bet · H001NU3 · 2012-12-11 00:00:00 — 2008/09:NU8) riktade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin bör granskas. I budgetpropositionen anger regeringen att den särskilt kommer att bedöma styrmedlens effektivitet och om det finns behov av kompletteringar, dels för arbetet till 2020 vid kontrollstation 2015, dels i det mer långsiktiga arbetet med visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Inom värmesektorn fortsätter utfasningen av de fossila bränslena i linje med regeringens långsiktiga prioritering att användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. Regeringen konstaterar att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme och då framför allt lokalt och regionalt. Regeringen avser att främja utveckling av biogas även framgent genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker teknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att avsätta ytterligare 280 miljoner för detta ändamål . Solceller är en annan förnybar energiteknik som, enligt regeringens uppfattning, är gynnsam ur ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig i jämförelse med tekniker som redan är etablerade på marknaden. I syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av denna teknik förlängs stödet för installation av solceller , genom att ytterligare avsätts för detta ändamål. Kärnkraften står för närmare hälften av den årliga svenska elproduktionen, och regeringen anser att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften, enligt regeringens uppfattning, ett av de viktigaste krav som ställs på dagens energikällor, nämligen att den medför låga utsläpp av växthusgaser. biföll regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Beslutet innebär att ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Beslutet innebär också att lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling upphävs och att industrin inte kan påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. ingår det i uppdrag att inom sitt verksamhetsområde bidra i det arbete som föranleds av beslut om att möjliggöra kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften genom bl.a. omvärldsbevakning och genom att belysa förutsättningarna i övrigt. Regeringen anser att stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Forskning och innovation på energiområdet ska utformas och genomföras så att dess resultat bidrar till att uppfylla uppställda energi- och klimatpolitiska mål och energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringen anser att insatserna för forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet bör förstärkas och föreslår därför att området tillförs ytterligare för perioden 20132016. Insatserna för forskning och utveckling för långsiktig kompetensuppbyggnad bör ökas och ambitionen höjas när det gäller forskningens kvalitet och aktivitet. Energipolitikens mål och inriktning I den socialdemokratiska kommittémotionen 2012/13:MJ424 av m.fl. påpekas att den politiska och vetenskapliga utmaningen att hejda klimatförändringarna är enorm. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande till regeringen ska framhålla att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och effektiviserar sin energianvändning får lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft och bättre exportmöjligheter. Socialdemokraternas mål för den svenska energipolitiken som det beskrivs i kommittémotionen 2012/13:N366 av m.fl. (S) är att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Motionärerna ser stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. Den goda tillgången på vind, vatten, sol och skog gör att har bra och naturliga förutsättningar när det gäller produktion av förnybar energi. Den förnybara energin har mycket stor utbyggnadspotential . All svensk energi kan komma från förnybara källor, det är en fråga om vilja. Därför måste energieffektivisering och reformer för ett helt förnybart energisystem vara en grundläggande beståndsdel i en framtida energipolitik. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för hur energisystem på lång sikt ska kunna bli helt förnybart. Vidare konstaterar motionärerna att översynsansvaret för frågorna inom energisystemet är fördelat på många aktörer, vilket skapar stuprörsproblem för både konsumenter och producenter. bör genom ett tillkännagivande till regeringen framföra att bör få ett övergripande ansvar för frågorna inom energisystemet och elmarknaden. Energieffektivisering lyfts fram som en betydelsefull faktor för omställningen av energisystemet. Motionärerna vill att genom ett uttalande ska uppmärksamma behovet av energieffektivisering inom hushåll, offentliga byggnader och industrin. De förordar även ett högre mål än regeringen för energieffektiviseringen. De vill att energianvändningen i ska bli effektivare 2020, jämfört med regeringens mål om . Motionärerna framhåller också vikten av att öka tempot i arbetet med att bygga ut förnybara energikällor. När det gäller utsläppsrätter erinrar motionärerna om att auktionering kommer att vara den huvudsakliga tilldelningsmetoden . Utvecklingen av allt dyrare utsläppsrätter ställer krav på industrin att utveckla ny teknik som ger mindre utsläpp från industriverksamhet. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att genomföra en analys av hur man kan stödja omställningen av den svenska industrin i relation till det ökade priset på utsläppsrätter. Globala miljöförändringar, ökad miljömedvetenhet och ny kunskap driver fram ny teknik och nya produkter, vilket skapar jobb, tillväxt och välfärd, sägs det i motion 2012/13:N227 av m.fl. (S). Det är genom forskning, utveckling, exportfrämjande och kompetent arbetskraft som denna utveckling har kunnat ske. Ny teknik, grön kunskap och klimatsmarta lösningar öppnar upp för nya idéer, nya produkter och därmed nya gröna arbetstillfällen. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande till regeringen ska understryka vikten av teknikutveckling för att klara energiomställningen som i sin tur leder till nya jobb. Behovet av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik för den svenska basindustrin framhålls i motion 2012/13:N246 av och (båda S). Motionärerna betonar att energipolitiken dels måste sörja för att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energipriserna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Vidare framhålls att konsekvenserna för basindustrin måste beaktas vid beskattningen av energiproduktionen. Motionärerna refererar också till ett tillkännagivande från om att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Regeringen har ännu inte återkommit till i denna fråga, vilket motionärerna anser vara ett tydligt tecken på att regeringen inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar. I kommittémotion 2012/13:N402 av m.fl. framhålls inledningsvis att energisystem bör vara helt förnybart . Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande till regeringen om ett övergripande mål med denna innebörd. De anser också att bör få i uppdrag att utreda frågan närmare. Enligt vad som anförs i partimotion 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energislöseriet och därmed användningen av energi. Partiet presenterar förslag som är inriktade på att ge människor och företag större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Det begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för minskad energianvändning. I motion 2012/13:N406 av (MP) slås det fast att den billigaste, säkraste och renaste energin är den som inte produceras och att varje kilowattimme som används har konsekvenser, stora eller små beroende på varifrån den kommer. Motionären konstaterar att regeringens nuvarande energieffektiviseringsmål uttryckt i minskad energiintensitet är otillräckligt och att det är viktigt att energianvändningen minskar, inte bara att den blir mer effektiv. Målet bör, enligt motionärens uppfattning, därför omformuleras så att det innebär en minskning av energianvändningen i i absoluta tal, inte bara relativt. Målet bör gälla 2020 som är det målår EU har föreslagit för energieffektivisering. I kommittémotion 2012/13:N294 av m.fl. begärs ett tillkännagivande om ett utökat energikartläggningsprogram för små och medelstora företag. Programmet bör utökas till att omfatta mindre företag än och förlängas till efter 2014. Vidare vill motionärerna behålla stödet till de kommunala energi- och klimatrådgivarna efter 2014. De anser att rådgivning från dessa aktörer kan öka småföretagarnas medverkan i att skapa ett robust, energieffektivt med låg energiförbrukning. Enligt vad som anförs i partimotion 2012/13:Fi303 (MP) vill ha ett tillkännagivande från om satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. Partiet vill behålla eller öka flera av de stöd som regeringen nu skär ned och fasar ut. Människor och företag bör få större makt över sin energisituation och bättre möjligheter att utvinna egen energi från solpaneler, små vindsnurror eller andra förnybara energikällor. Solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik och har en viktig roll i ett förnybart energisystem, slår fast i kommittémotion 2012/13:N332 av m.fl. Solel är det snabbast växande energislaget i och utvecklingen på kontinenten är, enligt motionärerna, mycket hoppingivande. ligger dock i bakvattnet, och för att solenergibranschen ska ges en tydlig signal om politikens ambitioner för solenergin behövs ett planeringsmål motsvarande det mål som finns för vindkraften. Motionärerna föreslår ett mål om solvärme och solel. Därtill bör få uppdraget att utreda hur målet ska uppnås och beräkna vilka insatser som behövs. Vidare anser motionärerna att stödet till installation av solvärme och solel bör ökas och förlängas. I motion 2012/13:C231 av (MP) efterfrågas ett tillkännagivande om ett mål om en total produktion på värme och el från sol till 2030. vill avveckla kärnkraften och satsa på förnybar energi, sägs det i kommittémotion 2012/13:N387 av m.fl. (V). Som ett led i detta arbete vill partiet se en kraftfull utbyggnad av solenergin i . Nationella planeringsmål för både solel och solvärme föreslås. Motionärerna bedömer att solel och solvärme till 2020 är realistiska planeringsmål. I kommittémotion 2012/13:N402 av m.fl. föreslås att den planeringsram som har fastställt för vindkraften om till 2020 görs om till ett utbyggnadsmål. Motionärerna menar, bl.a. med stöd från statistik från , att det finns mycket goda planeringsmässiga förutsättningar att ha vindkraftsel . För beslutade om ett planeringsmål om vindkraftsel , konstateras det i motion 2012/13:N344 av och (båda SD). Motionärerna beskriver olika negativa konsekvenser av en omfattande vindkraftsutbyggnad och anser därför att målet bör upphävas. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka, konstaterar i kommittémotion 2012/13:N300 av m.fl. Energifrågan är också en av de avgörande ödesfrågorna för svensk ekonomi, sägs det vidare. I motionen föreslås satsningar på havsbaserad vindkraft. Det konstateras att den havsbaserade vindkraften fortfarande ligger efter den på land. visar beräkningar att den havsbaserade vindkraften relativt sett genererar fler arbetstillfällen i än den landbaserade. Den borgerliga regeringen avslutar programmet för teknikutveckling och marknadsintroduktion av vindkraft med sista . Motionärerna vill främja pilotstöd, forskning och utveckling samt marknadsintroduktion av vindkraft till havs. Vidare anser de att det bör skapas ett särskilt branschprogram för vindkraftssektorn där företag, fack, kommuner och statliga myndigheter får en gemensam plattform i utformandet av framtidens vindpolitik. Att det bör påbörjas en utbyggnad av den svenska kärnkraften framhålls i motion 2012/13:N296 av m.fl. (M). Enligt motionärerna är det ohållbart att fortsätta att laga och lappa åldrande reaktorer. Den bästa investeringen vore i stället att bygga nya kärnkraftsreaktorer. är det viktigt att inga statliga stöd eller subventioner påräknas för detta. I motion 2012/13:N354 av och (båda M) förespråkas ett riksdagsuttalande om att förhandlingarna om att lösa upp korsägandet inom den svenska energiproduktionen bör återupptas. Motionärerna betonar bl.a. att den svenska industrin inte har råd med fortsatta energiprishöjningar. Ett riksdagsuttalande om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften förordas i motion 2012/13:N392 av (M). Enligt motionären kommer kärnkraften att ha en nyckelroll i kampen mot klimatförändringarna, och bör gå i täten när det gäller utveckling och införande av nästa generations kärnkraft. i i visade vilka enorma risker kärnkraft innebär, säger i kommittémotion 2012/13:N399 av m.fl. Motionärerna anser att energisystem måste vara säkert och efterfrågar ett tillkännagivande om att bör inrätta en avvecklingsplan för kärnkraften. prognoser över energi- och elanvändningen visar att kommer att ha ett stort och växande överskott av el och att överskottet i stort sett väntas bestå så långt prognosen sträcker sig, dvs. åtminstone till 2030. Mot bakgrund av det ökande elöverskottet och möjligheterna att minska elanvändningen genom effektivare användning av energin är det, enligt motionärerna, uppenbart att det finns utrymme för att stänga en till två kärnreaktorer under innevarande mandatperiod. De önskar ett tillkännagivande om att elöverskottet bör användas för detta ändamål. Som ett ytterligare led i ökad kärnsäkerhet bör möjligheterna att öka effekten i befintliga anläggningar stoppas. Regeringen bör återkomma med ett förslag till ändrad lagstiftning så att effekthöjning i kärnreaktorer inte blir tillåten. Mot bakgrund av vad som hände i kärnkraftverket i är det rimligt att får en ny omarbetad riskanalys för den svenska kärnkraften, sägs det i motion 2012/13:N338 av (MP). Hänsyn bör tas till såväl klimatförändringarna som de erfarenheter om sårbarhet som olyckan i gav. Motionären anser det vara rimligt att regeringen möjligt tar fram den avvecklingsplan för kärnkraften som, enligt honom, borde ha legat på bord för länge sedan. I motion 2012/13:N397 av (SD) förordas att statsmakterna satsar mer på kärnkraften, både när det gäller forskning och utbyggnad. Enligt motionären är ett utbyte av fossila bränslen mot kärnenergi möjligen den viktigaste lösningen för en hållbar framtid. bör även, anförs det i motionen, säkra en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten. Energifrågan är en av de avgörande ödesfrågorna för svensk ekonomi, säger i kommittémotion 2012/13:N300 av m.fl. Motionärerna vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på kärnkraften ologisk. Kärnkraften har nått vägs ände, och föreslår att en reaktor läggs ned . Med tanke på ålder, säkerhet och prestanda föreslår motionärerna att 1 läggs ned och att nedläggningen av ytterligare en reaktor bör förberedas, förslagsvis . De anser också att regeringen måste återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna. I motion 2012/13:N310 av och (båda S) föreslås att sätter upp som mål att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad . har beslutat om målet att transportsystem ska vara oberoende av fossila bränslen 2030, och regeringen har tillsatt en utredning om hur detta system ska utformas, konstateras det i motion 2012/13:N351 av (S). Många aspekter av det som behöver göras för att ställa om transportsystem är, enligt motionären, dock redan kända. Motionären anser inte att utredningens resultat behöver inväntas, utan förändringsaktiviteter i rätt riktning kan påbörjas . De systemlösningar som behövs för framtiden kan sedan väljas mer precist på grundval av utredningens resultat. Ett riksdagsuttalande om nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion förordas i motion 2012/13:N352 av och (båda S). Motionärerna påpekar att flera prognoser om elförsörjning visar på behovet av ny elproduktionskapacitet i . Energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången på billig energi för en fortsatt industriell utveckling och tillväxt i . Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken. I motion 2012/13:C321 av (MP) efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av ett ökat systemtänkande för att effektivare kunna nyttja överskottsvärme och överskottsel. Motionären pekar bl.a. på att ett växande bestånd av lågenergihus eller passivhus kommer att generera överskott av såväl värme som kyla och att regeringen därför bör återkomma med förslag på hur man kan utveckla regelverk och styrmedel på ett sätt så att överskottsenergier nyttjas mer effektivt. I samband med beredningen av budgetpropositionen redovisade utskottet sin syn på energipolitikens mål och inriktning. Vidare behandlades ett antal motionsyrkanden som på olika sätt hade kopplingar till detta (bet. 2011/12:NU3). Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. I sitt ställningstagande ställde sig utskottet bakom det faktum att den svenska energipolitiken vilar på samma grundpelare som energisamarbetet i EU, dvs. att den syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Innebörden av detta är bl.a. att den svenska energipolitiken måste sörja för att svenska företag och hushåll kan lita på att det finns en långsiktigt säker tillgång på elektrisk kraft och annan energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att ska kunna möta klimatförändringarna måste insatserna för att förbättra konkurrenskraften och försörjningstryggheten dock förenas med en strävan mot ekologisk hållbarhet. Utskottet pekade på att de ambitiösa mål har fastställt och de satsningar som görs på förnybar energi och effektivare energianvändning gör att ett hållbart samhälle kan främjas i kombination med att den svenska försörjningstryggheten stärks. När det gäller det nu aktuella önskemålet i motion 2012/13:N366 (S) om ett uppdrag till om en strategi för hur det svenska energisystemet på lång sikt ska kunna bli helt förnybart kan nämnas att ett snarlikt yrkande (MP) behandlades av utskottet även (bet. 2011/12:NU3). Utskottet redovisade de gällande målen för andelen förnybar energi i det svenska energisystemet och menade att redan har mycket höga ambitioner när det gäller förnybar energi. Med hänvisning till detta avstyrkte utskottet det då aktuella förslaget om ett uppdrag till med den ovan omnämnda inriktningen. Programmet för energieffektivisering (PFE) som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen har möjlighet att på frivillig basis delta i femåriga program för energieffektivisering (PFE) i utbyte mot att de befrias från energiskatt på elektrisk kraft. Enligt ett beslut av kommissionen 2004 har befrielsen från energiskatten varit godkänd från statsstödsynpunkt. Stödordningens varaktighet är dock begränsad till två femåriga programperioder. I proposition 2012/13:9 gjorde regeringen bedömningen att EU:s nya miljöstödsriktlinjer innebär att det saknas förutsättningar för att inleda nya programperioder efter 2012. Regeringen föreslog därför att lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering ska upphöra att gälla . I propositionen anges också att frågan om hur energieffektivisering i energiintensiv industri kan främjas ska beredas inom . Propositionen bifölls av (bet. 2012/13:NU4). Enligt uppgift från () kommer arbetet med hur man ska främja energieffektivisering i energiintensiv industri framöver att samordnas med arbetet med att genomföra det s.k. energieffektiviseringsdirektivet. I direktivet finns det bl.a. ett krav på energikartläggning som ska vara obligatoriskt för större företag. planerar att skicka ut en promemoria på remiss . har inlett en granskning av statens insatser för energieffektivisering inom industrin. Granskningen ska besvara följande frågor: Bidrar energieffektivisering inom industrin till klimatmålen ? Har programmet för energieffektivisering inom industrin bidragit till att åstadkomma tillräckliga energibesparingar och minskade utsläpp? Vad har det kostat? Har regeringen och myndigheterna redovisat effekter av energieffektiviserande åtgärder för industrin på ett samlat och transparent sätt? Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport som enligt planerna ska publiceras . överlämnade it- och energiminister propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) till . I propositionen anger regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna inom forskning och innovation på energiområdet för åren 20132016. Följande fem prioriterade områden kommer att fokuseras : att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion att öka energieffektiviteten i bebyggelsen att öka användningen av bioenergi att effektivisera energianvändningen i industrin. har en sammanhållande roll för energiforskningen. Propositionen kommer att behandlas i . Motionsyrkanden om kärnkraftens roll i det framtida svenska energisystemet behandlades av utskottet även i samband med beredningen av budgetpropositionen . Utskottet framförde då bl.a. uppfattningen att kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av den svenska elproduktionen. Utskottet hänvisade även till beslut som bl.a. innebar att förbudet mot uppförande av nya reaktorer skulle tas bort som det skapades förutsättningar för ett generationsskifte genom att eventuella nya reaktorer ska kunna ersätta de befintliga reaktorerna. Utskottet såg inga skäl för att ompröva sin uppfattning. Här kan också nämnas att utskottet tog ställning till regeringens skrivelse om subventioner till kärnkraft med anledning av ett tillkännagivande från samt motioner som hade väckts med anledning av skrivelsen (skr. 2011/12:141, bet 2011/12:NU24). När det gäller samägande inom kärnkraften, som tas upp i motion 2012/13:N354 (M), kan nämnas att regeringen tillsatte två förhandlare med uppdrag att undersöka lösningar som minimerar riskerna för konkurrensbegränsningar på grund av samägandet inom kärnkraftsindustrin. meddelade förhandlarna att det saknades förutsättningar att nå en lösning som var godtagbar för samtliga parter.