bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Vi socialdemokrater visar i den här miljöbudgeten att vi är beredda att ta ett större ansvar, att vi har högre ambitioner. Vi satsar 1 mer på miljöbudgeten än vad den här regeringen gör, 1 140 000 000 mer i högre ambitioner. Jag hoppas att framför allt de moderata ledamöterna inte använder sig av det talarmanus som verkar ha gått ut från partikansliet, där man försöker hävda att den socialdemokratiska och den moderata miljöpolitiken egentligen är ganska lika. Jag vill återigen understryka: Det skiljer 1 , så mycket högre ambitioner i den socialdemokratiska miljöbudgeten.Vi har valt att fokusera på klimatåtgärder med lokalt engagemang, och vi har valt att fokusera på den biologiska mångfalden. Vi behöver ha ekosystem som producerar rent vatten och bra mat. Vi måste minska våra klimatutsläpp, och vi måste klara av att hejda utarmningen av den biologiska mångfalden. Det är två av våra huvudprioriteringar i miljö- och klimatpolitiken. Vi levererar ett antal progressiva förslag som kombinerar det här arbetet med att skapa nya jobb och bygga en bättre välfärd.Vi har i lokala klimatinvesteringar med fokus på innovationer. Det handlar om att styra mot en bättre energieffektivisering, mot mer förnybar energi och mot minskande utsläpp. Det handlar om att skapa nya jobb, att driva på omställningen till ett mer utsläppssnålt samhälle - i lokala klimatinvesteringar med fokus på lokala klimatinnovationer.Det här är någonting som vi har erfarenhet av. Vi vet att det här är investeringar som genererar nya investeringar. Vi har tidigare erfarenheter av sådana program. Vi investerade 1,8 miljarder som i slutändan blev 8 miljarder - 1,8 miljarder blev 8 miljarder - och vi minskade utsläppen med . Det är effektivt, modernt och framtidsinriktat. Vi har dessutom utvecklat vår politik så att vi fokuserar på även innovationer. Vi investerar i en miljöbilsbonus i kombination med en registreringsavgift. Det här kan vi koppla till den debatt som har varit, trafikdebatten, där vi kunde konstatera att en tredjedel av de svenska utsläppen kommer från trafiken. Vi menar att det är vårt ansvar att ge människor verktyg att ställa om. Vi gör det med en miljöbilsbonus i kombination med en registreringsavgift. Det är naturligtvis för att få fart på miljöbilsförsäljningen och nybilsförsäljningen, men det är också för att bygga en andrahandsmarknad så att fler människor kan byta bort sin bensinbil. Det här gör vi i miljöbudgeten.Vi investerar också i miljöbudgeten, med fokus på den biologiska mångfalden, i lokala investeringar för havsmiljön med samma tanke som med de lokala klimatinvesteringsprogrammen, att det är projekt som ska hejda övergödningen i haven och minska utsläppen av övergödande ämnen. Det kan vara nya idéer och nya pilotprojekt som testas och som bidrar till att vi minskar övergödningen i havsmiljön.Vi kombinerar naturligtvis vårt övergödningspaket med en skatt på handelsgödsel, med en satsning på biogas i lantbruket, med en ersättning till musselodlare som tar bort näringsämnen ur havet, med minskade kväveutsläpp genom en höjd kväveoxidavgift och, som sagt, till lokala vattenvårdsprojekt. Därutöver lägger vi 100 miljoner ytterligare på skydd av värdefull natur. Det handlar om gammelskogen, om vårt ansvar för att skydda vår del av taigan, den boreala skogen som går ned som en kil i . Det är ytterst viktigt, inte bara för den biologiska mångfalden och det liv som finns där utan också som en klimatåtgärd.Jag tycker att jag har tydliggjort att vi socialdemokrater faktiskt vill använda miljö- och klimatpolitiken till att bygga broar till jobb och välfärd. Det är också anledningen till att vi lägger 1 i miljöbudgeten utöver vad regeringen lägger.Vi har också varit väldigt tydliga med att internationellt måste spela en större roll. Vi menar att man kan göra det genom att ta ansvar på hemmaplan. Jag har visat på ett antal progressiva förslag från oss socialdemokrater, men man kan också göra det genom att ta ansvar inom EU.Vi tycker att det är helt oförståeligt att den nuvarande regeringen kan skicka sin miljöminister till internationella klimatförhandlingar med bakbundna händer utan någon som helst möjlighet att föra de internationella klimatförhandlingarna framåt, och detta när vi vet att de svenska jobben är så pass beroende av att vi kan få till stånd ett avtal på internationell nivå om utsläppsminskningar. Mycket av vår produktion sker ju under ett utsläppstak. Om produktionen världen över också skulle ske med krav på minskade utsläpp skulle det vara en enorm jobbinjektion, inte minst för de svenska jobben. Detta ansvar är inte regeringen beredd att ta.Vår uppfattning är att det måste vara slut med tomma ord och med en politik som driver i fel riktning. Man måste ta ansvar för att leverera handling bakom orden. Vi kan inte ha en miljöminister som å ena sidan hävdar att man har en ambitiös miljöpolitik och å andra sedan lägger fram en minskande miljöbudget. Som andel av budgeten har miljöbudgeten sjunkit om vi jämför med 2006.Vi kan inte ha en miljöminister som låtsas lägga fram en ambitiös miljö- och klimatpolitik och tvingas peka på andra områden i budgeten än just miljön när hon ska försöka förklara varför regeringen är så duktig på miljö- och klimatpolitik. Faktum är att det inte spelar någon roll hur ni jämför. Den socialdemokratiska politiken är genomgående bättre och har högre ambitioner när det gäller miljö- och klimatområdet. Vi lägger mer pengar på infrastruktur. Vi har högre ambitioner när det gäller kollektivtrafiken. Vi lägger mer pengar på solenergi. Jag kan fortsätta uppräkningen.Jag ser att en del av de borgerliga ledamöterna sitter och ler i sina stolar. Det tycker jag bara visar på hur lite engagemang man har i den här ytterst viktiga frågan. Vi har en värld där vi går mot fyra grader, och jag kan bara påminna ledamöterna om att om det skulle vara vi gick mot skulle vi gå mot en ny istid. En fyragradersvärld är ingenting som vi eftersträvar. Det är en värld där mänskligheten faktiskt inte kan överleva, och det är i den riktningen världen styr just nu.Jag vill hävda att vi kan göra mer på hemmaplan och göra mer inom EU. Vi har offensiva förslag på hur vi skulle kunna göra det. Jag hoppas att man i stället för att sitta och skratta i stolarna i kammare levererar nya tydliga förslag på en offensiv miljöpolitik. avslutades FN:s stora klimattoppmöte i , ännu ett klimattoppmöte med låsta positioner och med politiker som inte klarar av att ta det ansvar som krävs när läget är så allvarligt som det är i klimatfrågan . När larmrapporterna haglar är det inte läge att börja skylla på varandra. Då är det läge att kavla upp ärmarna och göra allt man kan.Lena Ek hade ingen lätt uppgift på mötet. När halverar klimatbiståndet, när man motarbetar alla förslag om att skärpa EU:s havererade utsläppshandel och när miljöministern får skriva debattartiklar som en annan oppositionspolitiker om att man faktiskt borde skärpa EU:s utsläppsmål, ja då blir det inte så lätt att visa ledarskap i klimatförhandlingarna.Länge har kunnat leva gott på gamla meriter, men det funkar inte hur länge som helst. Det finns en växande misstro bland utvecklingsländer och inte minst snabbväxande länder som , där allt fler frågar sig om rika länder som verkligen menar allvar i klimatfrågan eller om det bara är ett nytt sätt att försöka lägga hämsko på deras tillväxt. Om vi verkligen tog på oss vår rättmätiga del av utsläppsminskningarna, om vi var beredda att skjuta till de pengar som vi har lovat för att utvecklingsländerna ska kunna anpassa sig till de klimatförändringar som vi redan har orsakat, som de kan utvecklas ekonomiskt på ett mindre klimatskadligt sätt än vi en gång gjorde, ja då kanske man skulle vara beredd att lyssna.Häri ligger faktiskt en möjlighet. Klimattoppmötena behöver inte bli en årlig flopp som knappast räddar klimatet och bara lägger sordin på julledigheten. Vi kan önska att andra länder skulle kunna göra mer, men i stället för att bara önska kan vi se till att göra allt vad vi kan själva. Det är oftast det bästa sättet att inspirera andra att göra mer och gå efter.Sverige kan mycket bättre. Vi kan leva upp till de löften som vi har gett om nya pengar till FN:s klimatarbete, nya pengar som inte är gamla omdöpta biståndspengar. I budgetalternativ avsätter vi 1,3 miljarder , en summa som vi sedan trappar upp successivt. För att nå hela vägen fram till de summor som vi har lovat till 2020 måste vi också bli mer konstruktiva i arbetet med att hitta nya finansieringskällor internationellt, till exempel internationella skatter på flyg och sjöfart.Vi kan också göra mer på hemmaplan. Det kan handla om skatter som gör det mer lönsamt att göra de klimatsmarta valen, det kan handla om infrastrukturinvesteringar och om stadsplanering som inte låser fast oss i fossilberoende, och inte minst kan det handla om en klimatordning med utsläppstak som vi politiker är skyldiga att följa - bara för att ta några exempel.Om vi ska ta några exempel från det här utskottet, det som vi pratar om , kan det vara ett KLOKT-stöd enligt norsk modell som underlättar för kommuner som vill göra klimatinvesteringar lokalt. Det kan handla om mer pengar till anpassning till de klimatförändringar som vi redan ser, och det kan handla om en smartare politik för mer miljöanpassade bilar. Vissa kallar det för bonus-malus. Jag tror att kallade det för bonus- och registreringsavgift. Vi kallar det för snålbilstrappan, ett halvt obegripligt namn. Men poängen är i alla fall att det ska löna sig att välja en mer miljöanpassad bil, även för dem som inte har råd att köpa de elbilar som regeringens miljöbilsstöd förutsätter. Men de förslag som vi diskuterar här är ändå bara en liten del av den stora klimatpolitiken.För att i stället gå över till de frågor som vi lite mer helhjärtat har ägnat oss åt i vårt utskott kan mycket bättre också här. Precis som klimatutmaningen är utarmningen av den biologiska mångfalden en av de frågor där forskarna varnar för att vi överskrider planetens gränser. Det är inte bara en global fråga utan också i högsta grad en svensk fråga. Ta bara den svenska skogen där var tionde skogslevande art är hotad. Inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald har vi lovat att vi ska skydda av våra land- och sötvattenarealer för att värna den biologiska mångfalden.Vissa naturtyper har vi skyddat mer av än andra, inte minst fjällområden, men för vår största naturtyp, den svenska skogen, är det bara någon ynka procent. Här behöver vi göra mycket mer om vi ska klara vårt åtagande för den biologiska mångfalden. Vi i avsätter därför nästan 1 miljard - en summa som vi sedan successivt trappar upp - för skydd och inte minst skötsel av värdefulla skogar och andra naturtyper. Det skulle väsentligt förbättra förutsättningarna för att nå det miljömål vi satt upp för skogen.Miljömålet Levande skogar är inte det enda som ser ut att bli svårt att nå med nuvarande politik. bedömer att endast 2 av 16 miljömål ligger inom räckhåll om vi fortsätter som . Det behövs helt klart en uppryckning inom miljöpolitiken. I stället väljer regeringen att skära ned miljöbudgeten, trots att man talar om ett reformutrymme på 23 miljarder i budgeten som helhet. Om det är något vallöfte statsministern verkligen levt upp till är det att miljön inte är en prioriterad fråga.Särskilt märkligt blir det när regeringen skär ned på anslaget till havs- och vattenmiljön och i ett slag drar undan en tredjedel av pengarna. När man tidigare skurit ned på diverse miljösatsningar har man försvarat sig med att man i alla fall satsar stort på havs- och vattenmiljö. gör man inte ens det.Det vill vi i ändra på och skjuter därför till de pengar regeringen drar undan, och mer därtill, för att kunna utveckla och inte slakta det viktiga arbete som bedrivs för rena och friska hav och vatten.Ett annat område som får känna av regeringens nedskärningar är saneringen av förorenade områden - detta trots att redan har en rad områden i kö för att resurserna för att åtgärda de förorenade områden som är skadliga för människors hälsa helt enkelt inte räcker till de behov som finns.Miljöpartiet föreslår att anslaget i stället ökas med 280 miljoner till den nivå som bedömer som rimlig. Vi ökar också anslaget till Kemikalieinspektionen för att där kunna förstärka arbetet för en giftfri miljö.Vi har några satsningar till, men jag ska inte fördjupa mig i dem och gräva ned mig i alla detaljer. Det jag vill ha sagt är att det är helt fel läge att skära i miljöbudgeten, så som regeringen gör, när vi ser att vi inte klarar de miljömål vi har. Sätter vi upp en massa fina mål och ser att vi inte klarar dem, ja, då ska vi inte göra mindre utan mer. Jag skulle gärna yrka bifall till hela budget, eller i alla fall miljöbudget, men det får jag inte. Därför nöjer jag mig med att skicka med våra förslag som lite tips på vägen inför nästa budget. Jag är dock rädd att om vi fortsätter med den här regeringen kommer miljöproblemen att vara minst lika stora . Men ni kan som sagt få förslagen, och så hoppas jag hoppas att vi kan ta en ny diskussion och att vi då har kommit lite längre. går det tyvärr alldeles för sakta. Klimatfrågan har åter fått stort utrymme i och med COP 18 i , men jag skulle vilja hålla mig på hemmaplan och diskutera de satsningar som görs och de satsningar som åtminstone delar av oppositionen säger sig vilja göra vid ett regeringsskifte.Jag har varit inne på detta förut här i kammaren, men det tål att upprepas: Mycket av klimatpolitiken som genomförs är förhastad, och man lägger väldigt stora pengar på sådant som redan på förhand borde kunna bedömas som återvändsgränder eller som kanske till och med motverkar sitt syfte.De allra största missförhållandena råder, enligt mig, inom energipolitiken i allmänhet och elförsörjningen i synnerhet. Jag har tidigare tagit upp huvudlösa vindkraftsatsning, men börjar det bli dags att även lyfta fram solkraften. Jag hoppas att vi kan stoppa vansinnet i sin linda.Bara för att något är förnybart är det inte nödvändigtvis miljövänligt, vare sig det gäller utsläpp av växthusgaser eller föroreningar i naturen. Många av de satsningar som görs på det så kallade förnybara har sådana tekniska tillkortakommanden att resurseffektiviteten blir starkt lidande. Ska man vara miljövänlig är resurseffektiviteten central.Sveriges elproduktion är i princip koldioxidfri. Att då lägga enorma subventioner på sådant som inte klarar att konkurrera på marknaden är därför rent bakvänt. Regeringen bör tänka om gällande subventionerna till så kallad förnybar el och bli mer marknadsorienterad. Planeringsmålet om vindkraft bör omprövas.Herr talman! Jag tycker att det är en orimlig ordning att så kategoriskt som man gör dela upp kraftproduktion i förnybart och icke förnybart och sedan ge sken av att det ena är bra och det andra dåligt.Kloka beslutsfattare i tidigare generationer valde att satsa på kärnkraft, och den har tjänat nationen och dess medborgare väl. Kärnkraften har också mycket låga utsläpp av växthusgaser, betydligt lägre än vindkraft och solenergi, och är just nu det enda tekniskt tillgängliga alternativet om man någorlunda snabbt och på ett ekonomiskt försvarbart sätt vill ersätta europeisk gas- och kolkraft.Alla de miljarder vi lägger på vindkraft och alla de miljarder vissa vill lägga på solkraft bör i stället läggas på forskning av nästa generations kärnkraftverk och på att ersätta våra äldsta verk med nya, ännu säkrare och moderna reaktorer.Man kan inte bara räkna utsläpp av växthusgaser per producerad kilowattimme. Då hamnar man fel. Man måste också ta hänsyn till när och hur ett visst kraftslag producerar i förhållande till vår energianvändning.Jag har bland annat gjort noggranna studier av hur vindkraften producerar el i förhållande till vårt energibehov. Det är förvisso så att vindkraftverken generellt levererar mer ström när vi har störst behov av ström, men det finns tyvärr också klara samband mellan att när elförbrukningen stiger kalla vinterdagar går produktionen från vindkraft ned. Man skulle nästan kunna sammanfatta det med den gamla klyschan att när det är som allra kallast står vindkraftverken stilla. Detta är inte någon absolut sanning, men man måste ändå våga konstatera att vi långt ifrån kan förlita oss på vindkraftel när energibehovet är som störst.Investeringar i elproduktion måste åtminstone vägledningsvis dimensioneras efter spetslasten, alltså effekten som efterfrågas under få timmar av året, till exempel det kortvariga maximala värmebehov som uppstår vid mycket kall utetemperatur.Här fungerar vindkraft dåligt av tidigare angivna skäl, och solkraften är i realiteten helt verkningslös. Jag hoppas verkligen att det står klart för var och en att solceller är beroende av solljus för att leverera ström, och just när behovet av ström är som störst är just solljus en bristvara.Som jag sade vill jag i detta anförande resonera kring solkraften som elproduktionsalternativ. Från vänster till höger talar man sig varm för solceller, trots att dessa i realiteten inte kan ersätta någonting.Miljöpartiet säger sig vilja ha förnybart till 2030. Såvida vi inte tvångsstänger merparten av den svenska elintensiva industrin är det nog mer realistiskt att lösa världsfreden eller världssvälten till 2030 - speciellt när man ser anslag för ändamålet där man skjuter till mindre än 300 miljoner mer än regeringen , trots att ett infriande av visionen skulle kosta tiotals miljarder . Är det seriös politik? Det kan ifrågasättas.Solceller och solvärme är en av mirakelkurer för att nå sina mål förnybart. är dock långt ifrån ensamt att vilja kasta bort medborgarnas pengar på en teknik som skapar mer problem än den löser. går väldigt långt och säger sig, förutom att ha visionen om förnybart, vilja ersätta en kärnkraftsreaktor med solkraft till 2020.Enligt motioner vill man ha solcellsel och solvärme till 2020. Eftersom varit så konkreta i sina visioner har det faktiskt gått att räkna på vad kalaset skulle kosta, vilket jag därför har gjort.I beräkningarna är det dock endast solceller inräknade. Solvärmen lämnar jag därhän. Investeringen skulle alltså egentligen bli mycket dyrare än vad jag nu kommer att redogöra för.Jag börjar med investeringsstödet. installerad solel skulle försiktigt räknat kosta i investeringskostnader. Om jag skulle använda de siffror som finns att tillgå i regeringens budget på området skulle kostnaden bli betydligt högre än de 120 miljarder jag nämnde. Jag har utgått från faktiska studier av en solcellsanläggning i vi utgår från att staten även fortsättningsvis ska skjuta till av investeringskostnaderna skulle staten få en utgift på 54 miljarder, vilket är ungefär 8 miljarder fram till 2020.Vänsterpartiets modell bygger på att medborgarna tillverkar sin egen el med de här solcellerna. Man kämpar hårt för att ska införa ett så kallat nettodebiteringssystem. Staten förlorar då skatteintäkter på varje producerad kilowattimme solel. Modest räknat skulle staten förlora . Om blir en realitet skulle staten alltså förlora ungefär 2,7 miljarder i uteblivna skatteintäkter.När det gäller elcertifikatssystemet har vid upprepade tillfälle talat om ambitionshöjningar. ligger certifikatpriserna på ganska låga nivåer, nämligen . Om vi använder för räkneexemplet skulle det kosta elkonsumenterna nära en miljard i påslag på elräkningen.Vi har dessutom alla effektspikar att ta hänsyn till. årlig produktion motsvarar en genomsnittseffekt på . I realiteten producerar solceller väldigt oregelbundet. Vid enskilda tillfällen skulle denna mängd solceller leverera ungefär tio gånger så mycket. Spikarna skulle inträffa på årets varmare dagar när vi använder minst el. kan effektbehovet i riket vara så lågt som . Att då under en eller mata in solel på nätet skulle bli enormt problematiskt. Att lösa detta problem skulle vara förknippat med svåra tekniska utmaningar och enorma summor pengar. Det handlar om i storleksordningen för att komma till rätta med problemet.Ett exempel på hur illa det kan gå är som har mycket solel. tvingas man dumpa överskottsel till sina grannländer när solen tittar fram. Detta har bland annat medfört att grannlandet överväger att installera brytare vid gränsen för att slippa överbelastningar på det egna nätet.Nu har jag räknat upp ett antal poster för kostnader förknippade med solcellsambitioner om . Om jag för stunden håller mig kvar endast vid det investeringsstöd på ca 8 miljarder som krävs är det intressant att se vad i realiteten har avsatt i sin budget till ändamålet. Det saknas alltså 7,75 miljarder, och har därmed lyckats med bedriften att underfinansiera sin politik på detta område med . Är det seriös politik? Det kan ifrågasättas.Med några avslutande ord kan jag säga att jag internt i partiet har ifrågasatt huruvida man ens ska kasta bort 60 miljoner på solkraft, som regeringen gör i sin budget. Men man kan välja att se på det på olika sätt. Det kanske blir billigt i slutändan om man väljer att se detta som lärpengar. Det kanske är nödvändigt att vissa får se i praktiken att solceller är tämligen värdelösa i svenska förhållanden innan man fattar långtgående beslut om fantasifulla planeringsmål.I detta anförande instämde (SD). Jag inledde debatten om miljöbudgeten med att uttrycka frustration och ilska över ord som är tomma på innehåll, och jag sade att jag vill se handling och att partier tar ansvar för tillståndet i miljön i den politik som man lägger fram.För oss socialdemokrater är den ideologiska basen och grundförutsättningen för en effektiv miljö- och klimatpolitik jämlikhet och solidaritet. Det betyder att i ett med en arbetslöshet på 7 ½ procent och uppåt och med klyftor som ökar måste miljö- och klimatpolitiken klara miljön, jobben och välfärden. Jag gav ett antal exempel på hur vi använder miljöbudgeten för att lyfta fram den helheten.Jag har två frågor till efter anförande.Kan du beskriva den sverigedemokratiska miljöpolitiken utifrån er ideologiska bas? Ni skriver i ert särskilda yttrande i detta betänkande att ni är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Kan du beskriva miljöpolitiken utifrån er ideologiska bas?Inte med ett ord berörde det som vi hanterar under utgiftsområde 20 i miljöbudgeten. Kan du säga något om varför ni inte vill använda miljöbudgeten när vi ska ställa om samhället i en mer grön riktning? Det är ett falskt dilemma som man lägger fram - eller hur jag ska uttrycka det. Miljön, jobben och välfärden är inte något som hänger ihop. Det är begrepp som snarare står i konflikt med varandra. Jag vet att man från vänsterhåll inte riktigt vill göra den kopplingen, men de studier som jag har tagit del av där man har satsat på gröna jobb och investeringar visar att det försvinner jobb i andra sektorer i samhället. Man kanske faktiskt blir av med två jobb för varje nytt grönt jobb. Det finns en studie från som visar på det.Vår grundsyn är att vi ska lämna över vår jord, vårt land och vår hembygd i ett icke sämre skick än när vi tog emot den av våra förfäder. Som jag sade i mitt anförande menar jag att de politiker som verkade här före oss har fattat kloka beslut när det gäller energipolitiken när man valde att satsa på vattenkraft och kärnkraft. Det har tjänat oss väl. Det har tjänat miljön väl. Vi har ett stort försprång gentemot hela den övriga industrialiserade världen när det gäller utsläpp av växthusgaser till exempel. Jag konstaterar att tycker att miljön, jobben och välfärden står i konflikt med varandra. Det är ett mycket konservativt besked. Det är också ett konservativt besked att väljer att lyfta fram de satsningar och investeringar som har gjorts på vattenkraft och kärnkraft, alltså något som ligger bakåt i tiden. Vi måste naturligtvis ta steg framåt i tiden. Vi måste formulera framtidens politik. Jag ser det som min uppgift som invald i riksdag.Vattenkraften är naturligtvis en viktig reglerkraft som ska spela en stor roll i det svenska energisystemet också . Vi socialdemokrater har tydliga besked när det gäller kärnkraften.