bet · GZ01UU4 · 2012-02-15 00:00:00 — Det övergripande målet för EU:s handelspolitik är visserligen att framgångsrikt avsluta pågående multilaterala förhandlingar, men också europeiska företag och konsumenter måste gynnas med hjälp av bilaterala handelsavtal med tredjelandspartner. Därför undersöks möjligheterna till ett frihandelsavtal med och ett investeringsavtal med . Kommissionen konstaterar vidare att solidaritet är en grundläggande värdering inom EU och att EU är världens största givare av utvecklingsbistånd. En snabb och effektiv tillämpning av EU:s nya utvecklingspolitik med särskild inriktning på millenniemålen för utveckling är därför viktig. Utvidgningsprocessen kommer att fortsätta och unionen förbereder sig för att ta emot som den 28:e medlemmen i EU. konstaterar att EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik och instämmer i kommissionens bedömning att EU, för att öka sitt inflytande på den globala arenan, måste koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. I det sammanhanget vill utrikesutskottet betona vikten av att EU:s åtgärder i internationella sammanhang utgår från de principer som anges i Lissabonfördraget (artikel 21.1), dvs. demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten. Ett ökat inflytande från Europeiska unionen på den globala arenan förutsätter också förmåga att agera i förhållande till en rad utmaningar i unionen och dess närområde. Såväl utvidgningen som den europeiska grannskapspolitiken är frågor som måste prioriteras även i fortsättningen. Att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. har lämnat ett utlåtande om den europeiska grannskapspolitiken (2011/12:UU5). Utskottet konstaterar bl.a. att händelserna i södra och den översyn av grannskapspolitiken som genomförts visar att EU:s hittillsvarande stöd till politiska reformer i området generellt sett haft begränsad inverkan. EU måste enligt utrikesutskottet lära av de misstag som begåtts i grannskapspolitiken och utforma en politik som i högre grad är inriktad på stöd till demokratin. För grannländerna och deras medborgare måste fördelarna med ett fördjupat samarbetet med EU bli tydligare. anser att en snabb och effektiv tillämpning av EU:s nya utvecklingspolitik bör prioriteras. I sammanhanget vill utskottet särskilt betona vikten av samstämmighet mellan politikområden, att jämställdhetsperspektivet tydliggörs samt att kommissionen aktivt arbetar för att mobilisera resurser för biståndet så att EU:s samlade biståndsmål kan uppnås 2015. har i betänkande 2011/12:UU1 framhållit behovet att se över den europeiska säkerhetsstrategin för att den bättre ska svara mot dagens utmaningar och utgöra en strategisk vägledning för EU:s engagemang i internationella frågor. I sammanhanget vill utskottet betona vikten av att utveckla EU:s kapacitet att förebygga konflikter och medla och att öka effektiviteten i insatserna genom en konsekvent användning av de instrument som står till EU:s förfogande. Bättre lagstiftning och effektiv tillämpning Kommissionen understryker att dess rätt att lägga fram förslag och dess ansvar som fördragets väktare ger den ett särskilt ansvar för att EU:s lagstiftningsarbete fungerar väl, att lagarna uppfyller stränga kvalitetskrav med avseende på effektivitet och relevans och att de administrativa bördorna hålls så små som möjligt. Vad gäller EU:s fleråriga budgetram menar kommissionen att den har föreslagit en modern budget som kompletterar de nationella utgifterna på områden där EU-åtgärder ger ett tydligt mervärde. kommer minimitiden för remisser att förlängas . Ändringen kommer att förbättra möjligheterna att ge de som berörs möjlighet att yttra sig om åtgärderna. Vad gäller administrativa bördor kommer målet om en 25-procentig minskning att ha överträffats . Ansträngningarna för att minska de administrativa bördorna ytterligare kommer dock att fortsätta. Kommissionen kommer särskilt att utreda hur EU-bestämmelserna påverkar småföretag och vid behov föreslå undantag eller skräddarsydda lösningar för mikroföretag. Kommissionen kommer också att lägga fram de första resultaten av kontrollerna av bestämmelsernas ändamålsenlighet. För att hantera de utmaningar som Europeiska unionen står inför behöver genomförandet av unionens politik förbättras genom att de instrument som finns görs mer effektiva och moderniseras för att anpassas till dagens och morgondagens utmaningar. välkomnar därför kommissionens planer att verka för effektivisering och förenkling av den nuvarande lagstiftningen. När det gäller hur nya förslag från kommissionen hanteras har finansutskottet betonat i sitt yttrande att en viktig beståndsdel i EU-samarbetet är principerna om subsidiaritet och proportionalitet och understrukit vikten av att dessa följs. Som framgår av bilaga 2 har behandlat en stor mängd subsidiaritetsärenden. påpekar att det är angeläget att förslag från kommissionen som ska bli föremål för subsidiaritetsprövning och som består av både ett direktiv och en förordning överlämnas till de nationella parlamenten då båda rättsakterna har översatts till samtliga språk inom EU. Det har förekommit att åttaveckorsfristen börjat löpa för ett av förslagen innan det andra förslaget hunnit översättas, vilket avsevärt har försvårat finansutskottets arbete med att göra en grundlig subsidiaritetsprövning. Vidare vill finansutskottet uppmärksamma att det framgår av artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna att utkasten till lagstiftningsakter ska motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. finner det mycket otillfredsställande att sådana redovisningar saknats eller varit bristfälliga i flera av de kommissionsförslag som man behandlat eftersom det innebär ett merarbete att i efterhand söka få en motivering av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen i det redan pressade tidsschemat som gäller för subsidiaritetsprövningar. instämmer i finansutskottets ställningstaganden och understryker vikten av att kommissionen kontinuerligt ser över sina processer för att åtgärda dessa problem. I detta sammanhang vill utrikesutskottet även påminna om ställningstagande i betänkande 2005/06:KU10. konstaterar där att en stor del av de regler som är av betydelse för medborgarna i och för det ekonomiska livet i landet nu utgörs av . finner det särskilt angeläget att den svenska hållningen i unionssamarbetet innebär att kraven på enkelhet och klarhet hävdas med kraft. instämmer i denna bedömning. Beträffande EU-budgeten anför finansutskottet i sitt yttrande att man är överens med kommissionen om att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras och framhåller särskilt vikten av att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU. Vidare hänvisar finansutskottet till sitt utlåtande /12:FiU14 där man anför att det är positivt att kommissionens budgetförslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde såsom infrastrukturinvesteringar och forskning samt att minskningar föreslås inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Däremot understryker finansutskottet bl.a. att den är kritisk till kommissionens förslag när det gäller storleken på budgeten, som enligt finansutskottet bör frysas i reala termer. instämmer i finansutskottets ställningstagande. Kommissionens arbetsprogram har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kommissionens meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram Att skapa europeisk förnyelse motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). kommer EU att präglas av ekonomisk kris. EU:s medlemsstater möter betydande utmaningar på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är rekordhög och ungdomsarbetslösheten utgör ett enormt hot. Utöver den aktuella krisen i flera medlemsländer möter allt skarpare global konkurrens liksom växande krav på kompetens och rörlighet på arbetsmarknaden. Att bekämpa arbetslösheten och skapa förutsättningar för en hållbar och uthållig tillväxt är enligt vår mening den absolut viktigaste politiska uppgiften. Helt andra och mer omfattande insatser behövs inom detta område än vad som föreslås i kommissionens arbetsprogram. EU:s nuvarande fokus på svältkurer för de krisande och upprepade attacker på löntagarnas rättigheter måste mötas av offensiva förslag som gynnar ekonomisk tillväxt, forskning och utbildning och kompetensutveckling samt aktiva insatser för att motverka arbetslösheten. Här finns en tydlig ideologisk skiljelinje i politiken. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera massarbetslöshet vare sig i eller i EU. Därför måste tillväxt och jobb sättas högst på agendan. De ensidiga och extrema åtstramningar som dominerat krishanteringen har i realiteten fött en tillväxtkris. Med den nuvarande politiken räknar med att den årliga tillväxten inom EU endast når . Det är lägre än förra decenniets snitt. Med så låg tillväxt går det varken att upprätthålla konkurrenskraften eller att effektivt sanera statsfinanserna. Politiken måste därför bli mer balanserad. Solida besparingar måste kompletteras med en mer seriös tillväxtsatsning. framtid ligger inte i att konkurrera med låga löner utan med kompetens. Det kräver offentliga investeringar i utbildning, forskning och innovationsfrämjande insatser. Stark konkurrenskraft är för oss socialdemokrater förknippad med ett väl fungerande arbetsrättsligt skydd för arbetstagarna, trygga anställningar och goda arbetsvillkor. Framtidens EU måste vara ett socialt EU. Den höga arbetslösheten riskerar att leda till en tudelning av samhället där en stor och växande grupp mer eller mindre permanent ratas på arbetsmarknaden och hänvisas till ett liv i fattigdom. Särskilt allvarligt är att ungdomsarbetslösheten i hela EU, men i synnerhet i , ligger på en mycket hög nivå. De ungdomar som saknar tillräckliga kunskaper från skolan riskerar att få mycket svårt att ta sig in på arbetsmarknaden även när tillväxten tar fart. Ungdomarnas framtidstro och möjligheter är EU:s viktigaste tillgång. Insatser för att minska klyftorna i samhället, höja kvaliteten och förbättra resultaten i skolan liksom investeringar för att skapa nya chanser för dem som hoppat av skolan eller hamnat snett är helt nödvändiga. För att klara konkurrensen på den globala marknaden ställs EU inför flera stora utmaningar. En av dem gäller arbetskraftens kompetens och rörlighet. förväntas antalet arbetstillfällen för högutbildade att öka med 16 miljoner i EU medan antalet arbetstillfällen för lågutbildade kommer att minska med ca 12 miljoner. En annan stor utmaning är den demografiska utvecklingen med en snabbt åldrande befolkning. Att generera tillväxt och jobb i en pressad ekonomi kräver en strategi som fungerar på både kort och lång sikt. Det akuta huvudproblemet är den skyhöga arbetslösheten, men i det längre perspektivet är utmaningen i stället brist på arbetskraft med rätt kompetens. En tillväxtfaktor med stor potential är ökad jämställdhet. Att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden är ett utmärkt verktyg för att få ekonomin att växa. har denna faktor förbisetts. Om den kvinnliga sysselsättningen i euroområdet höjdes till nuvarande manliga nivåer skulle resultatet kunna bli en BNP-ökning på . I flera av de svagaste och minst jämställda ekonomierna är potentialen ännu större. I , och skulle det kunna handla om BNP-ökningar på upp till 13, . I har vi redan gjort stora tillväxtvinster via en mer jämställd arbetsmarknad och har därför kvar en potential på . Vi skulle dock tjäna mycket på att gå vidare och parallellt driva upp både den kvinnliga och den manliga sysselsättningen högt över den nivå som gäller för männen. Vi vill i det här sammanhanget lyfta fram de prioriteringar vi vill se i EU-samarbetet, och vi vill markera vår ståndpunkt när det gäller två principiellt viktiga aktuella sakfrågor inom arbetsmarknadsområdet. Att bekämpa arbetslösheten måste ges högsta prioritet inom EU. Risken för att människor permanent ställs utanför arbetsmarknaden och hänvisas till ett marginaliserat liv i fattigdom måste tas på största allvar. Arbetslösheten bekämpas inte med sämre villkor utan med en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i välfärd och företagande. En modern arbetsmarknadspolitik måste investera i kunskap för rörlighet och konkurrenskraft. Särskilt fokus bör ligga på att bekämpa ungdomsarbetslösheten. En utbredd arbetslöshet bland ungdomar är ett av de allvarligaste hoten mot tillväxt och sysselsättning. Det krävs kraftfulla åtgärder för att ge arbetslösa ungdomar chansen att etablera sig på arbetsmarknaden genom utbildning och praktik som leder till jobb. Den öppna samordningsmetoden och gemensamma insatser inom t.ex. globaliseringsfonden bör användas. En annan fråga som bör prioriteras är jämställdhet mellan kvinnor och män: Allt fler kvinnor förvärvsarbetar. Deras sysselsättningsgrad är emellertid fortfarande lägre än männens, trots att fler kvinnor än män studerar och har en universitetsexamen. Den finansiella krisen och budgetnedskärningar i dess spår riskerar att drabba kvinnor särskilt hårt då kvinnor inom EU utgör två tredjedelar av de anställda inom vård, skola och omsorg. Dessutom löper kvinnor också generellt sett en större risk att drabbas av fattigdom och låga pensioner. Fördelningen av familjeansvaret är fortfarande mycket ojämlik. Det är därför viktigt att de delar i välfärden som underlättar för kvinnor att förvärvsarbeta inte nedmonteras utan så snabbt som möjligt stärks. Främst handlar det om barnomsorg, äldreomsorg och föräldraledighet. Det måste även skapas bättre möjligheter för kvinnor att gå från deltid till heltid. Ofrivilliga deltider över hela är en viktig orsak till kvinnors svaga ställning på arbetsmarknaden. Det kräver en intensifierad kamp för en jämställd arbetsmarknad och insatser mot könsdiskriminering. Skatte-, familje- och näringspolitiken ska premiera arbete och företagande bland kvinnor inte leda till att kvinnors sysselsättningsgrad sjunker. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en förutsättning för tillväxt och jobb inom EU. Förmågan att utveckla nya jobb och nya företag avgörs av befolkningens kunskaper och kompetens. För att hantera risken för en ökande strukturell arbetslöshet bland dem som har låg utbildning eller en utbildning som inte är relevant, krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och trygghetssystem som kan utgöra bryggor från de gamla jobben till de nya som växer fram. Det krävs en arbetslinje som vilar på en utbildningslinje. Europeiska socialfonden har här en viktig roll att spela. Utbildning är viktigt både för individens frihet, trygghet och möjligheter till jobb och för samhällets förmåga till omställning, utveckling och tillväxt. Inom EU vill vi se en politik som öppnar dörrar för livslångt lärande med återkommande möjligheter för alla att lära nytt. Det behövs investeringar i kunskap av hög kvalitet på alla nivåer från grundläggande utbildning till spetsforskning. Detta synsätt bör också prägla EU:s budgetarbete. Medlemsländerna inom EU går mot en framtid med en allt högre andel äldre i befolkningen. Allt färre ska försörja allt fler. För att vi ska kunna konkurrera på en hårdare global marknad krävs det att fler arbetar mer och längre. Därför måste arbetsvillkor och arbetsmiljön utformas så att människor inte slits ut i arbetslivet. En förbättrad arbetsmiljö förutsätter insatser mot social dumpning och starka fackliga organisationer. Två principiellt viktiga frågor Bekämpa social dumpning och konkurrens genom låga löner För oss socialdemokrater är det självklart att de som arbetar i ska ha lika lön och lika villkor oavsett varifrån de kommer. Svenska kollektivavtal ska gälla alla som arbetar på den svenska arbetsmarknaden. Eftersom det finns en uppenbar risk för social dumpning och successivt sänkta löner är utstationeringsdirektivets utformning central för att säkerställa likvärdiga villkor för alla anställda i ett land. När utstationeringsdirektivet antogs av och ministerrådet rådde en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå för de löne- och anställningsvillkor som ett värdland kan kräva. har dock i sina domar valt att tolka direktivet som ett tak, dvs. att domstolen har angivit en högsta nivå för de villkor som kan avkrävas ett gästande företag. Därför krävs nya politiska initiativ för att säkerställa karaktären av minimidirektiv så att likabehandling av löntagare kan garanteras. Domslut som de i Laval- och Rüffertfallen m.fl. visar att marknadskrafternas frihet har fått företräde framför de fackliga organisationernas möjlighet att hävda rimliga arbetsvillkor för sina medlemmar. En sådan utveckling innebär även problem med konkurrensneutralitet mellan företag på samma marknad. Dessa domar berör hela den europeiska arbetsmarknaden och har lett till stor oro och obalans i . har slagit in på en väg där löne- och anställningsvillkor blir ett konkurrensmedel i . Det förväntade förslaget från kommissionen om en ny förordning, som brukar kallas , måste leda till att de inskränkningar av de fackliga rättigheterna som domarna i Laval- och Rüffertmålen gav upphov till elimineras. Rörlighet över gränserna och öppenhet inför invandring är viktiga drivkrafter för ekonomisk utveckling. Därför är det angeläget att ge människor möjligheter att röra sig fritt på en europeisk arbetsmarknad. Men detta får inte användas som en förevändning för att pressa arbetstagarnas villkor nedåt. EU bör tydligare agera mot handel med människor för arbetskraftsexploatering. EU bör anta ett juridiskt bindande protokoll som tydliggör fackliga rättigheter. Arbetsmiljöregler lika för alla anställda Kommissionen lade fram en rapport om att minska regelbördan för små och medelstora företag och om att EU-regleringen särskilt ska anpassas till mikroföretagens behov (KOM(2011) 803 slutlig). I rapporten anges exempel på lättnader och undantag från EU-lagstiftning på vissa områden, framför allt på arbetslivets område. Särskilt nämns vissa arbetsmiljödirektiv och utstationeringsdirektivet. De tre fackliga centralorganisationerna LO, TCO och har gemensamt protesterat mot att kommissionen särskilt fokuserar på när medlemsstaterna väljer att ha en bättre skyddsnivå, t.ex. på arbetsmiljöområdet. Arbetsmiljödirektiven är minimidirektiv och att implicit kritisera medlemsstater som vill ha eller behålla bättre regler är oacceptabelt. I slutändan skulle det innebära att den lägsta tillåtna skyddsnivån också blir den högsta. För oss är det självklart att arbetsmiljöskyddet ska gälla för alla arbetstagare. Av rapportens exempel framgår att kommissionen finner det legitimt att undanta ett stort antal arbetstagare från viktiga delar av arbetsmiljöreglerna. Det är särskilt allvarligt mot bakgrund av att kommissionen meddelat att den inte kommer att lägga fram en ny strategisk plan för arbetsmiljön såsom planerat, med hänvisning till den ekonomiska krisen. Detta tyder på en betydande degradering av arbetsmiljöfrågorna. Vi anser det självklart att alla arbetstagare i ska ha rätt till en god arbetsmiljö. Vi motsätter oss därför starkt kommissionens förslag i detta avseende. ställde sig enligt uppgift bakom dessa förslag vid mötet utan att protesterade, vilket vi skarpt kritiserar. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens meddelande KOM(2011) 777 Kommissionens arbetsprogram Att skapa europeisk förnyelse motiveringen (MP) av (MP). kommer EU av naturliga skäl att präglas av den ekonomiska krisen, framför allt i . Detta innebär givetvis att EU:s medlemsländer möter betydande utmaningar inte minst på arbetsmarknaden, där arbetslösheten generellt ökar i stället för att minska. Det är framför allt allvarligt att den höga arbetslösheten biter sig fast och att nivåerna är mycket höga, särskilt bland unga och bland de utrikes födda. Här är det uppenbart att satsningar är nödvändiga. ser vi att arbetet med att hantera klimatkrisen går trögt. Avsaknaden av en aktiv politik på detta område medför att koldioxidutsläppen inte minskar utan snarare ökar. I arbetsprogram , som fått namnet Att skapa europeisk förnyelse, saknas visioner och förslag som ligger i linje med den ambitiösa rubriken för att möta dessa utmaningar. vill se en grön omställning som är tydligt kopplad till skapandet av nya framtidsjobb en på EU-nivå. Nya jobb kan skapas i bl.a. miljötekniksektorn genom energieffektiviseringar, satsningar på förnybara energikällor och investeringar i utbyggnad av utsläppssnål kollektivtrafik. Miljömässigt sunda och produktiva arbeten är grunden för uthålligheten i tillväxten. Den nordiska modellen visar att det är möjligt att skapa ett samhälle som är både ekonomiskt och socialt hållbart som miljömässiga krav hålls på en hög nivå. I det sammanhanget är det också centralt att EU:s medlemsländer bedriver en aktiv politik för att stimulera framväxten av små och medelstora företag. Det är där potentialen att driva fram en utveckling mot nya, gröna jobb är störst. Det bör därför bli enklare att starta och driva företag, även över nationsgränserna. Klimat- och jobbpolitik går hand i hand. Tyvärr ser vi nu att den ekonomiska krisen i flera fall leder till ökad arbetslöshet och att investeringar inom klimatområdet upphör eller skjuts , bl.a. när det gäller utbyggnaden av kollektivtrafik och järnvägar och satsningar på en förnybar grön energiproduktion. Det är en olycklig utveckling som aktivt bör motverkas. Politik ska handla om att möjliggöra för människor att forma sitt eget liv. I detta ligger självfallet även en stark strävan efter att ge människor möjlighet att röra sig fritt på en öppen arbetsmarknad i EU-området. Målet om en integrerad arbetsmarknad i EU får dock inte användas som en förevändning för att försämra arbetstagarnas villkor. Behovet av ständig omvandling ska balanseras mot grundläggande rättviseprinciper. Det är inte acceptabelt att löntagare diskrimineras och får lön beroende på varifrån de kommer. Lika lön för lika arbete enligt lagar och avtal är en princip som ska gälla i hela EU. EU-rättsfall som och visar att hänsynen till den inre marknaden på ett olyckligt sätt har fått företräde framför fackens möjlighet att hävda rimliga arbetsvillkor för sina medlemmar. Här riskerar den passivitet att ytterligare försvaga löntagares rättigheter i och andra EU-länder. Tyvärr tar den heller inte några initiativ för att driva dessa frågor i EU. Det är också viktigt att värnandet av EU:s gemensamma arbetsmarknad inte används som ett argument för att stänga EU:s gränser för människor utanför unionen som vill komma hit och arbeta. Tack vare det nya regelverk utan onödig protektionism och onödiga hinder som genomdrivit tillsammans med regeringen har nu en modell för arbetskraftsinvandring som även andra EU-länder välkomnas att anamma. Denna öppenhet för arbetskraftsinvandring bör emellertid också kompletteras med en integrationspolitik som är mer framgångsrik än den som tidigare och nuvarande svenska regeringar fört. vill också lyfta fram behovet av en tydligare och bättre utbildningspolitik. som flera länder i EU har betydande arbetslöshet finns sektorer som saknar kompetent arbetskraft. Behovet av vidareutbildning och kompetenshöjande insatser är därför stort. Här finns mycket för de enskilda länderna att göra, och det vore önskvärt om EU bidrog till att stärka möjligheterna till kompetenshöjande åtgärder och till livslångt lärande. I frågan om arbetstidsdirektivet på EU-nivå, som det nu inletts förhandlingar om, ska det betonas att direktivet måste ge arbetsmarknadens parter möjlighet att reglera arbetstidsfrågan i kollektivavtal. Det finns inga fördelar med pekpinnar från EU i denna fråga.