bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnor och män . En del av förklaringen till den höga andelen kvinnor inom högskolan kan vara att kvinnor i större utsträckning än män söker sig till högskolan för att gå en yrkesutbildning, eftersom gymnasieskolans utbud av yrkesutbildningar i större utsträckning omfattar traditionellt manliga yrken. Ytterligare en förklaring kan vara kvinnors bättre studieresultat i gymnasieskolan. Distansutbildningen inom högskolan fortsätter att öka. Under /11 uppgick antalet distansstudenter till ca 143 000, vilket är 9 000 fler än föregående läsår och drygt så många som . Av distansstudenterna läste campuskurser. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter , och andelen kvinnor är högre. Flest studenter som enbart var registrerade på distanskurser /11 hade Linnéuniversitetet med ca 15 600 studenter, med ca 14 600 studenter och med ca 14 400 studenter. Högst andel studenter som enbart var registrerade på distanskurser /11 hade Högskolan på . Andra lärosäten med en hög andel studenter på enbart distanskurser var (), (), () och (). Av samtliga studenter /11 hade en tidigare examen från svensk högskola. Av dessa var nästan hälften registrerade på kurser enbart på distans. Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, var 2011. Det är en liten ökning jämfört med föregående år. Skillnaden i prestationsgrad är stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till yrkesexamen var /10 och för fristående kurser . Den låga prestationsgraden för fristående kurser beror till stor del på att många studenter läser fristående kurser på distans där prestationsgraden generellt är lägre. Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras delvis med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har kvinnor en högre prestationsgrad än män. Skillnaderna i prestationsgrad är också stor mellan olika universitet och högskolor. Nivån på prestationsgraden vid olika lärosäten avgörs i stor utsträckning av andelen studenter på fristående kurser i kombination med andelen studenter på distansutbildning. Studenter som inte tar poäng Av samtliga helårsstudenter som var registrerade på en kurs eller ett program hade inte tagit några poäng alls på de kurser de var registrerade på eller . Totalt rör det sig om ca 31 000 helårsstudenter som inte tog några poäng , av vilka 4 400 var inresande studenter. Totalt uppgår ersättningen som utgår till universitet och högskolor för studenter som inte tar några poäng till motsvarande ca . Högst är andelen studenter som inte tar poäng på fristående kurser som läses på distans där av helårsstudenterna inte tar några poäng. Lärosäten med en hög andel studenter på fristående kurser och distansutbildning har en högre andel studenter som inte tar några poäng än lärosäten med en stor andel av studenterna på program. Många studenter som inte tar poäng är dock registrerade även på andra kurser där de har tagit poäng. Detta gäller för ungefär hälften av samtliga studenter som inte har tagit några poäng. Om studenter som inte har tagit några poäng exkluderas ur kvoten i beräkningen av prestationsgraden, stiger denna från . Eftersom andelen studenter som inte tar poäng är olika stor inom olika utbildningsområden, påverkas prestationsgraden olika mycket. Prestationsgraden är dock fortfarande lägst inom humaniora även om studenter som inte tar några poäng exkluderas. Efter en nedgång ökade antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå . minskade antalet nybörjare återigen med jämfört med året innan till drygt 3 400. Könsfördelningen bland de nyantagna var relativt jämn med en liten övervikt för män. Skillnaderna är dock stora mellan olika forskningsämnesområden. Högst andel kvinnor fanns inom medicin och lägst inom teknik . Antalet licentiatnybörjare har fortsatt att minska och uppgick till 328 personer. var antalet aktiva heltidsdoktorander 18 310. Antalet män var något fler än kvinnor. I ett längre perspektiv har antalet doktorsexamina ökat markant, men , då flest doktorsexamina avlades, har antalet minskat. Antalet utfärdade doktorsexamina uppgick till knappt 2 600. Flest doktorsexamina avlades inom ämnesområdet medicin. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen var fler än männen inom de flesta forskningsämnesområdena, förutom naturvetenskap och teknik. Totalt var dock andelen kvinnor som avlade doktorsexamen något färre än männen, vilket var en skillnad innan då något fler kvinnor avlade sådana examina. Antalet licentiatexamina uppgick till 874, vilket var en ökning med 194 examina jämfört med . Anslag m.m. gällande universitet och högskolor Flertalet av de 72 anslagen som rör högskoleområdet har inte lett till några motionsyrkanden. När det gäller anslaget 2:1 som regeringen föreslår ska anvisas , föreslår Socialdemokraterna ett högre belopp. Beträffande anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet som regeringen föreslår ska anvisas , finns ett förslag från som ligger över regeringens förslag. I fråga om anslagen till grundutbildning vid universitet och högskolor (anslagen 2:32:68) som regeringen föreslår ska anvisas 19 föreslår samma ram men andra principer för fördelning. Vidare finns ett förslag från som ligger under regeringens föreslagna nivå på 31 av de totalt 33 anslagen för grundutbildning. När det gäller anslaget 2:69 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. som regeringen föreslår ska anvisas 2 finns ett förslag från som ligger under regeringens förslag. Vidare finns i fråga om anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., som regeringen föreslår ska anvisas 1 , ett förslag från Socialdemokraterna om omfördelning inom samma ram som regeringens förslag. och föreslår ytterligare medel till anslaget. Det finns även förslag från om två nya anslag med bäring på andra anslag inom detta område. Under denna rubrik finns vidare ett förslag från regeringen om samgående mellan och Högskolan på . Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 1 till betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:1 . Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget är nytt och används för förvaltningskostnader, inklusive kvalitetssäkring av högskoleutbildning och tillsyn över högskolans verksamhet samt uppföljning och analys av verksamheten vid universitet och högskolor. Regeringen föreslår att under anslaget 2:1 för anvisar . Mot bakgrund av beslut om propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) avser regeringen att avveckla , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet och inrätta två nya myndigheter, och Universitets- och högskolerådet . Regeringen avser att finansiera avvecklingen av , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet med medel från anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att kontinuerligt följa anslagsbehoven för de nya myndigheterna. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub498 av m.fl. yrkande 1 i denna del och i kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. yrkande 5 att resurserna till ska öka med utöver regeringens förslag . Socialdemokraterna föreslår 7 000 nya högskoleplatser och avsätter mer än vad regeringen föreslagit . ska ges i uppdrag att fördela medel till de nya studieplatserna. Vidare anser Socialdemokraterna att kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningarna behöver höjas, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Socialdemokraterna vill förbättra kvaliteten och möjligheten till praktik och avsätter därför utöver regeringens förslag för detta ändamål 2013. ska ges i uppdrag att fördela medel för att öka den lärarledda tiden och stimulera studenters möjlighet till praktik inom ramen för sina utbildningar. Utskottet delar uppfattningen i motionen om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna. Omfattande satsningar på utbyggnad av högskolan och ökad kvalitet i utbildningarna har också gjorts sedan förra mandatperiodens början. När det gäller frågan om en ytterligare utbyggnad av högskolan vill utskottet erinra om att en av de stora satsningar som regeringen och beslutade om inom utbildningsområdet var den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid 25 universitet och högskolor, till en kostnad om totalt (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelades framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva gjorde av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet välkomnade denna satsning och ansåg den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet framhöll också att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Den tillfälliga satsningen upphör 2012 i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. görs dock ingen neddragning av anslagen till universitet och högskolor med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . En sådan neddragning gjordes 2011. skulle beloppet utgöra ca , vilket motsvarar 4 500 platser. Utskottet vill också erinra om att regeringen i budgetpropositionen föreslår att universitet och högskolor tillförs för grundutbildning för att möta en fortsatt hög efterfrågan på högre utbildning (se vidare under avsnittet Anslag för grundutbildning vid universitet och högskolor). Regeringen beräknar att denna tillfälliga satsning bör gälla också . Enligt utskottets uppfattning är regeringens förslag väl avvägt när det gäller att möta den höga efterfrågan på högre utbildning. En fråga utskottet särskilt vill lyfta fram är att det är angeläget med ökad dimensionering av vissa utbildningar. Studenternas efterfrågan av utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bör bättre återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag om ändrad dimensionering av vissa utbildningar. Det handlar om en tidigare beslutad utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning, sjuksköterskeutbildning samt civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildning som regeringen i budgetpropositionen föreslår ska fortsätta. Delvis föreslås utbyggnaden finansieras genom omfördelningar mellan lärosäten med resultatet att utbildningar som möter studenternas efterfrågan och ett uttalat behov på arbetsmarknaden prioriteras. Enligt uppgifter från innebär utbyggnaden under den förra och innevarande mandatperioden att antalet nybörjarplatser på läkar- och tandläkarutbildningen ökar . Antalet nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildningen ökar . Utskottet välkomnar denna kraftiga utbyggnad. Utskottet delar också regeringens uppfattning att det är angeläget att resurserna används på ett effektivt sätt. Lärosätena bör därför utnyttja sina egna möjligheter till interna prioriteringar och omfördelningar för att möta studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Vad gäller frågan om kvalitetssatsningar vill utskottet anföra följande. Satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar gjordes redan under den förra mandatperioden, både 2007 och 2008 (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna syftade bl.a. till att öka undervisningstiden. I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att ytterligare stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs enligt regeringen fortsatta insatser. I enlighet med vad som har aviserats tidigare föreslår regeringen i budgetpropositionen en kvalitetssatsning om ytterligare ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2013 jämfört med . uppgår ökningen till ca eller . I detta sammanhang bör även nämnas att det inom () pågår ett arbete med att förtydliga vad som bör gälla i fråga om registrering av studenter, och avsikten är att remittera ett förslag. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen föreslår regeringen att dras in från lärosätenas grundutbildningsanslag . Detta motsvarar ungefär hälften av ersättningen för studenter som inte har tagit några poäng (beräkningen grundar sig på /10 samt ). Dessa medel ska enligt förslaget återföras till universitet och högskolor i form av kvalitetsförstärkningar. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och föreslås omfatta . Dessa medel fördelas till universitet och högskolor baserat på utbildningsutvärderingar genomförda av t.o.m. . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . Som utskottet tidigare uttalat (bet. 2010/11:UbU11 s. 8) behövs det ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppfylla högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna, inte minst mot bakgrund av den ökade internationalisering och konkurrens som svenska lärosäten ställs inför. Enligt utskottet bör de universitet och högskolor som har utbildningar av hög kvalitet premieras genom ökade anslag. uppgift enligt myndighetens instruktion omfattar inte att fördela resurser för utbildning till universitet och högskolor. Det framgår inte heller av tillkännagivande med anledning av propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) att denna uppgift ska ingå i någon av de nya myndigheternas uppdrag. Utskottet anser inte att bör tilldelas uppgiften att fördela medel till universitet och högskolor. Utskottet vill avslutningsvis erinra om att enligt det nuvarande resursfördelningssystem som beslutat om (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) tilldelas varje universitet och högskola ett anslag för grundläggande högskoleutbildning som beräknats enligt vissa kända principer. och högskola ska erhålla resurser för den grundläggande utbildningen inom ramen för ett samlat anslag. Anslaget baseras i sin tur på en ersättning för helårsstudenter respektive helårsprestationer som fastslås inför varje budgetår. Utskottet anser att denna ordning bör bestå. Mot bakgrund av vad utskottet redogjort för ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub496 (S) yrkande 5 och 2012/13:Ub498 (S) yrkande 1 i denna del. 2:2 Universitets- och högskolerådet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget är nytt och används för Universitets- och högskolerådets förvaltningskostnader, inklusive information om högre utbildning, tillträde till högre utbildning, antagningsservice, bedömningar av utländsk utbildning och utländska betyg, internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet, uppföljning och analys inom myndighetens verksamhetsområde samt för att främja lika rättigheter och möjligheter. Regeringen föreslår att under anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för anvisar . Anslaget ska enligt förslaget öka med till följd av att verksamheten att bedöma utländska eftergymnasiala utbildningar som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) flyttas från Myndigheten för till Universitets- och högskolerådet. Anslaget 1:12 Myndigheten för föreslås minska med motsvarande belopp. Mot bakgrund av beslut om propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) avser regeringen att avveckla , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet och inrätta två nya myndigheter, och Universitets- och högskolerådet . Regeringen avser att finansiera avvecklingen av , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet med medel från anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att kontinuerligt följa anslagsbehoven för de nya myndigheterna. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del och i partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 2 att resurserna till anslaget för Universitets- och högskolerådet ska öka med utöver regeringens förslag . föreslår att den nya myndigheten och högskolerådets kapacitet att validera utländska betyg och erfarenheter förstärks genom en ökning av anslagsnivån. Utskottet delar uppfattningen i motionerna från om att validering och bedömning är angelägna frågor. Det är enligt utskottets uppfattning av stor betydelse att de erfarenheter, kunskaper och formella kvalifikationer som människor har genom utländsk utbildning kan tas till vara i utbildningssystemet och på arbetsmarknaden. För att detta ska fungera effektivt krävs goda möjligheter till bedömning av utländsk utbildning och utländska betyg. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder i detta syfte. Efter en bedömning i propositionen (prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6, rskr. 2008/09:178) gavs Myndigheten för när den inrättades uppdraget att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. I propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278), som bl.a. innehöll förslag om en ny myndighetsstruktur, betonade regeringen dessutom att bedömning av utländsk högre utbildning och utländska gymnasiebetyg såväl som bl.a. frågor om erkännande och tillgodoräknande av utbildning är verksamheter som skulle tjäna på en bättre samordning. tillkännagivande med anledning av propositionen innebär ingen förändring i fråga om ansvaret för bedömning av utländsk utbildning. Utskottet framhöll att när det gäller hur bl.a. bedömning av utländsk utbildning ska hanteras bör det enligt utskottets mening ankomma på regeringen att avgöra detta (2011/12:UbU22, s. 15). Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och finner inte skäl att göra någon annan bedömning än regeringen i fråga om behovet av resurser för att finansiera Universitets- och högskolerådets bedömningsverksamhet. Utskottet vill också erinra om att regeringen avser att kontinuerligt följa anslagsbehovet för de nya myndigheterna. Utskottet förutsätter således att regeringen har beredskap att hantera eventuellt ökat resursbehov om det visar sig att medlen är otillräckliga för att täcka kostnaderna för denna verksamhet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del och 2012/13:A393 (MP) yrkande 2. Anslag för grundutbildning vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar 19 till anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen och samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Under de 33 anslagen till statliga universitet och högskolor beräknas all ersättning som är förenad med de utbildningsuppdrag som ska gälla för lärosätena. Ersättningen avser utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringen föreslår att under anslagen för grundutbildning för anvisar 19 . Regeringen föreslår i propositionen en rad olika förändringar av anslagen för de olika lärosätena. Nedan redovisas regeringens förslag till övergripande satsningar med påverkan på lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringens förslag innebär bl.a. följande. Högre ersättning till humaniora och samhällsvetenskap Regeringen föreslår att avsätts för höjda ersättningsbelopp för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen . I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på 2012 och därefter ytterligare i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. har områdena humaniora och samhällsvetenskap således förstärkts med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller . Med de satsningar som presenterades i budgetpropositionerna inräknade har detta ersättningsbelopp ökat med . Vissa av de enskilda utbildningsanordnarna föreslås få en större andel av kvalitetsförstärkningen än vad som motiveras av deras storlek. Detta föranleds av att tidigare kvalitetsförstärkningar inte har kommit , teologiska högskola, , Teologiska högskolan och teologiska högskola till del. Därmed är tilldelningen från kvalitetsförstärkningen till dessa anordnare likvärdig med den för de statliga lärosätena. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningarnas resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Lärosäten med utbildningar som vid en kvalitetsutvärdering ges det högsta omdömet uppmuntras och får bekräftelse genom en ökad resurstilldelning. Detta blir ett viktigt incitament för att satsa på ökad utbildningskvalitet. Av propositionen framgår att fördelningen av medel bör baseras på antalet helårsstudenter inom de utvärderade utbildningarna (prop. 2009/10:139 s. 30). Regeringen har i budgetpropositionen konkretiserat hur fördelningen av medel ska gå till. Tilldelningen för respektive lärosäte 2013 baseras på volymen studenter på de utvärderade utbildningarna, beräknat genom antalet examina 2011 på de utvärderade utbildningarna multiplicerat med den utvärderade utbildningens längd. Ett fåtal utvärderade utbildningar med omdömet mycket hög kvalitet har rapporterat noll antal examina och skulle därmed inte utgöra grund för resurstilldelning. Regeringens bedömning är dock att det till respektive lärosäte bör beräknas en minsta ersättning på per utbildning med detta omdöme, oberoende av antalet examina på utbildningen. När det gäller de enskilda utbildningsanordnarna bör, enligt regeringen, , , , och Sophiahemmet Högskola kunna få del av ersättningen baserad på kvalitetsutvärderingarna. föreslås att fördelas till de lärosäten med utbildningar som har getts omdömet mycket hög kvalitet. Tilldelning sker till respektive lärosäte från anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen beräknas uppgå till 2014. Den beräknas vara fullt utbyggd och då omfatta . Lärosäten som ingår i den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är de som har utbildningar vars utvärderingsresultat är beslutade av . Studenter som inte är aktiva Enligt regeringens uppfattning bör avräkningen av helårsstudenter mot takbeloppet göras för personer som aktivt deltar i studier.