bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — En arbetsgrupp bestående av representanter från , SP , samt Avanture har tagit fram en rapport (Rapport of Toxicology) som syftar till att fungera som beslutsunderlag kring frågan. Av rapporten framgår att SP har ett intresse i att bilda ett , , inom sin verksamhet och att det ser stora synergieffekter mellan befintliga forskningsinstitut inom koncernen. Enligt rapporten är grunden för institutets verksamhet specialistkompetens inom integrerade riskbedömningsstrategier, experimentella metoder samt utbildning inom området toxikologi och 3R. I proposition 2012/13:30 Forskning och innovation framhålls att betydande delar av resurser inom avancerad industriell kemisk processutveckling återfinns hos i . Företaget har beslutat att lägga ned forskningsverksamheten i . Om utrustning och kompetens som finns inom företaget kan användas även i fortsättningen ges enligt propositionen en möjlighet att snabbt bygga upp en nationell resurs som saknas , baserad på befintlig utrustning och kompetens inom . Vidare anförs att mot denna bakgrund bör medel avsättas till () för att möjliggöra etablerandet av ett nytt processutveckling och katalys. Enligt propositionen bör huvudsyftet med verksamheten vid det nya institutet vara att ge forskare vid universitet och högskolor eller små och medelstora forskningsbolag tillgång till verktyg, teknik, utrustning och kunskap som krävs för att vidareutveckla forskningsresultat för kommersiell användning. Enligt uppgifter från fanns förslaget om att ta till vara kompetens genom att också skapa ett toxikologiskt institut med i ett tidigt skede. Utskottet noterar att detta förslag inte återfinns i den aktuella propositionen. Propositionen hänvisades till för beredning inom . Beträffande djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare noterar utskottet att enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet är i princip alla grisfarmare grundcertifierade, och certifieringen innebär i princip bara att man följer lagen. Därmed är dessa åtgärder inte möjliga att ersätta då en ersättning inom landsbygdsprogrammet måste gå utöver lagstiftningskrav men också allmän praxis. Utskottet konstaterar emellertid att har lämnat en redovisning av uppdrag om kastrering av smågrisar. Uppdraget var ett led i arbetet med att finna alternativ till obedövad kastrering. För att minska det lidande smågrisar utsätts för i samband med obedövad kastrering föreslår regeringen i propositionen att stöd ska kunna lämnas för vissa kostnader i samband med kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt (se under anslaget 1:5). Av propositionen framgår vidare att djurskyddet i svenska besättningar kommer att stärkas ytterligare genom den djurvälfärdsersättning inom ramen för landsbygdsprogrammet som beslutades . Åtgärden är en ersättning för åtgärder som ökar djurens välbefinnande och innebär bl.a. krav på förebyggande hygienprogram, foder och produktionskontroll samt vaccinering mot rödsjuka, parvovirusinfektion och spädgrisdiarré. När det gäller frågan om höjd återbetalning av koldioxidskatt gäller enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen om skatt på energi (1994:1776), förkortad LSE, koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthushållning eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskatt. har beslutat att skattebefrielsen sänks till (SFS 2009:1496 och 1497). Enligt 9 kap. 9 § LSE medges vidare energiintensiva företag inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. I fråga om ekologisk produktion vill utskottet hänvisa till att det framgår av budgetpropositionen att trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Utskottet har under anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket redovisat att frågan om stöd för ekologisk produktion övervägs inom ramen för kommande landsbygdsprogram. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2012/13:3) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23. Genom beslut av om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 23, bet. 2012/13:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter m.m. till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (se bil. Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt som eller högre än många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen Vi har höga ambitioner för unga. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara långtidsarbetslösa. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om 18 miljarder. Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära, och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. har i årets s.k. rambetänkande ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som anges i budgetpropositionen. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 16 under fortsatta behandling. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde fördelas på det sätt som framgår av vår motion (2012/13:MJ443). Regeringen beslutade att sänka de avgifter som slakterierna betalar för veterinärer. Syftet var att öka lönsamheten för djuruppfödarna. Vi menar att detta var en misslyckad reform. Vi menar att den inte har lett till sänkta köttpriser eller ökad lönsamhet för uppfödarna. Vi vill därför återinföra den tidigare avgiften och således minska anslaget 1:16 med . Målet att den ekologiska odlingen ska stå för av arealen 2010 nåddes inte. ligger arealen på . Vi tror att den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa. Vi föreslår därför att anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, alltså åtgärder inom EU:s landsbygdsprogram, ska ökas med för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Det innebär en möjlighet att stödja ekologisk odling med mer än regeringen eftersom anslaget 1:18 gäller den svenska egenfinansieringen i EU:s landsbygdsprogram. Efterfrågan på biogas är stor och det saknas en sammanhållen biogaspolitik från regeringen. Det behövs, menar vi, stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar. Den största potentialen för biogas finns inom lantbruket. När naturgödsel rötas bildas en flytande gödselprodukt som har samma gödslande effekt som naturgödsel men som läcker väsentligt mindre kväve och fosfor till omgivande vattendrag. Att stimulera till biogasproduktion är med andra ord mycket viktigt i kustområdena. Vi vill införa ett biogasstöd i enlighet med förslag om metangasreduceringsersättning på för producerad energi från stallgödsel. Biogasstödet innebär att en lantbrukare som producerar biogas och återvinner energin alternativt producerar fordonsgas från företagets naturgödselproduktion får en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Eftersom vi tror att biogasen har alla möjligheter att bli konkurrenskraftig av egen kraft tror vi det är viktigt att producenterna av biogas får ett stöd som är tidsbegränsat och i linje med avskrivningskostnaden för anläggningen. Vi föreslår därför att anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, alltså åtgärder inom EU:s landsbygdsprogram, ökas med för detta ändamål, vilket med inkluderade EU-medel kan ge möjlighet att dela ut stöd för . bör få i uppdrag att utforma detaljer i förslaget att utforma ett metangasreduceringsstöd för lantbrukare som producerar biogas från stallgödsel. Lika viktigt som att skydda skog genom reservat, naturvårdsavtal och frivilliga åtaganden är att skapa incitament för en ökad naturhänsyn och biologisk mångfald i delar av den konventionellt brukade skogen. Vi vill arbeta för ett större användande av frivilliga skogsbruksplaner där skogsägare, inom ramen för sitt skogsbruk, stimuleras till en ökad biologisk mångfald. Det handlar om ökad kunskap för naturvårdande insatser som går utöver hänsynskraven i skogsvårdslagen. Vi vill omfördela inom anslaget 1:1 och inom ramen för det som regeringen kallar Skogsriket. Detta bör huvudsakligen inriktas på små skogsägare. När det gäller ersättning för viltskador m.m. (anslag 1:7) anser vi att det bör genomföras en översyn av samernas ersättningssystem för rovdjursskador mot bakgrund av det ökade rovdjurstrycket av framför allt björn. Det är angeläget att hitta alternativ till djurförsök, dels för att minska lidandet bland djur, dels för att de artskillnader som finns mellan människor och olika djur medför en osäkerhet när exempelvis en medicin som prövats på djur med gott resultat ska prövas på människor. Detta arbete brukar uttryckas som tre principer, i begreppet 3R. 2010 antog EU ett nytt direktiv om djurförsök för vetenskapliga ändamål. Direktivet kräver också att forskning uppmuntras inom 3R-området. Vi föreslår därför att ett den befintliga metodutvecklingen och forskningen kring djurförsök samordnas i ett 3R-center. Regeringen har gjort en översyn av Svenska artprojektet vid SLU. Vi menar att är en viktig grund för arbetet att bevara den svenska biologiska mångfalden och att det är viktigt att detta projekt kan fortlöpa. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 3 (MP) (MP) anför: har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat vår ekonomiska politik och vårt budgetförslag . menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 23. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2013 än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion. anser att framtiden för jord-, skogs- och vattenbruk ligger i hållbart brukande i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. vill investera i framtidens jordbruk. Vi vill stödja en omställning till en hållbar livsmedelsproduktion med ökad ekologisk produktion, mångfald och mer framtida ekosystemtjänster. Vi anser att kvarvarande skyddsvärda skogsområden inte räcker till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. Vi föreslår därför en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Vi avsätter därför mer än regeringen till anslaget 1:1 och mer till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . Som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren föreslår vi en ökning av anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. med . För att börja genomföra en del av förslag och andra åtgärder avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslaget 1:8 med . Vi föreslår också att anslaget ökas med ytterligare för arbetet med djurskydd. I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . Detta finansieras genom att en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel återförs. Vi föreslår också att anslaget 1:24 tillförs som ska användas till att fortsätta att utveckla arbete med fortlöpande miljöanalys. Som ett led i kunskapsuppbyggnaden om biologisk mångfald satsade regeringen på ett långsiktigt projekt för att kartlägga de arter som förekommer i . fastställde 2005 finansieringen på nivån . Regeringens förslag om att riva upp det beslutet skapar en osäkerhet och risk för ryckighet i den fortsatta finansieringen, vilket är oförenligt med projektets karaktär. anser att även fortsättningsvis bör ges tryggade ekonomiska förutsättningar för att kunna fortsätta med sitt viktiga arbete. Det ekologiska lantbruket bidrar till att flera miljömål nås. Dessutom bidrar det till att markens produktivitet bevaras . vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. föreslår att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig jordbrukssektor och förs över från anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Anslaget uppgår till . Vi vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Det är en åtgärd för bättre folkhälsa och mot övergödning. Intäkterna bör som tidigare återföras till näringen, i första hand i form av ersättning för miljöåtgärder. Vi vill satsa på ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion. Återstoden, merparten, går som nämnts till en ökning av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, i första hand för åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. Vi ser stora behov att förbättra villkoren för djuren och föreslår ett djurskyddspaket på 2013 med följande delar. Länsstyrelserna behöver få ytterligare resurser för att kunna upprätthålla en god tillsyn. Vi anslår för detta inom utgiftsområde 1 anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. Vi föreslår till ett nytt anslag, Inrättande av djuretisk ombudsman. Denna ombudsman ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkarakteristika, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. Vi föreslår vidare att anslaget 1:8 utökas med ytterligare för att stärka djurskyddsarbetet (utöver den ökning vi föreslår för miljömålsarbetet, vilket innebär en ökning med sammanlagt ). saknar en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett 3R-center (replace, reduce, refine) för alternativ till djurförsök, lämpligen förlagt till det nationella centret för djurvälfärd vid SLU i , skulle kunna bidra till detta liksom till att uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. Vi föreslår att ett nytt anslag, till djurförsök, tillförs 2013 och därefter. För att ta vara på den toxikologiska kompetens som lämnar efter sig i har det väckts förslag om ett nytt toxikologiskt institut i . Med ett nationellt kompetenscenter för alternativ till djurförsök ett 3R-center och ett toxikologiskt institut med 3R-inriktning skulle kunna bli ledande när det gäller att utveckla nästa generations djurfria tester, och se till att de djurförsök där det ännu inte utvecklats alternativa metoder förbättras på så sätt att färre djur används och att de djur som används inte behöver lida. Dagens anslag för forskning om alternativ till djurförsök är en liten summa i forskningssammanhang, inte minst i jämförelse med de betydligt större summor som satsas på forskning med djurförsök. anser också att ett metanreduceringsstöd bör införas för mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 3 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Eftersom har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 23. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotion /13:MJ411. Vi avsätter till djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Tillika höjer vi återbetalningen av koldioxidskatten med då har en av de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Vi anser även att det behövs riktade forskningsanslag för forskning inom köttodling. Att odla kött på konstgjord väg innebär ett flertal fördelar, bl.a. minskade utsläpp av växthusgaser För att komma vidare med forskningen och utveckla området av köttodling behövs mer resurser. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 3 (V) (V) anför: har i sin budgetmotion presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram har fallit väljer vi att i detta särskilda yttrande redovisa den politik vi menar att behöver för en bättre framtid. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi lägger fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. förslag inom utgiftsområde 23 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. ökar satsningar på biotopskydd och naturvårdsavtal i skogen, och anslaget till skogsbruket ökar. Vi värnar ett starkt och oberoende djurskydd i och ökar anslag för djurskyddsverksamhet samt för införandet av en djurombudsman. Vi satsar på en miljö- och klimatanpassad livsmedelssektor, och får höjda anslag och nya uppdrag. Som ett led i en större satsning på ekologiskt och miljöanpassat jordbruk avsätts medel för miljöförbättringar i jordbruket samt för införande av ekorådgivare. Vi föreslår en ny matsatsning, det hållbara matlandet. Med denna satsning vill vi öka intresset för god och näringsriktig mat samt öka konsumtion och produktion av ekologisk och vegetarisk mat. Målet ska också vara att de klimat- och miljöpåverkande utsläppen inom livsmedelsproduktionen minskar och att andelen lokalproducerade livsmedel ökar. Vi avsätter medel för att folkbildningsprojektet ska kunna fortsätta sitt arbete. Vi avslår regeringens förslag att subventionera slakterier. Sammantaget föreslår ökade anslag med inom utgiftsområdet. Vi höjer anslaget 1:2 Insatser för skogsbruk med för åtgärder och skydd av värdefull natur. Av dessa ska användas till utbildning, utveckling och arealstöd för omställning till hyggesfri skogsskötsel.