bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — I yrkande 18 förordas att inom ramen för EU verkar för att det allmänna preferenssystemet (GSP-avtalen) utvecklas till det verktyg som borde ha varit. I yrkande 19 menar att samtliga positivt särbehandlade frihandelsavtal i EU:s grannskap bör åtföljas av strikt konditionalitet i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstat och demokrati. vill också i yrkande 20 att GSP-avtalen och GSP+ ska ersätta AVS-avtalen helt och hållet. I yrkande 22 argumenterar för att inte göra eftergifter, inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem, till länder som har förmåga att underhålla sina egna exportindustrier. I yrkande 23 motsätter sig en samordning av bistånd mellan medlemsstaterna som innebär en maktförskjutning till EU och en urholkning av medlemsstaternas egna utrikespolitiska intressen. I yrkande 24 anser att EU i mindre grad bör använda sig av biståndsformen budgetstöd. Vidare understryks vikten av att regeringen inom EU verkar för en förbättrad återrapportering till medlemsstaterna och deras parlament när det gäller uppföljning, utvärdering och resultat av EU:s biståndsinsatser. I yrkande 25 anförs att regeringen inom EU bör verka för att samstämmighetspolitiken inte får inskränka på varje lands rätt till självbestämmande. I yrkande 26 föreslås att det svenska deltagandet i den nordliga dimensionen, som rör , ska avvecklas. Denna form av investeringar kan hantera på egen hand. I yrkande 27 vill skärpa villkoren för visumliberaliseringar inom ramen för EU:s grannskapspolitik. I yrkande 28 vill framhålla att villkoren för att ingå partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden måste skärpas. I yrkande 29 anförs att regeringen inom EU bör verka för att beslut om finansiella stödpaket ska överlåtas till sådana länder som anser sig ha kapacitet för detta. I yrkande 30 menar att om EU ska stödja den palestinska myndigheten med bistånd måste EU kräva att den palestinska myndigheten tar avstånd från alla former av terrorism och antisemitism. Vidare vill i yrkande 31 att regeringen inom EU tydligare ska framhålla krav på Hamas om att bl.a. respektera rätt att existera och om upphörande av våldsanvändning. I yrkande 33 betonas vikten av att ställa tydliga krav på för att säkerställa rättigheterna för den kristna minoriteten i . I kommittémotion 2011/12:U245 (V) yrkande 1 föreslås att ska avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. vill värna en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik och anser därför att i stället ska avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Vidare vill i yrkande 16 att ska lämna samtliga åtaganden i NBG, då insatsstyrkan är en del av EU:s militarisering. I den enskilda motionen 2011/12:U335 (MP) yrkande 1 föreslås att inom FN, EU och i andra internationella organisationer ska verka för att bryta den internationella tystnaden kring och verka för att frågan förs upp på den internationella politiska agendan. I yrkande 2 vill motionären att inom FN, EU och i andra internationella organisationer ska verka för ett och ovillkorligt tillbakadragande av alla armeniska militära styrkor från ockuperad azerisk mark. Vidare föreslår motionären i yrkande 3 att inom FN, EU och i andra internationella organisationer ska verka för att den armeniska minoriteten i garanteras säkerhet, trygghet och självstyre inom ramen för territoriella gränser. I yrkande 4 vill motionären att inom FN, EU och i andra internationella organisationer ska engagera sig så att speciella program för försoning och tolerans mellan azerier och armenier i kommer till stånd. skriver att ett stort antal samråd i nämnden har gällt utvecklingen i , den arabiska våren och strävan efter demokrati i EU:s närområde (bl.a. , , och , liksom även och ). Vid dessa samråd har det i nämndens diskussioner understrukits vikten av respekt för mänskliga rättigheter och av demokratiseringsprocesser och skydd mot övergrepp på civila. Detta har även betonats vid samråd om bl.a. fredsprocessen i samt om , , , och Sydsudan. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till frihet, fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet konstaterar att samarbetet inom Europeiska unionen (EU) intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Den europeiska utrikespolitiken är vår utrikespolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Medlemskapet i EU innebär att ingår i en politisk allians, där medlemsländer inte har försvarsförpliktelser i förhållande till varandra, men tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. Att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. En viktig utmaning för och EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. Detta innefattar en vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken, det östliga partnerskapet och Unionen för . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Utskottet konstaterar att ramen för unionens samarbete österut utgörs av det östliga partnerskapet, som tillkommit på svensk-polskt initiativ. Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östliga grannländerna stärkts. Utvecklingen av östliga partnerskapet i alla dess delar är av centralt intresse för . Utskottet välkomnar att arbetet med att fördjupa och utveckla partnerskapet har fortsatt. Detta bekräftades bl.a. av det andra toppmötet inom ramen för det östliga partnerskapet, som hölls i . Utskottet konstaterar att är en viktig global och regional aktör. Den ryska staten lever dock inte upp till målen att stärka rättsstaten, bekämpa korruptionen och främja uppkomsten av ett starkt civilt samhälle. I samband med de två senaste valen har det framgått att landet har stora demokratiska underskott, vilket konstaterats av valobservatörer, oberoende analytiker och medier. Stora demonstrationer och opinionsanalyser i samband med konstaterat valfusk bekräftar bilden av att breda lager av medborgare efterlyser politiska och ekonomiska reformer. Viktiga mål för både EU:s och politik är därför att bidra till att stärka rättsstaten och att främja framväxten av ett starkt civilt samhälle i . Utskottet anser att en uppriktig och vid behov kritisk dialog med är ett naturligt inslag i de fördjupade, förtroendefulla relationer som eftersträvas. I då kraven på politisk och ekonomisk modernisering växer sig allt starkare ligger det i och EU:s intresse att utvecklas till en verklig demokrati som bidrar konstruktivt till att lösa gemensamma globala utmaningar. anslutning till WTO, som planeras äga rum , blir ett viktigt steg mot integration i världsekonomin och ett fullödigt ekonomiskt partnerskap med EU. Utskottet framhåller att energieffektivisering och satsningar på ny teknik borde utgöra viktiga delar av partnerskapet mellan och . Utskottet vill lyfta fram att det främsta syftet med EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra är att bidra till ett konstruktivt samarbete med . Särskilt framgångsrikt är samarbetet inom den nordliga dimensionens miljöpartnerskap, där viktiga insatser görs för att åtgärda gränsöverskridande källor till förorening av . Utskottet välkomnar de framgångar som har skett i reningsverket i , vilket är en för särskilt viktig insats. Utskottet beklagar att situationen avseende demokrati och respekt för rättstatsprincipen successivt har försämrats i . Utskottet anser därför att det fortsätter att finnas starka skäl att nära följa utvecklingen i , i synnerhet när det gäller respekten för demokratiska principer, mediefrihet och mänskliga rättigheter. Utskottet stöder landets europeiska integration och välkomnar att förhandlingarna om ett associeringsavtal kunde avslutas i samband med toppmötet mellan och . Utskottet konstaterar att förutsättningarna för EU:s politik i förhållande till ändrades radikalt efter presidentvalet och den efterföljande repressionen mot företrädare för oppositionen, oberoende massmedia och det civila samhället. EU:s linje att konsekvent kritisera brister när det gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt att kräva att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras måste fortsätta. Det alltmer försämrade läget när det gäller mänskliga rättigheter i motiverar ytterligare åtgärder mot den vitryska regimen. Det är viktigt att fortsätta att markera stöd till det vitryska folket, inklusive stöd till det civila samhället. I detta sammanhang välkomnar utskottet att EU har erbjudit förhandlingar om ett viseringsförenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resandet för vitryska medborgare. I utskottets utlåtande /12:UU5 konstaterade utskottet att händelserna i södra visade att EU:s hittillsvarande stöd till politiska reformer i området generellt sett har haft begränsad inverkan. Utskottet vill än en gång betona vikten av att EU lär av de misstag som har begåtts i grannskapspolitiken och utformar en ny politik som i högre grad är inriktad på stöd till demokratin. För grannländerna och deras medborgare måste fördelarna med ett fördjupat samarbete med EU bli tydligare. Grannskapspolitiken bör utformas så att medborgarna i grannländerna kan se tydliga exempel på vilka positiva effekter de närmare förbindelserna kan bidra till. Utöver själva reformeringen av grannskapspolitiken är det en angelägen uppgift för ledarna inom EU och regeringarna i EU:s medlemsstater att informera EU-medborgarna om att det krävs mer långtgående stöd till och utbyte med grannländerna än . Den reformerade grannskapspolitiken måste ha ett tydligt samband mellan å ena sidan ord och överenskommelser och å den andra konkret handling och genomförande samt resultatuppföljning. EU och partnerländerna måste enas om tydliga uppföljningsmekanismer som innefattar kriterier som måste vara uppfyllda för att fortsatt stöd ska beviljas. EU:s agerande ska vara tydligt och förutsägbart och vara förknippat med villkor. Det är utskottets uppfattning att EU:s stöd till länderna inom den europeiska grannskapspolitiken bör öka. Med ett förstärkt ekonomiskt stöd och genom att EU:s medlemsstater utvecklar en samstämmig syn på grannskapspolitiken bedömer utskottet att möjligheterna ökar att utgöra en inspirationskälla för och påverka grannländernas reformsträvanden och politik. I sammanhanget anser utskottet att EU, så fort villkoren är uppfyllda, bör inleda förhandlingar om fördjupade frihandelsavtal med , , och . Utskottet konstaterar att de fördjupade frihandelsavtalen styrs av associeringsavtalen med respektive land. De fördjupade frihandelsavtalen skulle vara en vidareutveckling av existerande handelsavtal inom ramen för associeringavtalet som innehåller skrivningar om respekten för de mänskliga rättigheterna. Ingående av ett fördjupat frihandelsavtal förutsätter utveckling mot ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, vilket har varit kriteriet för att välja ut de fyra aktuella länderna i förhållande till andra länder med vilka EU har associeringsavtal. Utskottet välkomnar att förhandlingsprocessen ska bygga på principen more for more, dvs. framsteg mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Vidare kan EU göra mer än för att underlätta kontakter människor emellan. För människor från grannskapet som får möjlighet att besöka EU kan erfarenheter från vistelsen tjäna som en inspirationskälla till demokratisering och modernisering. Forsknings- och stipendieprogrammen riktade till unga bör bli mer omfattande. Genom viseringsförenklingsavtal kan rörligheten främjas mellan partnerländerna och EU för exempelvis studenter, forskare och affärsmän och grannskapsförbindelserna därigenom stärkas. Den arabiska våren är på väg in i nästa fas. Demokratiska val hålls och nya konstitutioner skrivs. Det är viktigt att kvinnorna deltar i uppbyggnaden av demokratiska och fredliga samhällen och i förhandlingar och förberedelser för nya författningar. Grannskapspolitiken måste främja etablerandet av demokratiska, pluralistiska och sekulära stater. Alla människors såväl kvinnors som mäns lika värde och rättigheter måste vidare slås fast i konstitutionerna. Utskottet avser att återkomma till frågor som rör den arabiska våren under /13 i samband med ett betänkande om och . Utskottet vill dock redan nu betona vikten av att våldet i måste upphöra, att president måste stiga åt sidan och att en demokratisk övergångsprocess, representativ för hela det syriska samhället, inleds. EU:s stöd till FN och ansträngningar är välkommet. Utskottet beklagar att två veton har förhindrat att agera när det gäller . Utskottet välkomnar att var med i bildandet av en vängrupp för i och tillsättandet av en svensk ambassadör för att utveckla dialogen med och stödet till den demokratiska syriska oppositionen. Utskottet konstaterar att Unionen för (UfM) sjösattes , då den tidigare Barcelonaprocessen för EuroMed-samarbete fick ett nytt namn och en starkare politisk förankring. EuroMed-samarbetet är unikt genom sin betoning på gemensamma värderingar som demokrati och mänskliga rättigheter samt på ett delat ägarskap mellan EU och partnerländerna. Det är det enda forum vid sidan av FN där israeler och araber möts på ministernivå. Utskottet noterar att arbetet har fungerat ganska väl. Möten på högre tjänstemannanivå har hållits som planerat och sekretariatet har kommit i gång med sitt arbete inom de sex prioriterade områdena (solenergi, transport, stöd till små och medelstora företag, räddningstjänst och sociala frågor, forskning och högre utbildning samt vatten). Utskottet konstaterar att EU och anser att de israeliska bosättningarna på , inklusive i östra , är illegala enligt folkrätten. Utskottet noterar att det pågår en diskussion i om huruvida en EU-lagstiftning för att motverka finansiella transaktioner till bosättningarna ska införas eller inte. Utskottet emotser den dag då och kan leva i fred med varandra och i fred och säkerhet med hela den arabiska världen. Utskottet välkomnar den positiva utvecklingen i . Det gäller frisläppandet av politiska fångar, genomförandet av fyllnadsvalen , där Aung och hennes parti NLD vann stort, samt den burmesiska regeringens ansträngningar att sluta avtal om eldupphör med beväpnade grupper i de etniska områdena. vill utskottet framhålla vikten av att de återstående politiska fångarna friges, att mänskliga rättigheter respekteras, humanitärt tillträde till konfliktområden och att val hålls på ett fritt och rättvist sätt. Utskottet konstaterar att EU, med undantag för vapenembargot, suspenderade sanktionerna mot . Utskottet vill framhålla att den långsiktiga målsättningen med EU:s sanktioner mot bör fortsätta att vara att förmå regimen att respektera de mänskliga rättigheterna och inleda en dialog med oppositionen om en återgång till demokrati. Utskottet vill erinra om betänkande 2011/12:UU8 om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Utskottet välkomnar den översyn av EU:s arbete för mänskliga rättigheter i världen som kommissionen och EU:s utrikestjänst presenterade i meddelandet och som ska leda till ett bättre genomslag för mänskliga rättigheter i unionens externa politik. EU:s instrument för att främja demokrati och mänskliga rättigheter måste kontinuerligt vidareutvecklas och förbättras, och meddelandet är ett led i detta arbete. Utskottet vill framhålla att Europeiska utrikestjänsten (EEAS) skapar bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s externa agerande och därmed är den ett viktigt verktyg för att stärka EU som global aktör. Utskottet välkomnar arbetet med den fortsatta utbyggnaden av EEAS och noterar att målet är att utrikestjänsten ska vara fullt utbyggd . Utskottet anser att EU:s militära och civila krishanteringsinsatser, inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet i konfliktområden. Utskottet noterar att sammanlagt tretton insatser bedrevs i , och fyra militära, åtta civila och en civil-militär insats. Utskottet vill hänvisa till 2011/12:FöU1 vad gäller svenskt ledarskap i EU:s stridsgrupper. Genom vår medverkan och vårt ledarskap i EU:s stridsgrupper tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. Snabbinsatsförmågan bidrar till EU:s möjlighet att hantera kriser och stärker därmed EU som utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Utskottet anser därför att det är viktigt att även fortsättningsvis kan bidra till EU:s krishanteringsinsatser och krishanteringsberedskap, inklusive dess snabbinsatsförmåga. Inriktningen bör även fortsättningsvis vara att bidrar till EU:s stridsgrupper som ramansvarig nation. Utskottet välkomnar därför, som framgår i yttrandet UU4y till försvarsutskottet, regeringens proposition 2011/12:84 Den nordiska stridsgruppen 2015 som föreslår att som ramnation leder en av EU:s stridsgrupper i beredskap av 2015. Utskottet välkomnar deltagande i EUTM i . Insatsen syftar till att bidra till stabiliseringen av och bör ses som en del i EU:s bredare ansats i piratbekämpningen. Utskottet välkomnar att resolutionen om EU:s deltagande i FN antogs i generalförsamlingen . Resolutionen, som bl.a. möjliggör att EU:s representanter blir uppsatta bland större grupper på talarlistan i debatter i generalförsamlingen, bör medföra att EU:s roll i FN stärks och förtydligas. Utskottet ställer sig bakom regeringens aktiva stöd för (). Det ligger i intresse att skapa ett EU som har bättre förmåga till krishantering. Genom kan tillsammans med andra upprätthålla förmågor som annars skulle ha varit för kostsamma. Vidare bidrar positivt till att skapa en konkurrensutsatt marknad för den europeiska försvarsindustrin. Utskottet vill understryka att en internationellt konkurrenskraftig tekniknivå i ett internationellt samarbete också innebär bättre möjligheter för än annars att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet i önskad riktning. Detta gäller främst inom EU, men även i ett bredare internationellt sammanhang. deltar i olika samarbetsprojekt som bedriver. har bl.a. medverkat till att påverka i förutsättningsskapande åtgärder, t.ex. i genomförandet och den vidare utvecklingen av förmågeutvecklingsplanen, i ett forsknings- och teknikutvecklingssamarbete, i strategin för internationella materielsamarbeten och i den europeiska försvarsindustristrategin. Utskottet anser att agerande inom EU, i FN, bilateralt med och i andra sammanhang när det gäller ska utgå från folkrätten och rätten till självbestämmande för folket i . Utskottet välkomnar EU:s stöd till FN och det arbete som generalsekreterarens personliga sändebud utför. Utskottet noterar att EU-ministern i konstaterade att det är , där inte är medlem, som beslutar om FN-styrkan mandat. Utskottet anser att ska vara pådrivande för att utöka FN-styrkan mandat till att också omfatta övervakningen av respekten för mänskliga rättigheter i . Utskottet välkomnar att EU:s reformsamarbete med , och intensifierades ytterligare , inom ramen för det östliga partnerskapet. Frågor om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt betydande uppmärksamhet, särskilt med tanke på kommande parlaments- och presidentval i alla tre länder . Utskottet noterar att förhandlingar med de tre länderna om associeringsavtal med EU har fortsatt samt att och har gjort stora framsteg medan förhandlingarna med varit mer komplicerade. behöver en fredlig lösning, och det finns en mekanism för att hantera frågan. Det är Minskgruppens arbete. Utskottet stöder detta arbete som pågår inom ramen för . Utskottet vill uppmärksamma faktapromemorian 2011/12:FPM81 Budgetrubriken i nästa fleråriga budgetram. Faktapromemorian behandlar ett paket med förslag till finansieringsinstrument för EU:s yttre åtgärder. Förslagen omfattar perioden för nästa fleråriga budgetram 20142020. Det rör sig om en revidering av ett antal existerande finansieringsinstrument genom vilka EU förverkligar de mål och prioriteringar som har satts upp på det utrikespolitiska området. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är rimligt att befintliga strukturer för instrumenten bibehålls och välkomnar förslagen som syftar till regelförenkling samt ökad resultatorientering, samstämmighet och effektivitet. Utskottet understryker att och Europeiska unionen tillsammans med övriga biståndsgivare har ett ansvar för att biståndet och andra verktyg i utvecklingspolitiken kontinuerligt anpassas för att möta utmaningarna i en föränderlig värld. Utskottet anser att Europeiska unionens samlade förmåga och gemensamma agerande behöver utvecklas ytterligare för att visa ansvar och ledarskap i utvecklingsfrågorna. I detta sammanhang är ökad resultatorientering, transparens och fokus på tillväxt viktiga ledord. Som världens ledande givare har EU och dess medlemsstater en viktig roll att spela. Utskottet erinrar om sitt utlåtande /11:UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland . Där förde utskottet fram uppfattningen att i det fall ett land har beviljats budgetstöd och situationen försämras i landet vad gäller de grundläggande principerna enligt Lissabonfördragets artikel 21.1 bör EU reagera mot detta på ett tydligt och förutsägbart sätt, vilket bör framgå av uppföljningsmekanismer till budgetstödsprogrammet. Budgetstöd bör enligt utskottet vara kopplat till ett fortsatt genomförande av reformer i partnerlandet och tydliga uppföljningsmekanismer. Utskottet välkomnar att med kraft har fortsatt att driva på för att EU ska kunna uppnå det gemensamma målet om att avsätta av BNI i bistånd . Vidare ger utskottet sitt stöd till att regeringen fortsätter att verka för ökad transparens och resultatorientering i förvaltningen av EU:s bistånd, bl.a. i syfte att främja ansvarsutkrävande. Utskottet noterar att kommissionen i meddelandet om ökat genomslag av EU:s utvecklingspolitik en agenda för förändring (KOM(2011) 637 slutlig) bl.a. lägger ökad vikt vid trender för utveckling av mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning när beslut fattas om vilka biståndsformer som ska användas och vilken biståndsvolym som ska göras tillgänglig. I detta sammanhang vill utskottet erinra om de överläggningar som utskottet hade med biståndsminister och . I samband med det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet i , vid vilket utskottet var representerat i regeringens delegation, skulle utskottet, liksom regeringen, gärna ha sett mer ambitiösa och konkreta EU-åtaganden kring hur det fortsatta arbetet med biståndseffektivitet ska tas vidare. Utskottet anser att enklare och generösare ursprungsregler är en avgörande faktor för att integrera utvecklingsländerna i världsekonomin. bör fortsätta att aktivt arbeta för att förenkla och liberalisera ursprungsreglerna, för att anpassa dem mer till dagens produktions- och handelsmönster samt göra dem mer utvecklingsvänliga. Utskottet noterar att det förslag om allmänna preferenssystemet (GSP) som kommissionen presenterade anger att omfattningen av preferenser inte kommer att förändras. Utskottet noterar att arbetet med att förhandla fram de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna (ett 70-tal utvecklingsländer i , och ) fortsatte utan att formella framsteg i form av avslutade förhandlingar kunde uppnås. Vad gäller nedrustning, icke-spridning och konventionell rustningskontroll vill utskottet uppmärksamma betänkande 2011/12:UU7. Utskottet välkomnar att EU fortsatte att följa upp den strategi mot spridning av massförstörelsevapen som rådet antog 2003. Vidare fortsatte genomförandet av den handlingsplan om icke-spridning som EU antog 2008. För utskottet är det angeläget att EU driver en politik för såväl nedrustning som icke-spridning av massförstörelsevapen.