bet · GZ01KU20 · 2012-06-07 00:00:00 — Regeringen har från detta anslag betalat ut t.ex. belopp som staten genom lagakraftvunnen dom ålagts att betala och belopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig att ersätta. Det ankommer på regeringen att i efterhand anmäla till vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Genom en skrivelse till begärde utskottet kopior av aktieägaravtalet av och tilläggsavtalet av , och svar på ett antal frågor. Frågorna var följande: Utskottet begär en redogörelse för innebörden av aktieägaravtalet respektive tilläggsavtalet, särskilt i förhållande till dels den i gransk- ningen aktualiserade frågan om skadeståndsskyldighet gentemot den danska staten, dels om avtalen innebär att staten är förhindrad att behålla aktierna i . Utskottet begär en kommentar till det som anförs i anmälan om vad uppgett inför näringsutskottet om skadeståndsskyldighet gentemot den danska staten. Vilken var den rättsliga grunden för att kunna ingå avtalen? Utskottet begär en redogörelse för hur ingåendet av respektive avtal överensstämmer med bemyndigande . Utskottet begär en redogörelse för de överväganden och den process som föregick tecknandet av tilläggsavtalet. Utskottet begär en redogörelse för vilken information om avtalens exi- stens och innehåll som lämnats till näringsutskottet och . Har någon faktisk förändring skett av statens ägande av Posten Nor- den AB efter det att avtalen ingicks? Vilka ytterligare kommentarer föranleder anmälan och denna promemo- ria? Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad vid Finans- departementet (bilaga A5.1.2) med kopior av aktieägaravtalet och tilläggs- avtalet. Som svar på utskottets begäran om en redogörelse för innebörden av avtalen anförs i promemorian att den svenska och den danska staten ingick ett avtal om samgående mellan /S. Genom samgåendet bildades ett nytt bolag, Posten Nor- den AB (numera ). För reglering av samägandet fanns som bilaga till samgåendeavtalet ett aktieägaravtal som undertecknades vid sam- gåendet. reglerar huvudsakligen parternas gemensamma ägarstyrning, villkor för en eventuell försäljning av aktier och därtill kopp- lade bestämmelser om avtalsbrott, sekretess och lagval m.m. avser en ändring av bolagsordningen inklusive därav nöd- vändiga justeringar av aktieägaravtalet. Vidare anförs att aktieägaravtalet och tilläggsavtalet (avtalen) inte med- för någon skyldighet för svenska staten att under några omständigheter sälja eller köpa aktier i . Däremot innehåller aktieägaravtalet i punkten 4.3 en bestämmelse om parternas avsikt att börsnotera aktierna i . efter samgåendet, dvs. från , har vardera parten en rätt att initiera en börsnotering enligt följande. Part ska ha rätt att delta och sälja aktier vid en börsnotering. Den part som initierar en börsnotering ska ha företräde att sälja samt- liga sina aktier framför andra parter. En part som initierar en börsnotering har en skyldighet att sälja så många aktier att börsens spridningskrav uppnås (dock med beaktande av undantagen i de två sista punkterna nedan). En part som inte initierar en börsnotering har ingen skyldighet att sälja aktier. Om spridningskravet för aktien inte uppnås genom parternas frivilliga försäljning av aktier har samtliga parter ett åtagande att rösta för en nyemission av aktier som erbjuds att tecknas av marknaden så att sprid- ningskravet uppfylls (dock med beaktande av de två sista punkterna nedan). Svenska staten har en ovillkorlig rätt att behålla ett ägande motsva- rande av aktier och röster i . Danska staten har en ovillkorlig rätt att behålla ett ägande motsva- rande av aktier och röster i . Vidare anförs som svar på frågan att enligt punkterna 2.3.92.3.12 i Nas- daq OMX nuvarande regelverk för emittenter ska ett tillräck- ligt antal aktier finnas i allmän ägo vid en notering. Detta krav är uppfyllt om av aktierna i en serie är i allmän ägo. Börsen kan dock godkänna en procentsats som är lägre än av aktierna om det bedöms att handeln kan fungera tillfredsställande och under förutsättning att ett stort antal aktier är i allmän ägo. Vidare anförs att om danska staten skulle initiera en börsnotering kan det alltså uppkomma en skyldighet för svenska staten att rösta för en nyemission av aktier i . En förutsättning är dock att danska staten fullgör sin skyldighet att så långt möjligt erbjuda mark- naden så många aktier att börsens spridningskrav uppfylls. Danska statens ägande uppgår till av aktierna motsvarande av rösterna. Danska staten är enligt avtalet skyldig att sälja aktier i en sådan utsträckning att kvarvarande innehav motsvarar av rösterna. Den nyemission som i en sådan situation skulle behöva genomföras skulle medföra att svenska statens ägande reducerades från av aktierna i bolaget. Skadestånd är enligt aktieägaravtalets punkt 5 en av sanktionerna för brott mot avtalet. Om inte den part som brutit mot avtalet vidtar åtgärder för att undanröja avtalsbrottet från det att parten upp- märksammades på avtalsbrottet har den icke-brytande parten tillgång till alla sanktioner enligt svensk lag, med undantaget att det inte finns någon rätt att säga upp avtalet. Part som bryter mot aktieägaravtalet ska enligt dess punkt 5.2 ersätta den andra parten för all direkt skada denne orsakas på grund av avtalsbrottet. Detta medför enligt promemorian att om svenska staten skulle bryta mot aktieägaravtalet genom att vägra rösta för en nyemission enligt bestämmelsen om detta skulle svenska staten kunna bli skyldig att ersätta den direkta skada som danska staten orsakats på grund av avtalsbrottet. Som svar på begäran om en kommentar till det som anförs i anmälan om skadeståndsskyldighet anges att ett bifall till motionsyrkandena i sig inte medför skadeståndsskyldighet för svenska staten, men att svenska sta- ten skulle kunna bli skadeståndsskyldig för den skada danska staten lider på grund av att svenska staten inte kan uppfylla alla sina åtaganden enligt aktieägaravtalet. I promemorian anförs som svar på frågan om vilken den rättsliga grun- den var att ingå avtalen att enligt 9 kap. 8 § regeringsformen står statens medel och dess övriga tillgångar till regeringens disposition. Aktier i före- tag som ägs av staten utgör en sådan tillgång som står till regeringens förfogande. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen fastställer i den omfattning som behövs grunderna för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. I 9 kap. 10 § regeringsformen anges att reger- ingen inte får ta upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse utan bemyndigande. I lagen (1996:1059) om statsbudgeten reg- lerades bl.a. överlåtelse av statens egendom. Enligt 26 § i den lagen fick regeringen besluta om försäljning av aktier i ett företag där staten har mindre än hälften av rösterna för samtliga aktier, om inte bestämt annat. Regeringen får enligt samma lagrum inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägaran- del i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier. Vissa ändringar i regeringsformen trädde i kraft den 1 janu- ari 2011 och den nya budgetlagen (2011:203) trädde i kraft . De nu aktuella regleringarna har sålunda ändrats, men bestämmelser- nas innebörd är densamma i här relevanta avseenden. Vidare anförs att av detta följer att regeringen behöver bemyn- digande t.ex. för att kunna genomföra ett samgående mellan ett statligt ägt bolag och ett annat bolag. Regeringen föreslog mot den bakgrunden att skulle godkänna ett samgående mellan mark A/S och bemyndiga regeringen att minska statens ägarandel i . beslutade i enlighet med regeringens för- slag. Som svar på begäran om en redogörelse för hur ingåendet av avtalen överensstämde med bemyndigande anförs att riksda- gen godkände samgåendet och bemyndigade regeringen att minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). Som framgår av propositionen föreslog regeringen denna lägsta nivå för att säker- ställa statens möjlighet att förhindra beslut bland ägarna som kräver kvali- ficerad majoritet, bl.a. ändringar av bolagsordningsbestämmelser om bolagets verksamhetsföremål. Det framgår också av propositionen att avtals- parterna före riksdagsbeslutet hade tecknat en avsiktsförklaring med inne- börden att en börsnotering skulle kunna påkallas och att den danska staten, liksom den svenska, skulle ges en möjlighet att ensidigt genomföra en ägar- breddning genom en sådan börsnotering. Det angavs också i propositionen att statens roll som reglerare är helt skild från ägarrollen, varför samhälls- uppdraget kan hanteras på motsvarande sätt som även vid en situa- tion med en förändrad ägarstruktur. Vidare anförs att till grund för förhandlingarna av avtalen ingick närings- utskottets betänkande 2007/08:NU13 där det bl.a. angavs följande. När det gäller frågan om en framtida börsnotering av det sammanslagna bolaget ser utskottet samgåendet som ett sätt att bana väg för ett pluralistiskt ägande. En börsnotering skapar likviditet för bolaget och kan underlätta eventuella strukturaffärer. Utskottet ville också understryka att det bemyn- digande som föreslås ge avser en minskning av statens ägande som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget, vil- ket ger staten kontrollerande makt över bolagsordningen; därmed behåller staten sitt dominerande inflytande. I promemorian anförs vidare att avtalen innehåller bl.a. en ovillkorlig rätt att för svenska staten att behålla ett ägande motsvarande av aktier och röster i och avtalen är således såväl i detta som i andra avseenden i enlighet med bemyndigande. Som svar på utskottets begäran om en redogörelse för de överväganden och den process som föregick tecknandet av tilläggsavtalet anförs i prome- att tilläggsavtalet endast avser en ändring av bolagsordningen inklusive därav nödvändiga justeringar av aktieägaravtalet rörande regelver- ket mellan parterna vid en eventuell börsnotering m.m. och är en direkt följd av aktieägaravtalet. Vidare anförs att ansvarar för att tillhandahålla en riks- täckande postverksamhet i båda länderna, dvs. Detta är inskrivet i bolagsordningens verksamhetsparagraf. I och med parternas möjligheter att vid en börsintroduktion och under vissa förutsättningar gå ned till av aktierna och rösterna skulle svenska staten, men inte danska staten, därefter kunna förhindra att bolagsord- ningen ändras så att den inte längre omfattar samhällsuppdraget. Som framgått av statsrådet svar på en skriftlig fråga (fr. 2010/11:432) bekräftade tilläggsavtalet parternas överenskommelse att ta bort en para- graf ur bolagsordningen vid årsstämman i . Den aktuella paragrafen i bolagsordningen var ursprungligen något som den danska sta- ten efterfrågade för att kunna säkerställa att bolaget alltid skulle tillhanda- hålla en rikstäckande postverksamhet i . Av bolagsordningen framgår bl.a. att bolaget direkt eller genom dotterbolag ska tillhandahålla rikstäckande postverksamhet i och . Danska staten beslu- tade att från säkerställa den rikstäckande postverksam- heten i via lagstiftning. Eftersom de centrala delarna av den aktuella paragrafen därmed inte längre behövdes togs den bort. Svenska staten har aldrig haft något behov av paragrafen eftersom staten genom sin ägarandel på av rösterna i bolaget kan stoppa den typ av beslut som anges i paragrafen. Dessutom säkerställs tillhandahållandet av rikstäckande postverksamhet i genom postlagen (2010:1045). Med anledning av utskottets begäran om en redogörelse för vilken infor- mation om avtalen som lämnats till näringsutskottet och anförs i promemorian att regeringen sedan avtalens ingående regelbundet har infor- merat i följande propositioner och skrivelser: proposition 2009/10: 1, proposition 2010/11:1, proposition 2011/12:1, skrivelse 2008/09:75, skri- velse 2009/10:75 och skrivelse 2010/11:75. Som exempel kan nämnas att regeringen i skrivelse 2008/09:75 informerade om att reger- ingen beslutat att ett samgående mellan /S skulle ske genom att aktieägaravtal och kombina- tionsavtal i huvudsaklig överensstämmelse med förslagen undertecknades. Regeringen bemyndigade chefen för , statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att för statens räkning underteckna aktieägaravtalet och kombinationsavtalet samt att vidta nödvän- diga åtgärder för att genomföra samgåendet i enlighet med vad som följer av avtalen. Vidare informerade regeringen i skrivelsen om att det nya verk- samhetsföremålet kommer att föras in i bolagsordningen för eller det gemensamma bolaget efter samgåendet . Vidare anförs att året därpå kompletterades informationen enligt bl.a. följande i skrivelse 2009/10:75. undertecknades varefter bildades. Vidare anförs att 2011 genom skrivelse 2010/11:75 informera- des om att statsrådet bemyndigats att för statens räkning underteckna tilläggsavtalet. Ytterligare information om aktieägaravtalet och dess innehåll efterfrågades av först . Vad gäller frågan om det skett någon faktisk förändring av statens ägande i bolaget anförs att svenska staten har av aktierna och av rösterna i bolaget. Vid samgåendet pågick ett aktiepro- gram för anställda i Post A/S som medförde att statens ägarandel direkt efter samgåendet uppgick till av aktierna motsvarande av rösterna i det gemensamma bolaget. Den i samgåendet avsedda ägarfördelningen kunde uppnås först efter det att aktieprogrammet avslutats. Justeringen av aktieandelen är således en följd av detta. Utskottet genomförde en offentlig utfrågning av statsrå- det (bilaga B2). Vid utfrågningen uppgav bl.a. att en förutsättning för sam- gåendet har varit möjligheten att börsnotera aktier i det nya bolaget. Detta framgick tydligt i den proposition som låg till grund för beslut. För danska staten var det viktigt att få möjlighet att sälja aktier på börsen men inte mer än att danska staten framöver skulle äga av aktierna. För svensk del var det viktigt att inte tvingas delta i en börsnotering, dvs. skulle inte tvingas sälja aktier i bolaget i samband med en börsnotering. Eftersom danska staten inte har tillräckligt många aktier i bolaget för att uppfylla Stockholmsbörsens for- mella spridningskrav på blev lösningen att det nya bolaget skulle få ge ut nya aktier för det fall danska staten begärde en börsnotering. På så sätt kunde en börsnotering ske utan svenskt delta- gande. Vid en eventuell börsnotering späds dock det svenska ägandet i bolaget ut från 60 till av aktierna. Även efter en ensidig dansk börsnotering skulle alltså svenska staten ha ett bestämmande infly- tande över bolaget. Vidare anförde att det i aktieägaravtalet regleras frågor om hur bolagsordningen i det samägda bolaget ska se ut, hur en samhälls- omfattande posttjänst ska behållas, hur styrelsen ska vara sammansatt, dess arbetsordning, hur förändringar i ägande ska gå till, hur en börsintroduk- tion kan genomföras och bestämmelser om sanktioner vid avtalsbrott. När aktieägaravtalet undertecknades 2009 visste ännu inte den danska staten hur deras nya postlag skulle komma att se ut. Det danska samhällsuppdra- get säkrades därför ursprungligen genom aktieägaravtalet. Staterna kom överens om att justera avtalet genom ett tilläggsavtal när det stod klart hur den danska lagstiftningen skulle utformas. tillkom alltså som en direkt följd av att säkerställandet av det danska samhällsuppdraget numera, i likhet med det svenska, görs genom postlagstiftning. Det var såle- des en ren följd av de åtaganden som redan gjorts i aktieägaravtalet. anförde också att de väsentliga delarna av avtalets inne- håll beskrevs i propositionen 2008. Regeringen har därefter skriftligen informerat om processen, och någon ytterli- gare information har heller inte efterfrågats av . Samtliga avtal i frågan ligger inom ramen för vad har bestämt. Något formellt skäl att återkomma till med mer utförlig informa- tion om avtalens innehåll har därför inte funnits. konstate- rade, med facit i hand, att det hade varit en fördel om efter avtalens ingående hade informerats om avtalens närmare inne- börd. Den information som gavs näringsutskottet borde ha lämnats tidigare. Fråga om skadestånd kan enligt uppkomma om danska staten väljer en börsintroduktion, om den svenska staten väljer att inte gå med på detta, om OMX Stockholmsbörsen anser att spridningskravet inte är uppfyllt, om det blir fråga om en nyemission, om det blir fråga om att danska staten lider någon som helst skada och om det blir fråga om kom- pensationskrav från danska staten. Utskottet genomförde en offentlig utfrågning med statsmi- nister (bilaga B12). Vid utfrågningen anförde bl.a. att det aktieägaravtal som ingicks med danska staten innebar att svenska staten åtog sig att rösta för en nyemission i samband med en av danska staten påkal- lad börsnotering. Detta åtagande låg inom ramen för bemyndigandet, och svenska staten kunde för avtalets ingående utan tvivel infria det. Det fanns därför ingen risk för att svenska staten skulle bryta mot avtalet i denna del och därmed riskera att drabbas av skadeståndsanspråk. Denna risk uppkom inte förrän beslutat återkalla sitt tidigare bemyndigande. Vidare anförde att som framgår av skriftliga svar till har regeringen löpande informerat om samgåendet i ett flertal propositioner och skrivelser, och ytter- ligare information har inte efterfrågats av . Han noterade att finansmarknadsministern vid utfrågningen bl.a. uppgav att något formellt skäl att återkomma med en mer detaljerad information om aktieägaravtalet inte funnits men att det med facit i hand kunde konstate- ras att det hade varit en fördel om efter avtalets ingående hade informerats om den närmare innebörden av det. Utskottet noterar att redan vid behandlingen av propositionen om samgåendet visste att en börsintroduktion kunde komma att bli aktuell och att någon av huvudägarna, dvs. svenska eller danska staten, kunde påkalla en sådan . Vidare konstaterar utskottet att svenska sta- ten enligt aktieägaravtalet inte är skyldig att sälja sina aktier och har en ovillkorlig rätt att behålla ett ägande som lägst av aktierna och rösterna. Utskottet kan således konstatera att det aktieägaravtal som regeringen ingick 2009 i dessa delar stod i överensstämmelse med det bemyndigande som lämnade . I aktieägaravtalet regleras även sanktioner vid brott mot avtalet. Dessa omfattar att en part ska ersätta den andra parten för all direkt skada denne orsakas på grund av ett avtalsbrott. Av granskningen framgår att det inte framförts några krav på ersättning på grund av aktieägaravtalet. Ett sådant krav skulle kunna uppkomma om t.ex. den danska staten väljer att initiera en börsintroduktion och om detta gör att det behövs en nyemission och inte går med på en sådan. Det förutsätter också att den danska staten lider någon direkt skada av detta och framför ett krav på ersättning. Även om sanktionerna vid ett avtalsbrott inte hade reglerats särskilt i avtalet torde en avtalspart alltid kunna framställa krav på ersättning om en avtalspart bryter mot ett ingånget avtal. Detta följer av vanliga civilrätts- liga regler. Under en lång följd av år har beslutat ett anslag för oförutsedda utgifter av mer brådskande natur, som har använts för t.ex. belopp som staten genom en dom har ålagts att betala eller belopp som staten till följd av en skada i samband med statlig verksamhet åtagit sig att ersätta. Det finns också möjlighet för regeringen att vända sig till riks- dagen med förslag om ytterligare anslagsmedel om ärendet inte är av brådskande natur. Utskottet anser inte att regeringen har överskridit bemyndi- gande genom att det i aktieägaravtalet särskilt har reglerats vilka sanktio- ner som kan komma i fråga vid ett avtalsbrott. Utskottet noterar att regeringen i sina redogörelser för behandlingen av skrivelser har redovisat att aktieägaravtalet har ingåtts och detta skedde. Avtalets existens har således varit känd för . Någon närmare information om innehållet i avtalet lämnades dock inte i dessa redogörelser. Vid utfrågning av statsrådet menade han att det skulle ha varit en fördel om efter det att avtalen ingåtts hade blivit informerad om deras när- mare innebörd, och således att den information som lämnades till närings- utskottet borde ha lämnats tidigare. Enligt 3 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen lämna information till genom en skrivelse eller muntligen genom ett statsråd vid ett sammanträde med kammaren. Utskottet anser dock att det vore orimligt att kräva att regeringen på detta sätt för skulle redovisa innehållet i samtliga avtal som regeringen ingår. har inte heller särskilt beslu- tat att regeringen ska återkomma med någon närmare information om de i granskningen aktuella avtalen. I detta fall rörde det sig om ett samgående mellan ett större bolag med staten som ägare och ett utländskt bolag. Om näringsutskottet i ett tidigare skede hade haft information om den närmare innebörden av aktieägaravta- let hade näringsutskottet i sin beredning kunnat beakta alla konsekvenser av att föreslå en återkallelse av bemyndigandet. Mot bakgrund av avtalets karaktär hade det självfallet varit önskvärt att det berörda utskottet hade fått information om avtalets innehåll efter att det hade ingåtts. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskot- tet. 5.2 Regeringens styrning av bl.a. i fråga om ersättning till vissa ledande befattningshavare I två anmälningar som inkom till den 4 respektive , bilaga A5.2.12, begärs att utskottet granskar om regeringens styrning av främst i frågor om ersättning till ledande befattnings- havare har skett på ett sätt som är förenligt med aktiebolagslagen och regeringens riktlinjer för de statliga bolagen. Enligt anmälarna stred ett avtal mellan och den dåvarande verkställande direktören om avgångsvederlag mot regeringens riktlinjer. I den enhet inom som beredde frågan om ersättningen ingick enligt anmälarna en tjänsteman från . Enligt en av anmälningarna finns det uppgifter om att även de statligt ägda företagen har agerat för att kringå riktlinjerna, liksom om att även ledande befattningshavare i Vat- tenfalls utländska dotterbolag har fått ersättningar i strid med riktlinjerna. Anmälarna vill att ska granska bl.a. i vilken utsträck- ning information utbyts mellan regeringen och genom Närings- departementets representant i bolagets styrelse och om denna information i så fall har varit bristfällig. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria upprättad inom , bilaga A5.2.3. dåvarande verkställande direktör lämnade sitt uppdrag . Han arbetade dock kvar i fram till pensioneringen och stod till styrelsens förfogande för andra uppdrag. fick han lön. Han fick härutöver, i enlighet med en överenskommelse träffad med bolagets styrelseordförande och ett beslut av bolagets styrelse , en ersättning motsvarande av avtalsenligt avgångsvederlag från den dag han slutar som vd fram till pensionsdagen. Enligt medieupp- gifter har ersättningen motsvarat tolv månadslöner, . I årsredovisning (s. 120) anges att eftersom överens- kommelsen med ingicks under felaktiga förutsättningar och avvi- ker från regeringens riktlinjer har parterna träffat en ny överenskommelse som innebär att något avgångsvederlag inte ska betalas ut. har enligt årsredovisningen betalat tillbaka den ersätt- ning som hade utbetalats fram till denna nya överenskommelse. dåvarande styrelseordförande lämnade sitt uppdrag. Enligt finansmarknadsminister berodde detta på att regeringen ansåg att det var oacceptabelt att ett avgångs- vederlag hade betalats ut när en uppsägning inte hade ägt rum och att ersättningsavtalet dessutom hade hemlighållits för regeringen. När han med- delade att regeringen inte avsåg att förlänga hans förord- nande valde att själv med omedelbar verkan lämna uppdraget (se bl.a. artikeln Lögnen som fick huvudena att rulla i ).