Han talade bara om kärnkraft. Jag lyssnade på en centerpartist . Han talade över huvud taget inte om kärnkraft utan bara om förnybart. De menade att man skulle lösa mycket av den framtida energiåtgången genom förnybart och de andra åtgärderna som vi är överens om.När man går in i en förhandling kan man inte säga så här: Bara ni accepterar vårt avtal - det må vara hur bra eller hur dåligt som helst - kan vi börja diskutera.Vad ska ni diskutera då? Det är ju ni som har ansvaret. Det är ni som regerar . Det är ni som måste bjuda in till förhandlingar.Om ni nu är så tveksamma till vad vill, bjud då in honom och hör vad han har att säga. Och fråga också vad de övriga rödgröna partierna har att säga. Men sanningen är fortfarande den att skulle ni ändra på så mycket som ett kommatecken i er överenskommelse skulle regeringen spricka. Det är sanningen bakom att ni inte vill diskutera energipolitiken med oss rödgröna. Jag tror att varje förhandling måste börja med en ömsesidig respekt där man tror att bägge parter har något att vinna på att det blir en överenskommelse. Det som är fint med är att han kommer från en miljö, från fackföreningsrörelsen, där man tycker att man gör mål när man blir överens med sin motpart. Det är fantastiskt fint. Det är inte alltid vi har det så här i kammaren, men så är det i den miljö som en fackföreningsledare arbetar i, och det tror jag är väldigt bra.Jag tror att det egentligen räcker med att säga att det har visats intresse från bägge parter. Jag tror aldrig att det går att från den här kammaren och via ombud försöka gaffla in vad som är möjligt och vad som inte är möjligt, utan vi ska vara glada om vi ser att våra politiska ledare visar ett intresse och en vilja att komma överens. Vi vet att om det inte finns en stabilitet i villkoren för de stora investeringar som det handlar om, oberoende av om det är förnybar energi, kärnkraft eller något annat, kommer det inte att bli några investeringar - inte ens om det handlar om väldigt energiintensiv industri som vårt land är helt beroende av med tanke på att vi lever så mycket på att förädla våra råvaror skog och malm.Jag fäste mig vid att genom hela sitt anförande använde ordet minoritetsregering. Det är möjligt att man ska påpeka det. Men det var väl någon regering som leddes av som inte var en minoritetsregering. I övrigt har väl samtliga socialdemokratiska regeringar varit minoritetsregeringar. Om vi ska upprepa det varje gång tror jag att det blir lite trist, inte minst för stenograferna. Jag får väl tala med stenograferna och höra vad de tycker och inte tycker.Jag delar uppfattning om just detta med ömsesidig respekt och att man inte kan beordra fram någon förhandling från den här kammaren. Vi är helt överens på den punkten. Men jag vill då berätta hur en förhandling går till, för jag är inte så säker på att man är medveten om det.Jag kommer från fackföreningsrörelsen och har suttit med vid nattmanglingar om löner och allmänna villkor. Det går till ungefär så här: Först får man ett papper i sin hand där kraven inför förhandlingarna har skrivits ned, ofta naturligtvis lite påfyllda för att man ska ha förhandlingsutrymme. Man får motsvarande från motparten. Sedan sätter man sig ned och funderar på vad det är man vill göra.Situationen kan också uppstå i en förhandling att någon säger: Här har ni en överenskommelse - take it och leave it! Men det är klockan när ingen orkar längre. Då kommer man i ett läge där man får ta ställning till, om det är på arbetsmarknaden, om man ska använda konfliktåtgärder eller inte. Det är så det går till. Man kan inte komma och säga: Ni får acceptera vårt sätt att hantera frågorna.Ja, naturligtvis är det för att retas lite grann som jag använder ordet minoritetsregering; det ska jag inte förneka. Men ibland kan det faktiskt behövas. Jag har varit med förr och vet hur det kan vara när man tror att man har majoritet fast man egentligen inte har det. Det är skälet till att jag har nämnt det ett antal gånger i mitt anförande. Jag respekterar högt. Vi känner varandra . Jag har lärt känna honom som en hedersman och tycker att vi har trevliga debatter.Dock vill jag nog säga att en avtalsrörelse med arbetsmarknadens parter inte är en riktigt bra jämförelse med två politiska block och partier som står mot varandra i val. Man kan inte säga nu är det avtalsrörelse, nu sätter vi oss ned och förhandlar om våra bud.Det handlar först och främst om att identifiera om det finns något intresse från motparten att diskutera. Där har vi den stora skillnaden mot den bild som använder. Det är inte så att det här är en avtalsrörelse där man sätter sig ned och lämnar över sina bud, utan det här är en oerhört känslig sak.Jag tror att det har framgått av den här diskussionen att det inte minst på oppositionssidan finns väldigt olika bud om det här, och man spelar med ganska stora insatser när man rör sig på den här spelplanen. Därför tror jag att man ska vara medveten om att skillnaden mellan detta och en traditionell avtalsrörelse är himmelsvid. Dock är vinsterna väldigt stora om man lyckas komma överens, och det tror jag är en väldigt bra utgångspunkt.Vi ser den stabilitet som pensionsöverenskommelsen har skapat för vårt lands ekonomiska utveckling och vad det innebär att vi var fem partier bakom överenskommelsen. Kan vi hitta något motsvarande i den för vårt land helt avgörande energifrågan kommer det att gynna vårt lands välfärdsutveckling framöver. Det tror jag att alla inblandade ledare har på näthinnan.Sedan finns det de som vill kasta grus i maskineriet därför att de inte skulle gynnas av en uppgörelse. Dem får vi hantera i särskild ordning. Jag tror inte att man kan säga annat än att det finns ett intresse. Vi har påtalat detta .