bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Prognosskillnaderna i offentligt finansiellt sparande i procent av BNP förklaras av olika bedömningar av när tillväxten väntas ta fart. I takt med att tillväxten tar fart enligt regeringens prognos förstärks de offentliga finanserna genom att utgifterna minskar som andel av BNP. BNP, årlig procentuell förändring 1 Arbetslöshet, % av arbetskraften Offentligt finansiellt sparande, % av BNP -0,3 -0,6 -0,3 -0,4 -0,2 -0,5 Anm. Regeringens prognos publicerades , , . 2 arbetslöshetssiffror avser ålderskategorin . 3 Regeringens och KI:s bedömningar avser ränta medan bedömning avser genomsnittet . Aktuella siffror över läget i den svenska ekonomin Nedan redovisas ett urval indikatorer över utvecklingen i den svenska ekonomin som presenterats efter det att budgetpropositionen publicerades. Inflationstakten, dvs. förändringen i konsumentprisindex , var . Detta är en nedgång då inflationstakten var . Förändringen i måttet KPIF (som inte påverkas direkt av förändringar i bostadsräntorna) var , vilket är samma inflationstakt som . (Källa: SCB, publicerad .) Industriproduktionen ökade jämfört med motsvarande månad föregående år enligt industriproduktionsindex. Jämfört med månaden innan ökade industriproduktionen säsongsrensat. (Källa: SCB, publicerad .) Tjänsteproduktionen ökade jämfört med motsvarande månad föregående år enligt tjänsteproduktionsindex. Jämfört med månaden innan ökade industriproduktionen säsongsrensat. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt SCB:s småhusbarometer steg huspriserna (juni t.o.m. augusti) jämfört med föregående period (mars t.o.m. maj). Vid en jämförelse mellan senaste tremånadersperioden och sjönk priserna . (Källa: SCB:s småhusbarometer, publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln ökade jämfört med motsvarande månad föregående år. Dagligvaruhandeln ökade och sällanköpsvaruhandeln ökade . ökade försäljningsvolymen i säsongsrensade termer. (Källa: /SCB, publicerad .) Orderingången till den svenska industrin minskade jämfört med motsvarande månad föregående år (kalenderkorrigerat). minskade orderingången i säsongsrensade tal. (Källa: SCB publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för oktober backade barometerindikatorn, som visar det aktuella stämningsläget i svensk ekonomi, med cirka 3,3 enheter . Konjunkturbarometern indikerar att tillväxten i svensk ekonomi är påtagligt svagare än normalt. Samtliga sektorer i näringslivet bidrog negativt . Även konfidensindikatorn för hushållen sjönk . Hushållen anges framför allt vara pessimistiska om den svenska ekonomin och utvecklingen på arbetsmarknaden. (Källa: , publicerad .) Enligt Arbetskraftsundersökningen () var 4 680 000 individer i åldern sysselsatta . Det motsvarar en sysselsättningsgrad på . Andelen arbetslösa var , vilket är en ökning jämfört med . Bland ungdomarna i åldern var 138 000 arbetslösa , vilket motsvarar en arbetslöshet för denna grupp på . Av de arbetslösa ungdomarna var 53 000 heltidsstuderande. Enligt tyder ett flertal indikatorer i AKU:s septemberundersökning på att arbetsmarknaden försvagats. visar att antalet sysselsatta inte har ökat som arbetslösheten har stigit jämfört föregående år. Antalet tidsbegränsat anställda minskade jämfört med . Vidare har antalet arbetade timmar inte visat på någon signifikant ökning när hänsyn tagits till skillnader i semesteruttag och ledigheter. visar säsongrensade data att den positiva trenden för antalet sysselsatta försvagats och att trenden för antalet arbetslösa är uppåtgående. (Källa: SCB, publicerad .) Arbetsförmedlingens månadsstatistik för september visar på en uppgång av antalet varslade om uppsägning under månaden. Varslen har ökat trendmässigt under större delen av året, och uppgick till drygt 7 300. Men är det många inskrivna som får någon form av arbete. Under månaden var det 46 000 personer. Det totala antalet inskrivna arbetslösa har ökat något och uppgick till 393 000 personer, vilket motsvarar av den registerbaserade arbetskraften, vilket är 24 000 fler än . Arbetsförmedlingens bedömning är att arbetsmarknaden försvagas, men att det ännu så länge inte är fråga om någon markant uppgång av arbetslösheten. De många varslen och de något fallande platssiffrorna tyder emellertid enligt Arbetsförmedlingen på en mer pessimistisk syn hos arbetsgivarna , vilket talar för en fortsatt försvagning av arbetsmarknaden. (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Enligt kommer att präglas av hög arbetslöshet och låg produktivitetstillväxt i näringslivet. Löneökningar på central och lokal nivå väntas sammantaget uppgå till i genomsnitt 20132015 och arbetslösheten minskar till först . Enligt institutets bedömning skulle konjunkturåterhämtningen snabbas på om lägre löneökningar backades upp av en sänkt styrränta. En snabbare nedgång i arbetslösheten försvåras dock av ökade problem för företag att hitta arbetskraft med rätt kvalifikationer. (Källa: , publicerad .) Hushållens lånetillväxt fortsatte att sjunka enligt finansmarknadsstatistik. Tillväxttakten var , vilket kan jämföras med då tillväxttakten var . (Källa: Finansmarknadsstatistik, publicerad .) Enligt utskottet har svensk ekonomi visat på en god motståndskraft mot skuldkrisen i euroområdet. BNP ökade snabbt men bromsar nu in till följd av en svag utveckling i vår omvärld. I regeringens prognos bedöms BNP öka 2012. Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har regeringen i budgetpropositionen reviderat ned tillväxtprognosen för svensk ekonomi från . Den utdragna skuldkrisen och en svagare omvärldsefterfrågan bidrar till en svagare utveckling av framför allt exporten men även av hushållens konsumtionsutgifter och företagens investeringar. Den svagare tillväxten påverkar arbetslösheten som stiger något 2012. I takt med att de statsfinansiella problemen i euroområdet klingar av och den internationella konjunkturen åter tar fart återhämtar sig svensk ekonomi. Efterfrågan på svenska exportprodukter väntas öka när den globala efterfrågan tar fart 2014. Hushållens förtroende för svensk ekonomi antas dock återvända tidigare, vilket bidrar till en ökad konsumtionstillväxt. Hushållens konsumtion blir därmed en viktig drivkraft för BNP-tillväxten . Utskottet vill dock framhålla att riskerna för en svagare utveckling dominerar då bl.a. ovissheten om skuldkrisens utveckling är stor. I ett av regeringens alternativscenarier med en tillfällig förstärkning av kronan, som skulle medföra en svagare export än prognostiserat, blir BNP-tillväxten lägre än regeringens huvudscenario (se tabell 1.4). Oron på de finansiella marknaderna och utvecklingen av skuldkrisen i euroområdet Den ekonomiska utvecklingen i euroområdet fortsätter att tyngas av problem med bl.a. statsfinanserna och banksystemet. Utskottet kan emellertid konstatera att oron på de finansiella marknaderna avtagit något bl.a. till följd av omfattande åtgärder av centralbanker i och . Uttalanden från politiska beslutsfattare i EU och ECB har ökat tydligheten i fråga om hur krisen i euroområdet kan hanteras, vilket också bedöms ha minskat oron på de finansiella marknaderna. har ett antal länder underliggande strukturproblem som svaga statsfinanser, svag konkurrenskraft och svaga banksystem. Enligt utskottet kvarstår betydande risker för att oron på de finansiella marknaderna återigen tilltar så länge dessa problem inte åtgärdas. Utskottet kan också notera att tvivel råder om de offentliga finansernas uthållighet i statsfinansiellt svaga länder. Vidare bedöms detaljerna kring olika åtgärder i krishanteringen fortfarande som osäkra, liksom utvecklingen i länder som och . Ovissheten om skuldkrisens utveckling inom euroområdet kommer sannolikt att medföra en svag tillväxt i euroområdet framöver. Svensk ekonomi påverkas av oron i omvärlden Som en följd av skuldkrisen i euroområdet har hela den globala konjunkturen försvagats . När tillväxten i och i länder som och bromsar in påverkar det exportföretagen i . Utskottet kan konstatera att BNP-tillväxt har dämpats men att den med bl.a. stimulansåtgärder väntas öka igen 2013 och därefter växa stadigt framöver. kan en fördjupad kris i euroområdet komma att påverka utveckling negativt. Även tillväxten i har varit svag . BNP-tillväxten ökade emellertid för jämfört med föregående år, vilket var högre siffror än förväntat. Viss osäkerhet om tillväxtutsikterna i råder ändå bl.a. mot bakgrund av det senaste presidentvalet i och därmed hur finanspolitiken kommer utformas framöver. Tillväxtekonomiernas ökade betydelse för svensk ekonomi Utskottet kan notera att tillväxtekonomierna har blivit en allt viktigare handelspartner för och att de utgör en växande andel av världsekonomin. Den svenska exporten går i allt större utsträckning till länder i norra samt till de s.k. BRIK-länderna (, , och ). Av penningpolitiska rapport1[ Penningpolitisk rapport , .] framgår att exporttillväxten till flera av traditionella handelspartner varit svag efter den finansiella krisen som bröt ut . Värdet av varuexporten till bl.a. euroområdet, och har sjunkit medan exporten till tillväxtekonomierna har stigit och därmed blivit allt viktigare. Som andel av totala varuexport är exporten till tillväxtekonomier nu dubbelt så stor som exporten till traditionellt viktiga handelspartner som , och . Andelen av varuexporten som går till euroområdet har sjunkit men är fortfarande mycket viktig för svensk export. Enligt utskottet är också en stadig tillväxt i och en bra konjunkturutveckling i viktiga för en snabb återhämtning av den ekonomiska tillväxten i svensk ekonomi. Hushållens lånetillväxt har dämpats ytterligare . var lånetillväxten , vilket kan jämföras med då den var 9,3 procent2[ SCB, Finansmarknadsstatistik, 2010-11-25.]. Tillväxten av hushållens lån har således halverats , vilket enligt utskottet sannolikt till viss del kan förklaras av reglerna om bolånetak som infördes . Enligt uppgifter från har även belåningsgraden minskat och andelen hushåll med nya lån har mer än halverats . Utskottet konstaterar att skuldsättningsgraden för hushåll ligger kvar på en hög nivå. Mot bakgrund av den risk som en hög skuldsättning innebär är det enligt utskottet viktigt att kontinuerligt följa utvecklingen av hushållens skuldsättning och även utvecklingen av bostadspriserna. Inom ramen för den europeiska planeringsterminen var också rekommendationerna till bl.a. att vidta ytterligare åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och lånemarknaden. För att undersöka hushållens känslighet för bl.a. ränteuppgångar, inkomstbortfall och prisfall på bostäder har gjort stresstester. Slutsatsen av dessa är att hushåll som tagit ett nytt bolån har god återbetalningsförmåga och att de är motståndskraftiga mot ränteuppgångar. Riskerna med en hög skuldsättningsgrad har ändå gjort att gått ut med rekommendationer om att låntagare bör amortera på den del av bolånet som ligger av marknadsvärdet3[ , pressmeddelande 2010-12-22.]. Även och pekar på att amorteringskrav behöver utredas närmare4[ Protokoll från möte . lämnade reporäntan oförändrad på vid det penningpolitiska mötet som prognosen över räntebanan sänktes. Den oförändrade räntan motiverades med att svensk ekonomisk tillväxt dämpas till följd av en svag utveckling i omvärlden. Arbetslösheten väntas stiga något och inflationstrycket är lågt. Räntenivån bedöms kunna stimulera ekonomin så att inflationen stiger mot målet på . Det bedöms vidare som mer sannolikt att räntan kommer att sänkas än höjas och att reporäntan kommer att höjas senare och i ett långsammare tempo jämfört med den bedömning som gjordes . Läget i euroområdet förs också fram som problematiskt för svensk ekonomi. Ett förvärrat läge skulle kunna få ytterligare negativa effekter på svensk ekonomi. I ett sådant läge skulle räntebanan behöva bli lägre, enligt . Utskottet kan också notera bedömning av räntan med avseende på hushållens skuldsättning. En hög skuldsättningsgrad gör hushållen sårbara för konjunkturnedgångar, räntehöjningar eller prisfall på bostäder. Enligt är det därför viktigt att väga ytterligare stimulanser mot ökade risker då en ännu lägre ränta sannolikt skulle öka skuldsättningen ytterligare. Detta underströks också av riksbankschefen vid höstens två penningpolitiska utfrågningar i utskottet. Svensk ekonomi har ett starkt utgångsläge trots osäkerhet Trots den osäkra utvecklingen i vår omvärld har tillväxten i svensk ekonomi varit jämförelsevis god. Svenska hushåll har varit förhållandevis optimistiska, vilket enligt utskottet sannolikt kan förklaras av att deras disponibla inkomster stigit i god takt. Med en svagare arbetsmarknad växer dock konsumtionen långsammare . Utskottet kan dock konstatera att hushållen har en relativt god köpkraft. Enligt finansmarknadsstatistik var hushållens finansiella sparande mycket högt. uppgick sparandet till , vilket kan jämföras med . Ett högt sparande och stigande disponibla inkomster skapar enligt utskottet förutsättningar för en ökad konsumtionstillväxt framöver. Dessutom är ränteläget lågt, vilket skapar förutsättningar för företagen att öka investeringarna. Trots goda förutsättningar kan en omsvängning ske snabbt. Enligt utskottet beror mycket på utvecklingen inom euroområdet där läget i bl.a. , och behöver stabiliseras. Kombinationen av bräckliga banksystem och sköra statsfinanser i flera euroländer gör att risken för en ännu sämre utveckling dominerar i förhållande till huvudscenariot. Hanteringen av krisen och konsekvenserna av vidtagna åtgärder i vissa euroländer skapar en oro och en turbulens som riskerar att leda till en fördjupad skuld- och bankkris med spridningseffekter till övriga . Oron för att krisen ska utvecklas till en mer allvarlig kris medför att konsumtionen hämmas och att investeringar skjuts . Utskottet kan också konstatera att riskerna för en svagare utveckling bedöms dominera i regeringens prognos. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De svenska offentliga finanserna är bland de starkaste i EU med ett sparande nära balans och en sjunkande skuld. Utskottet anser att ett reformutrymme på är väl avvägt. För att rusta att klara en allt hårdare internationell konkurrens är det nödvändigt att investera för framtiden. Investeringar i infrastruktur och forskning samt förbättringar av företagens villkor och bostadsmarknadens funktionssätt behövs för att stärka tillväxtförutsättningarna och öka konkurrenskraften. Fler vägar till arbete måste också skapas för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. En ansvarsfull ekonomisk politik som säkrar jobb och tillväxt är nödvändig för att långsiktigt också säkra välfärden. Utskottet stöder regeringens förslag för att stärka kvaliteten i välfärden och åtgärder som stärker situationen för ålderspensionärer och barnfamiljer med låg ekonomisk standard. En långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv energi-, klimat- och miljöpolitik bör grundas på vetenskapliga bedömningar. Utskottet delar regeringens syn på att klimatförändringarna tillhör vår tids största utmaningar. Utskottet ställer sig även bakom regeringens inriktning på försvarspolitikens område med bl.a. krav på ett förtroendeingivande luftförsvar. Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer avslås. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I detta avsnitt behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer beskrivs i avsnitt 2.1. Socialdemokraternas förslag beskrivs i avsnitt 2.2, i avsnitt 2.3, i avsnitt 2.4 och i avsnitt 2.5. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till riktlinjer beskrivs under följande tematiska delrubriker: De offentliga finanserna, Tillväxtförutsättningar och konkurrenskraft, Arbetsmarknad och utbildning, Välfärd, Energi-, klimat- och miljöpolitik samt Försvaret. De förslag som behandlas är propositionens punkt 1, partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 9, partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 11, partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkande 1 samt partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 9. 2.1 Propositionens förslag till riktlinjer De offentliga finanserna har stärkts . Den offentliga sektorns finansiella sparande har ökat från ett underskott på av BNP 2009 till ett litet överskott 2011. Till följd av den dämpade ekonomiska utvecklingen och de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen bedömer regeringen att det finansiella sparandet försvagas så att det uppvisar ett underskott både 2012 och 2013, (se tabell 2.1). Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har regeringen reviderat ned det finansiella sparandet med av BNP 20132016. I takt med att tillväxten väntas ta fart förbättras det finansiella sparandet och beräknas ett överskott på av BNP. Förstärkningen sker genom att utgifterna minskar som andel av BNP. I tabellen redovisas utvecklingen av det finansiella sparandet fördelat på staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Enligt regeringen måste det finansiella sparandet vara i linje med överskottsmålet för att finanspolitiken ska kunna betecknas som ansvarsfull. Överskottsmålet följs upp utifrån en analys av det genomsnittliga sparandet . Syftet med analysen är att upptäcka eventuella systematiska fel i den tidigare finanspolitiken som kan påverka måluppfyllelsen framöver. Dessutom görs en framåtblickande analys för att fastställa storleken på ett reformutrymme eller ett besparingsbehov. De två indikatorer som används för denna uppföljning är sjuårsindikatorn och det strukturella sparandet. Vid tolkningen av sjuårsindikatorn beaktas också det genomsnittliga konjunkturläget som indikatorn avser. Utifrån dessa faktorer gör regeringen sedan en samlad bedömning av reformutrymmet eller besparingsbehovet, där hänsyn även tas till osäkerheten i bedömningen, riskbilden och till vad som är en väl avvägd finanspolitik ur ett stabiliseringsperspektiv. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Källa: Budgetpropositionen . Av tabell 2.2 framgår att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 20022012 motsvarade i genomsnitt av BNP. Regeringen konstaterar att detta visserligen innebär att sparandet låg under den målsatta nivå, men att det konjunkturjusterade bakåtblickande tioårssnittet är av BNP. Enligt regeringen visar den bakåtblickande analysen att det inte har förekommit några systematiska fel i bedömningen av finanspolitikens inriktning som kan förväntas påverka måluppfyllelsen framöver. Sjuårsindikatorn uppgår till av BNP 2013. Den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn pekar dock på att sparandet ligger strax över överskottsmålet. Det strukturella sparandet bedöms uppgå till av BNP 2012 och 2013 och stiger sedan successivt till av BNP 2016. Utifrån sin bedömning av reformutrymme med hänsyn till konjunkturläget konstaterar regeringen att med svagt resursutnyttjande och hög arbetslöshet talar för att det är viktigt att motverka att arbetslösheten blir bestående. Regeringen bedömer att det ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv är motiverat att det finansiella sparandet ligger något under överskottsmålets nivå. En kraftigare förstärkning av det strukturella sparandet 2013 skulle riskera att fördjupa lågkonjunkturen och bromsa återhämtningen 2014. ekonomiska vårproposition bedömde regeringen att finanspolitiken var långsiktigt hållbar. Regeringen bedömer alltjämt att finanspolitiken är hållbar efter att de reformer som föreslås och aviseras i denna proposition beaktas. Med hänvisning till den osäkra situationen i omvärlden har regeringen gjort bedömningen att det har varit överordnat att upprätthålla goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna för att värna förtroendet och säkra utrymme för att hantera en fördjupad och långvarig kris. Enligt regeringen dominerar fortfarande nedåtriskerna. Därför finns det fortfarande behov av säkerhetsmarginaler i finanspolitiken. Den låga offentliga skuldsättningen, historiskt låga riskpremier på statspapper och relativt stor fallhöjd till stabilitets- och tillväxtpaktens underskottsgräns gör att det finansiella sparandet kan tillåtas sjunka ytterligare vid en betydligt svagare utveckling än den som förutses. I det avseendet anser regeringen att det finns säkerhetsmarginaler och utrymme att låta finanspolitiken ackommodera en mer negativ utveckling utan att förtroendet för de offentliga finanserna hotas. Regeringen konstaterar vidare att det inte finns något behov av breda temporära efterfrågestimulerande åtgärder. I stället bedömer regeringen att det finns utrymme att vidta ytterligare strukturellt angelägna åtgärder. Sammantaget bedöms ett reformutrymme på ca vara väl avvägt. Regeringen prioriterar reformer för bättre tillväxtförutsättningar och konkurrenskraft genom ökade investeringar i infrastruktur, forskning och innovation samt lägre bolagsskatt och införandet av ett investeraravdrag, att få fler i arbete med fokus på unga och utrikes födda, ett stabilt finansiellt system och stärkt konsumentskydd, välfärd för alla och jämnare fördelning samt en effektiv energi-, klimat- och miljöpolitik. Regeringen anser att ett paket av den storleksordningen och den inriktningen bidrar till att stödja konjunkturåterhämtningen, som tillräckliga säkerhetsmarginaler upprätthålls framöver för att kunna hantera en mer besvärlig ekonomisk utveckling. I förhållande till de riktlinjer för skattepolitiken som antog 2008 tar regeringens förslag om sänkt bolagsskatt sikte på att förbättra villkoren för investeringar. Sänkningen möjliggörs i hög grad av förslaget om effektivare begränsningar av ränteavdragen som ger ett mer legitimt och rättvist skattesystem för företagen. Förslagen om sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter, utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation samt höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostäder förväntas öka bostadsbyggandet och uppmuntra ett effektivare utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. Eftersom rörligheten på arbetsmarknaden är intimt förknippad med hur bostadsmarknaden fungerar, bidrar dessa förslag till att ge goda förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning. Slutligen förstärks den generella och rättvisa välfärden genom den utbyggda skattelättnaden för pensionärer. Förändringen i det strukturella sparandet brukar användas som en indikator på finanspolitikens inriktning. Regeringen bedömer att förändringen i det strukturella sparandet 2013 är så liten att man kan säga att finanspolitiken är neutral. Den diskretionära finanspolitiken i statens budget lämnar ett expansivt bidrag till det strukturella sparandets förändring 2013. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. ekonomiska vårproposition förlängde regeringen tidsperspektivet med och redovisade sin bedömning av utgiftstaket för det fjärde tillkommande året. Det förlängda tidsperspektivet behövdes för att tydliggöra strategin för återgång till överskott i de offentliga finanserna. I propositionen betonar nu regeringen att så långt fram i tiden som 2016 är bedömningarna av den ekonomiska utvecklingen mycket osäkra och att det fortfarande finns ett behov av säkerhetsmarginaler i finanspolitiken. Regeringen anser att det måste finnas utrymme för att vid en påtagligt sämre konjunkturutveckling vidta kraftfulla åtgärder på budgetens utgiftssida för att stötta sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. I enlighet med budgetlagen avser regeringen därför att föreslå utgiftstak i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att till följd av tekniska justeringar fastställer utgiftstaket för staten , 2014 och 2015. Tabell 2.3 Utgiftstak för staten enligt regeringen Summa utgifter exkl. statsskulds vid sidan av statsbudgeten Utgiftstak för staten i procent av BNP