bet · GZ01SkU14 · 2012-04-02 00:00:00 — Med anledning av ett antal motioner om en översyn i syfte att slopa eller inskränka fastighetstaxeringen föreslog skatteutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning bör tillsättas som ska belysa förutsättningarna att slopa fastighetstaxeringen på bostäder (bet. 2009/10:SkU27). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2009/10:205). I motion 2011/12:C317 av (KD) yrkande 4 föreslås att systemet med fastighetstaxering av bostäder avskaffas. Regeringen har tillsatt en utredning om fastighetstaxering av bostäder (dir. 2011:13). Utredningen ska lämna förslag om att avskaffa eller avsevärt förenkla systemet med fastighetstaxering av bostäder. I uppdraget ingår att belysa konsekvenserna för fastighetstaxeringen i övrigt liksom för all användning, såväl lagreglerad som oreglerad, av de uppgifter som bestäms vid fastighetstaxeringen, som t.ex. taxeringsvärden och indelning i olika byggnadstyper. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetet ska avvaktas och avstyrker därför motionärens förslag om ytterligare ett tillkännagivande till regeringen. Avskrivning av flyttbara bostadshus Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att införa en särskild lagregel som tar sikte på flyttbara bostadshus. I motion 2011/12:Sk401 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga en förändring av avskrivningsreglerna som medger snabbare avskrivning av flyttbara bostadshus. Utskottet har vid tidigare behandlingar av motsvarande förslag framhållit att skattemässiga avskrivningar på byggnaders anskaffningsvärde enligt gällande regler ska ske med hänsyn till den ekonomiska livslängden. Byggnader som är avsedda att användas bara ett fåtal år kan dras av . Utrangeras en byggnad ska avdrag göras för den del av anskaffningsvärdet som inte har dragits av tidigare. Vilka procentsatser som ska användas är inte fastlagt i lag utan styrs av hur den ekonomiska livslängden för olika slags byggnader bedöms i den praktiska tillämpningen. Utskottet anser inte att det med anledning av vad som anförs i motionen finns skäl att ändra i lagstiftningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ytterligare skattelättnader vid andrahandsuthyrning av bostäder. Jämför reservation 8 (SD). Ersättningen för upplåtelse av en privatbostad och privatbostadsfastighet ska tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Avdrag får göras med ett fast schablonbelopp som uppgår till (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Av förenklingsskäl gäller höjningen även schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Schablonavdragets storlek var och höjdes till med motiveringen att det fanns mycket som talade för att en större skattelättnad skulle komma att stimulera andrahandsmarknaden för bostäder (prop. 2008/09:47, bet. 2008/09:SkU11). återkom regeringen med ett förslag till höjning från till fr.o.m. , vilket ställde sig bakom. Motivet till den senaste höjningen av schablonbeloppet till var bl.a. att öka utbudet av bostäder till studenter. Ett höjt schablonbelopp bedömdes också kunna inverka positivt på de skattskyldigas benägenhet att över huvud taget redovisa inkomster av uthyrning av den egna bostaden. I motion 2011/12:Sk392 av Finn (M) begärs en översyn av möjligheten till ytterligare åtgärder för att stimulera andrahandsuthyrning av bostäder. Som exempel nämns att man i har rätt att skattefritt hyra ut halva bostaden. I motion 2011/12:C401 av (SD) yrkande 1 förordas en höjning av avdraget för uthyrning av bostäder i andra hand. Enligt motionären bör det vara skattefritt att hyra ut av den egna bostaden. har beslutat att höja schablonavdraget vid andrahandsuthyrning av bostäder. Effekterna av denna regelförändring bör nu följas. bör inte föregripa detta genom ett tillkännagivande om ytterligare en utvidgning av skattelättnaden för privat uthyrning eller en mer generell skattebefrielse. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om en översyn av kapitalvinstbeskattningen vid försäljning av privatbostad och räntebeläggningen av uppskovsbelopp. avslår även motionsyrkandet om en översyn av reglerna om stämpelskatt. Jämför reservation 9 (S). En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande över-låtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Nivån på beskattningen höjdes från till fr.o.m. som en del i finansieringen av genomförandet av systemet med en fastighetsavgift i stället för en statlig inkomstskatt på boendet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostad i småhus och s.k. äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen medges om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom efter avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden ska ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovsmöjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som gjorts . anpassades systemet för att det ska vara möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättningsfastigheter i utlandet återförs till beskattning i . Som en del av finansieringen i den ovannämnda omläggningen av bostadsbeskattningen har uppskovsbeloppen räntebelagts års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomstslaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovsbelopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av själva uppskovsbeloppet. Vidare gäller ett tak om för hur stort ett uppskov får vara. Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv utgår normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på olika fastigheter innebär det flera expeditionsavgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxeringsvärdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. I motion 2011/12:Sk285 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av en permanentbostad. Utredningen bör identifiera vilka negativa konsekvenser som den nuvarande reavinstbeskattningen medför samt lämna förslag på hur en ändrad lagstiftning skulle kunna utformas. Enligt motion 2011/12:Sk231 av (M) bör det göras en översyn för att pröva möjligheten att ta bort räntebeläggningen av skatteuppskov. Även motionärerna bakom motion 2011/12:Sk349 av m.fl. (S) förordar en översyn av reglerna om räntebeläggning av uppskov med vinstbeskattningen vid försäljning av en permanentbostad. I motion 2011/12:Sk294 av (M) föreslås en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter. Motionären anser att lagfartsavgiften bör ges en rimlig proportion i förhållande till det nedlagda arbetet. Liknande yrkanden som de ovan aktuella avstyrktes av utskottet . Utskottet framhöll att det var en viktig utgångspunkt för omläggningen av bostadsbeskattningen fr.o.m. att reformen fullt ut skulle finansieras inom bostadssektorn och vara statsfinansiellt neutral jämfört med skatteintäkterna från småhus och bostadsdelen i flerbostadshus . av omläggningen finansierades genom en höjd kapitalvinstskatt och förändrade uppskovsregler, bl.a. räntebeläggningen av utestående uppskovsbelopp. Utskottet anser inte att det nu är möjligt att överväga sådana förändringar i regelsystemet som skulle ändra förutsättningarna för finansieringen av den beslutade reformeringen av boendebeskattningen. Att göra uppskovssystemet mer attraktivt skulle dessutom rimma illa med de riktlinjer för skattepolitiken som ställt sig bakom och som bl.a. innehåller ett krav om att undvika olika inslag av uppskjuten beskattning. Utskottet finner det heller inte motiverat med en översyn av stämpelskatten som föreslås i en av motionerna. Detta innebär att utskottet avstyrker samtliga nu behandlade motionsyrkanden. Äkta och oäkta bostadsrättsföreningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om ett tillkännagivande till regeringen i fråga om beskattningen av bostadsrätter. Begreppen äkta och oäkta när det gäller bostadsrättsföreningar eller andra bostadsföretag finns inte i lagtext. I inkomstskattelagen används uttrycket privatbostadsföretag i stället för äkta bostadsföretag. Som privatbostadsföretag anses en svensk ekonomisk förening eller ett aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget (2 kap. 17 § IL). För att företaget ska räknas som privatbostadsföretag har dåvarande i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten ska inrymma minst tre bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdet ska belöpa på lägenheter som upplåtits till medlemmar eller delägare. En förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag brukar kallas ett oäkta bostadsföretag. Fram till schablonbeskattades äkta bostadsrättsföreningar för inkomster och utgifter hänförliga till fastigheten. Schablonbeskattningen innebar i princip att föreningen skulle deklarera för en schablonintäkt i näringsverksamhet på av fastighetens taxeringsvärde och mottagna statliga räntebidrag. Utgiftsräntor för kapital som lagts ned i fastigheten skulle dras av. Efter en lagändring (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, SFS 2006:1344) ska inkomster eller utgifter som är hänförliga till fastigheten inte längre tas upp. Dessa regler trädde i kraft och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter ikraftträdandet. En förening som inte uppfyller kraven för att vara ett privatbostadsföretag, dvs. är en oäkta bostadsrättsförening, beskattas på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag, dvs. i princip ska samtliga intäkter och kostnader tas med vid inkomstberäkningen. Avdrag görs för driftskostnader, värdeminskning m.m. Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgör även hur medlemmarnas andel ska beskattas. beskattas medlemmen i ett oäkta bostadsföretag i inkomstslaget kapital för skillnaden mellan hyresvärdet för den disponerade lägenheten och den erlagda avgiften. Någon sådan beskattning av hyresvärdet sker inte om bostaden finns i en schablonbeskattad förening, dvs. i ett privatbostadsföretag. Särskilda regler gäller också vid beskattningen av kapitalvinst som uppkommer om en lägenhet i ett privatbostadsföretag säljs eller hyrs ut. Frågan om hur beskattningen av oäkta bostadsrätter ska vara ordnad togs upp i samband med att beslutade om ändrade regler för fåmansföretag (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). Bakgrunden var att medlemmar i oäkta bostadsrättsföreningar kom att bli berörda av den del av ändringarna i företagens regler som innebar att den tidigare partiella skattefriheten på onoterade andelar slopades och ersattes med en generellt sänkt skattenivå till på dessa andelar. Det visade sig att medlemmar i oäkta föreningar hade kunnat dra fördel av de onoterade företagens lättnadsregler genom att utnyttja skattefria utdelningar från föreningen till att sänka skatten på förmånsvärdet av den egna bostaden. Beredningen i skatteutskottet utmynnade i att medlemmarna skulle få använda de gamla lättnadsreglerna till utgången av 2008. Enligt vad utskottet då erfor hade regeringen för avsikt att se över skattesituationen för de oäkta bostadsrättsföreningarna (bet. 2005/06:SkU10). Mot denna bakgrund föreslog utskottet att beskattningen av andelar i sådana oäkta bostadsrättsföreningar skulle undantas från den aktuella reformen i avvaktan på regeringens översyn. Det blev också beslut. Lagtekniskt skedde detta genom en övergångsbestämmelse. Tillämpningen av lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag har senare förlängts två gånger och gäller nu t.o.m. utgången av 2015 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Detta innebär att lättnadsreglerna fortfarande tillämpas som den lägre beskattningen på avyttringar av onoterade andelar inte gäller avyttringar av andelar i oäkta bostadsrättsföreningar. Någon översyn av skattereglerna för bostadsrättsföreningar och andra bostadsföretag har ännu inte kommit till stånd. I motion 2011/12:Sk264 yrkar (M) att det ska införas tydligare regler för gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar. Som framgår av ovan lämnade redovisning gäller vissa tidsbegränsade regler som tillkommit i avvaktan på en översyn av reglerna för beskattning av bostadsrättsföreningar och andra bostadsföretag. Utskottet förutsätter att regeringen avser att återkomma till i frågan och finner inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande i enlighet med det som föreslås i motionen. Skatt på arv och gåva Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att återinföra en särskild skatt på arv och gåva. Jämför reservation 10 (V). fattade beslut om att arvs- och gåvoskatten skulle upphöra att gälla vid utgången av 2004 (prop. 2004/05:25, bet. 2004/05:SkU18). Efter tsunamikatastrofen i beslutade att i en särskild lag införa ett undantag som innebar att arvs- och gåvoskatt inte ska tas ut, om skattskyldigheten inträtt fr.o.m. t.o.m. (prop. 2004/05:97, bet. 2004/05:FiU29). hade fysiska personer vid arvsbeskattningen rätt till ett grundavdrag på och vid gåvobeskattningen med . Föreningar och andra juridiska personer hade rätt till grundavdrag vid arvsbeskattningen med och vid gåvobeskattningen med . Skatten togs ut progressivt efter en skala som innehöll skattesatserna 10, . Skiktgränserna varierade utifrån vilken klass som mottagaren tillhörde. Skatteklass I hade den förmånligaste skatteskalan. Dit hörde i första hand efterlevande make, sambo och barn samt avkomlingar till barn. Arvsskatten på arv från make eller sambo slopades . I motion 2011/12:Sk429 av och (båda MP) föreslås att regeringen skyndsamt återkommer till med ett förslag om att återinföra arvsskatt. Enligt motionärerna bör arvsskatten eventuellt kompletteras med en gåvoskatt för att motverka stora förmögenhetsöverföringar inom en familj i skatteplaneringssyfte. Utskottet avstyrkte motioner om att återinföra en särskild skatt på förmögenhet, arv och gåva. Detta blev också beslut (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y, rskr. 2011/12:32). När det gäller arvsskatten uttalade utskottet att skatten var starkt kritiserad innan den avskaffades helt . Det handlade om olikheter i värderingen av aktier vid arvs- och gåvobeskattningen som medförde att bolag av skatteskäl flyttat från börsens A-lista till O-listan. Uttaget av arvs- och gåvoskatt i samband med generationsövergångar i småföretag skapade stora problem. Kritiken gällde också möjligheterna till skatteplanering. Genom skatternas konstruktion och värderingsreglerna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt var möjligheterna att på lagligt sätt minska arvs- och gåvoskatten omfattande. Därtill kom att skatterna var relativt kostsamma att administrera. Att möta kritiken mot arvs- och gåvobeskattningen med ändrade regler ansågs inte möjligt. Mot denna bakgrund beslutade ett enigt skatteutskott att tillstyrka den dåvarande regeringens förslag om att avskaffa såväl arvsskatten som gåvoskatten. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och tar följaktligen avstånd även från förslaget i motion 2011/12:Sk429 om att återinföra någon form av arvs- och gåvoskatt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av det fortsatta arbetet med skattefrågor. 2011/12:Sk215 av (S), 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:Sk209 av (FP), 2011/12:Sk224 av (M), 2011/12:Sk249 av (FP), 2011/12:Sk287 av och (båda KD), 2011/12:Sk322 av och (båda M), 2011/12:Sk331 av (M), 2011/12:Sk333 av och (båda M) yrkandena 13, 2011/12:Sk380 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 4, 2011/12:Sk393 av Finn m.fl. (M), 2011/12:Sk394 av (C), 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2011/12:Sk405 av i (M) yrkandena 1 och 2. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden och att verka utjämnande mellan grupper och . En självklar utgångspunkt för det fortsatta arbetet är enligt vår mening att sträva efter likformiga regler som reglerna ska kunna bidra till en rättvis fördelning i samhället. Skattesystemet måste också tillsammans med andra regler medverka till att skapa goda förutsättningar både för befintliga företag och för tillväxten av nya företag som kan skapa sysselsättning. Skattereglerna ska också kunna användas för att stimulera miljövänlig produktion och konsumtion. Vidare ska de vara utformade så att de motverkar avancerad skatteplanering och skatteflykt. Som vi fört fram i andra sammanhang anser vi att det behövs en översyn av hela skattesystemet. När det gäller företag och investeringar bör arbetet inriktas på att skapa goda förutsättningar för småföretagare att anställa välutbildad arbetskraft. De små och medelstora företagens behov av riskvilligt kapital bör ägnas särskild uppmärksamhet eftersom en god tillgång på kapital är centralt för att små innovativa företag ska kunna utvecklas och växa. Vi vill dock understryka vikten av att likformigheten och neutraliteten i beskattningen upprätthålls så långt det är möjligt. Det bör finnas mycket starka skäl för att införa avvikande regler. Skatterna bör i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform blir mer lönsam än någon annan. Det ska exempelvis vara skattemässigt neutralt att arbeta som egen företagare och att vara anställd. Fördelar i beskattningen ska varken locka eller tvinga någon att välja det ena eller det andra. Företag och investeringar gynnas också av förutsägbara regler. Ett sätt att stärka förutsägbarheten är att reglerna är generella och har så få undantag som möjligt. För företagens investeringsbeslut är det också önskvärt med stabilitet i regelsystemet. En annan viktig aspekt på skattesystemet är skatternas globala konkurrenskraft. De motionsförslag som syftar till att stimulera arbetsliv och näringsliv, t.ex. de som tar upp hur företagens tillgång till kapital ska främjas, bör ingå i ett mer strukturerat arbete kring skattesystemets framtida utformning. Inom ramen för den översyn som vi avser att göra kommer vi också att se över möjligheten att skapa mer gynnsamma skattemässiga förutsättningar för FoU-investeringar. En viktig fråga som tas upp i en motion är de problem för den svenska skattebasen som en obegränsad ränteavdragsrätt för med sig. Här pågår ett arbete inom , och frågan behandlas också i . Vi förutsätter att regeringen ser till att detta hot mot den svenska skattebasen åtgärdas snabbt. Vi anser också att det behövs mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. I en motion framhålls vikten av att minska kontanthanteringen i samhället. Motionären föreslår en övre gräns för näringsidkares avdragsrätt vid kontantköp. Vi instämmer i motionärens bedömning att kontanthanteringen är dyr och riskfylld samt bidrar till skattefusk och snedvriden konkurrens. En sådan reglering som föreslås i motionen har redan införts i . Vi anser att regeringen bör analysera för- och nackdelar med sådana regler. Vad vi nu har anfört bör med anledning av motionerna 2011/12:Sk361 yrkande 9, 2011/12:N344 yrkande 6 och 2011/12:Sk215 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det fortsatta arbetet med skattefrågor. 2011/12:Sk399 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:Sk209 av (FP), 2011/12:Sk215 av (S), 2011/12:Sk224 av (M), 2011/12:Sk249 av (FP), 2011/12:Sk287 av och (båda KD), 2011/12:Sk322 av och (båda M), 2011/12:Sk331 av (M), 2011/12:Sk333 av och (båda M) yrkandena 13, 2011/12:Sk380 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 4, 2011/12:Sk393 av Finn m.fl. (M), 2011/12:Sk394 av (C) och 2011/12:Sk405 av i (M) yrkandena 1 och 2. Skattesystemet ska vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. Det ska vara enhetligt och likformigt och ha så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering och fusk. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Vidare måste skattesystemet, tillsammans med andra regler, medverka till att skapa goda förutsättningar för både befintliga företag och för tillväxten av nya företag som kan skapa sysselsättning. Skattereglerna ska också kunna användas för att stimulera en miljövänlig produktion och konsumtion. Vi har i andra sammanhang förordat en höjning av bolagsskatten. vill vi rikta satsningar till små- och medelstora företag, bl.a. genom ett ökat stöd till forskning och utveckling. Förutsättningarna för småföretagare att anställa välutbildad arbetskraft måste förbättras. Vidare kan små företag behöva olika former av stöd vid starten och i den inledande tillväxtfasen. Riskvilligt kapital är därför centralt för att små innovativa företag ska kunna utvecklas och växa. Vi vill dock understryka vikten av att likformigheten och neutraliteten i beskattningen upprätthålls så långt det är möjligt. Skatterna bör i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform blir mer lönsam än någon annan. Det ska exempelvis vara skattemässigt neutralt att arbeta som egen företagare och att vara anställd. Fördelar i beskattningen ska varken locka eller tvinga någon att välja det ena eller det andra. En viktig fråga som tas upp i motion 2011/12:Sk399 är skatteuppläggen med ränteavdrag och de problem som det för med sig för den svenska skattebasen. lagstiftade i syfte att stoppa avancerad koncernintern skatteplanering med ränteavdrag, som hade medfört ett högst avsevärt årligt skattebortfall för staten (prop. 2008/09:65, bet. 2008/09:SkU19). Denna lagstiftningsåtgärd har visat sig vara otillräcklig för att stoppa en omfattande dränering av den svenska bolagsskattebasen. anser att skatteuppläggen är ett allvarligt problem av flera anledningar.