bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Utmaningen är att det är skattekilarna som höjer trösklarna för bland annat unga människor att ta sig in på arbetsmarknaden. Tar vi ned kostnaderna gör vi det enklare; det öppnar möjligheten för fler att anställa unga människor.Det som har att fundera över är konsekvenserna av den politik som ni står bakom, nämligen att fördubbla ungdomsavgifterna nu när det med rätta är stort fokus på ett samhällsproblem, nämligen att unga människor har svårt att få jobb. Vilken blir konsekvensen av att man fördubblar arbetsgivaravgifterna? Det har att fundera på, tillsammans med hur man ser på grön skatteväxling och om det inte också kan rymma inslag av att sänka skatterna på arbete och skatterna på inkomst. Det är något för att fundera vidare på kanske. Det är mycket intressant att lyssna på oppositionens olika beskrivningar av vilka skatteutmaningar möter . I det här anförandet ska jag göra några reflexioner över det och kontrastera med den politik som alliansregeringen för.Leif tog upp skattesituationen i i förhållande till övriga . Det var nästan med en biton av beklagande som han sade att vi i vissa lägen har sänkt skatter för att göra dem mer konkurrenskraftiga, som till exempel bolagsskatten. När andra länder under en skenande skuldkris på grund av mångårig strukturell underfinansiering i sina budgetar tvingas både skära ned på utgifterna och i vissa lägen höja skatterna krymper naturligtvis skillnaderna mellan dessa länder och ett traditionellt högskatteland som . Så är det. Men betyder det, , att alla frågor om vilka skatter som är skadliga för internationella konkurrenskraft blir oväsentliga? Jag tycker att det är viktigt att hålla fast vid. En gång i tiden samarbetade Socialdemokraterna och om en skattereform som bland annat ledde till att vi fick en internationellt konkurrenskraftig bolagsskatt som var en av de viktigaste pusselbitarna i den skatteomläggning som har tjänat oerhört väl de senaste 20 åren.I dag ser vi att andra länder har hunnit i kapp och hunnit om . Vi kan möjligtvis, som , ruska bekymrat på huvudet åt det, men det är en verklighet som vi måste förhålla oss till. Anser Socialdemokraterna att vi ska ha en internationellt konkurrenskraftig bolagsskatt också i fortsättningen?Marginalskatten för inkomsttagare är en annan av de viktiga saker som åstadkoms i den skattereformen. tog ned sina marginalskatter och skapade en rimligare skatteskala för löneinkomster. Om det inte är något problem för att vi har marginalskatter på inkomster som ligger i det internationella toppskiktet, varför införde då Socialdemokraterna en särskild expertskatt för att minska de negativa konkurrenseffekterna för internationellt verksamma företag? Det tycker jag också tål att funderas över.För lite drygt en månad sedan, , om jag inte missminner mig, höll finansutskottet och skatteutskottet en gemensam hearing med anledning av att regeringen hade återredovisat uppdraget att utvärdera effekterna av jobbskatteavdraget. Precis som lyfte fram var slutsatserna entydiga från de forskarstudier som har genomförts och de analyser som har gjort. Bilden är tydlig: Jobbskatteavdraget har haft effekt. Det är 100 000 fler sysselsatta och 25 000 färre arbetslösa. Det är en avgörande del i den politik som har gjort att , trots att vi har gått igenom den globalt värsta lågkonjunkturen i mannaminne, har klarat sig någorlunda helskinnat jämfört med de flesta andra länder.Jag ska bortse från det oppositionsparti som inte har anmält sig till debatten. går som vanligt längst när det gäller skattehöjningar. Det är återinförd förmögenhetsskatt och återinförd arvsskatt. Det är höjd fastighetsskatt. Det är slopat HUS-avdrag och RUT-avdrag. Det är fördubblad arbetsgivaravgift för unga och så vidare. Dessutom handlar det om att slopa hela jobbskatteavdraget och ovanpå det en särskild engångsskatt på banker. Jag vill dock fästa större uppmärksamhet på de resonemang som förs i och Socialdemokraternas skattepolitiska förslag. ekonomisk-politiska talesperson skrev härommånaden en mycket intressant debattartikel tillsammans med . skrev: Höga marginalskatter skapar en onödig broms på de kunskapsintensiva företagen i vårt land. Så skrev i den debattartikeln som man har röstat emot alla jobbskatteavdrag och som man i sin ekonomisk-politiska motion föreslår höjda marginalskatter.Jag tycker att det är positivt att det kommer en ny signal, och jag tycker att vi i den här debatten skulle kunna få svar på vad det är för marginalskatter som anser är de viktigaste att sänka. Är det de högsta marginalskatterna, något som bland annat är kritiskt mot? Är det värnskatten vi ska börja diskutera? Är det marginalskatterna för medelinkomsttagare så att vi ska börja diskutera en uppjustering av brytpunkten för statsskatt? Eller är det marginalskatterna för dem som har allra lägst inkomst så att vi ska börja diskutera om det finns statsfinansiellt utrymme för att genomföra ett femte jobbskatteavdrag? Det är en fråga som det skulle vara intressant att få belyst av i denna debatt.När det gäller Socialdemokraterna förbigår jag här av tidsskäl både fördubblad restaurangmoms och fördubblad arbetsgivaravgift för unga. Jag ska inrikta mig på marginalskatterna på inkomst. Socialdemokraterna föreslår att jobbskatteavdraget ska rullas tillbaka från start vid en årsinkomst på 600 000 och att det ska vara helt avtrappat vid 1 000 000.Jag har roat mig med att räkna på hur man rent skattetekniskt ska kunna konstruera detta utan att få helt orimliga effekter tidigare i skatteskalan. Man skulle till exempel kunna börja ta ut värnskatten redan vid i årsinkomst. Men det tror jag faktiskt inte att Socialdemokraterna vill. Då finns det bara ett enda sätt att göra det på, och det är att fördubbla värnskatten med start från till lite , alltså en marginalskatt på , och därefter sänka marginalskatten igen vid 1 miljon i årsinkomst. Det leder till en mycket underlig skatteskala, nämligen att låt oss säga den som jobbar som distriktsläkare får dubbelt så hög värnskatt som en som tjänar . En som jobbar som distriktsläkare på en vårdcentral ska då betala i marginalskatt, medan däremot med i månadsinkomst ska betala bara halva värnskatten. En fråga till Socialdemokraterna är då: Varför ska en distriktsläkare har dubbelt så hög värnskatt som trots att tjänar dubbelt så mycket?Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande och förslaget i skatteutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Den här dagen var egentligen avsatt för att vi skulle kunna diskutera de förslag och idéer som regeringen presenterar för att möta den situation som vi befinner oss i, den som vi har här utanför där var tolfte som vill och kan arbeta förvägras göra det. Men det har blivit en lite konstig debatt eftersom det inte har funnits några regeringsförslag att diskutera och ta ställning till och som handlar om hur vi nu tar oss an dessa problem. I stället har mycket av debatten kommit att handla om höstbudgeten, framför allt från den borgerliga sidan som har koncentrerat sig på det. Men det finns en del förslag i vår budgetdiskussion. Vi har från Socialdemokraternas sida lagt fram två förslag om hur vi ska kunna få fram jobb och hur vi ska kunna stimulera fram mer innovation. Vi har i vår motion föreslagit ett riskkapitalavdrag som skulle bredda möjligheterna att få in riskkapital till företag. Vi har föreslagit att man också i mindre företag ska kunna dra av forsknings- och utvecklingskostnader inte bara från inkomstskatten utan också från arbetsgivaravgifterna. Om regeringen och allianspartierna inte har några förslag att presentera som vi kan diskutera skulle kanske kunna ha någon synpunkt på det som Socialdemokraterna och oppositionen lägger fram. Är det någonting som ni är med på, och varför säger ni i så fall inte det? Jag trodde att oppositionspartierna skulle bli glada om frågor om deras egen politik hamnade i fokus i en debatt. Men tydligen är det inte riktigt så. Jag tyckte inte att jag fick något riktigt svar på den fråga som jag ställde i mitt anförande. När det gäller den fråga som tar upp här finns det, som alla vet, ett utredningsförslag om hur man ska kunna förbättra tillgången till riskkapital i företag. Det finns olika modeller som har framlagts i debatten. Alla har för- och nackdelar. Jag tror att det är viktigt att detta beredningsarbete fortsätter innan det kommer ett förslag. Det tror jag faktiskt att håller med om. Men att det pågår ett arbete där är ingen hemlighet för alla som tar del av det svenska utredningsväsendet. Jag kommer tillbaka till min fråga. Under denna debatt har jag försökt lyssna på vad det finns för röd tråd i de resonemang som förs från Socialdemokraternas sida. Det är alltid fel tillfälle att sänka skatter. Det är alltid till nackdel att sänka skatten på arbete. Problemet med de svenska marginalskatterna är att folk får behålla för mycket. Det är därför som jag tycker att det är ganska viktigt att ändå ställa frågan: Vad är Socialdemokraternas syn på marginalskattepolitiken? Det förslag som Socialdemokraterna har lagt fram för allmänheten och som de driver här i , och som jag inte har hört vare sig eller svar på, betyder att det blir fördubblad värnskatt för personer som börjar betala värnskatt. Men sedan när man kommer högre upp till inkomstklass ska värnskatten helt plötsligt halveras. Jag får inte detta att gå ihop. Vad är själva linjen i Socialdemokraternas marginalskattepolitik? Naturligtvis tycker vi att det är bra att vi får utrymme för oppositionens politik och att den diskuteras. Men i detta läge och med den arbetslöshet som vi har i hade det varit minst sagt klädsamt, eller en skyldighet, för regeringen att för presentera en politik och åtgärder som man tänker vidta.Anledningen till att jag frågar om dessa två saker är att frågan om riskkapitalavdrag är utredd. Det går mycket väl att komma i gång. Det handlar bara om att ha viljan att satsa på denna typ av åtgärder för att minska arbetslösheten och för att skapa fler jobb och inte bara göra de generella sänkningar som ofta handlar om att sänka skatterna för människor och företag som redan har eller som redan tjänar tillräckligt mycket pengar. Det finns en mycket tydlig röd tråd i den socialdemokratiska politiken, . Den handlar om att om detta land, vårt kära , ska gå en god framtid till mötes och om vi ska kunna försvara, upprätthålla och förbättra det välfärdssamhälle som vi har är den första punkten att människor som vill och kan arbeta inte ska förvägras arbete. Då måste politiken inriktas på detta. Det ska vara jobb och inte bara sysselsättning. Det ska vara jobb som stärker konkurrenskraft och som stärker de enskilda människorna. Det är precis det som hela vår politik går ut på. är inne på något mycket viktigt i sina avslutande ord. Det är därför som jag tycker att det är rätt så angeläget att Socialdemokraterna börjar fundera på effekterna av sin egen politik. Målet är att alla ska kunna vara med och bidra. Alla som kan jobba ska kunna ha ett jobb. Då måste det också finnas ett företagsklimat som gör att företag startas, att investeringar görs i vårt land, att företag kan satsa, att människor känner framtidstro, att företag vågar investera också långsiktigt och att vi på det sättet får hjulen att snurra så att vi får in de skatteintäkter som vi behöver för alla de välfärdstjänster som vi ska betala tillsammans. Då finns det anledning att ändå reflektera över vad den samlade effekten blir om man, som Socialdemokraterna gör, fördubblar arbetsgivaravgifterna för unga, fördubblar restaurangmomsen och fördubblar värnskatten - jag har inte hört på något sätt förneka den beskrivning som jag har gett - och skakar bekymrat på huvudet åt tanken på att sänka bolagsskatten för företag ned till en europeiskt sett lite mer konkurrenskraftig nivå. När det gäller ett riskkapitalavdrag säger att det finns ett utredningsförslag och att det bara handlar om att ha viljan. Men det är inte obekant att det också finns alternativ som har framlagts. Det finns synpunkter i utredningsförslaget, och det finns inte minst synpunkter på hur utredningsförslaget är finansierat eller, som vissa menar, överfinansierat. Innan vi lägger fram ett förslag på bord är det väl, , ganska viktigt att det är ordentligt genomtänkt och förankrat så att det får den effekt som vi vill ha? Eftersom två utskott deltar i den här debattrundan har självklart väldigt mycket redan blivit sagt. Jag vill ändå lyfta fram delar av Alliansens vårbudget som jag tycker är värda en kommentar samt en del förslag i oppositionspartiernas budgetmotioner som jag tycker är anmärkningsvärda.En av regeringens tydligaste inriktningar i vårpropositionen gäller jobben och åtgärder för att stärka förutsättningarna för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden.Regeringen har genomfört flera reformer för att sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden. Den djupa konjunktursvackan, som vi ännu inte är helt igenom, har givetvis påverkat arbetsmarknadsläget och delvis bromsat effekterna av genomförda reformer för nyarbetslösa, långtidsarbetslösa, långtidssjuka, invandrare och ungdomar.Regeringens sänkta arbetsgivaravgifter för grupper som står långt från arbetsmarknaden samt , , jobbskatteavdragen och den sänkta restaurangmomsen har varit viktiga drivkrafter för att öka viljan att anställa och viljan att bli anställd och har också ökat utbudet av arbetstillfällen.Socialdemokraterna, verkar nu vilja försvåra för dessa gruppers väg till arbete. Man vill göra det dyrare att anställa unga genom att ta bort den halverade arbetsgivaravgiften för unga som är under 26 år.Socialdemokraterna och Vänstern vill också riva upp beslutet om sänkt restaurangmoms trots att denna sänkning redan visat positiva resultat. De säger kategoriskt nej till sänkta ingångslöner för unga och nyanlända invandrare som står långt från arbetsmarknaden trots att ungdomarna och en betydande majoritet av oppositionens egna väljare, enligt redovisade mätningar, ser fördelar med ett sådant förslag.Herr talman! Egentligen är det alldeles för tidigt att analysera en sådan reform som den sänkta restaurangmomsen och hur denna fallit ut. Trots det presenterade en rapport om hur den sänkta restaurangmomsen påverkat priserna i konsumentledet. Momssänkningen har inte fått fullt genomslag, , på måltidspriset ute på restauranger, och det var heller inte väntat. Men momssänkningen har också andra syften: att regelförenkla och ge ekonomiska förutsättningar för en personalintensiv bransch att överleva och att dessutom bidra till fler jobb.Redan tisdagen rapporterade Ekot på att man då, efter endast med de nya momsreglerna, kunde se en tydlig effekt i form av nya jobb inom restaurangbranschen.Redan då fanns det statistik som visade att det på denna korta tid, , hade skapats fler jobb inom branschen än 2011 - ett gott betyg och något som borde få kritikerna på vänstersidan att fundera på varför dessa jobb inte är något värda.Då sänkningen av restaurangmomsen också inneburit att varsel och uppsägningar har kunnat undvikas i en hårt konkurrensutsatt bransch är det omöjligt att exakt veta hur många av de 14 500 jobben som hade funnits att söka utan denna reform.Eva , vd för och Restaurangföretagare, var positivt förvånad över att det blev en så omedelbar och kraftig ökning av efterfrågan på ny personal. Hon menade att det absolut var en momseffekt då man inte kunde se samma förhållande inom andra branscher som inte fått ta del av någon momssänkning.Herr talman! Att riva upp en framgångsrik reform, vars främsta målgrupp är ungdomar och nyanlända invandrare som gör sin debut på den svenska arbetsmarknaden, skulle vara förödande. Att unga går sysslolösa och inte lyckas ta sig in på arbetsmarknaden är ett fördärv för den enskilde och för samhället på både kort och lång sikt.Med demografiska situation med fler som lämnar yrkeslivet för pensionering än unga som träder in i jobb är vi på väg mot en ekonomisk kollaps om vi inte snabbare får in de unga på arbetsmarknaden och ger dem de rutiner som en anställning innebär.Socialdemokraternas påstådda satsning på sommarjobb för ungdomar i kommunerna kan låta bra och önskvärt. Men det här måste ses i ljuset av att de föreslår fördubblade arbetsgivaravgifter för unga som är . Det skulle innebära en kostnadsökning om runt 2,8 miljarder enbart för kommuner och landsting samt givetvis ytterligare miljarder för det privata näringslivet.När Socialdemokraterna strör smulor med ena handen tas alltså riktiga grabbatag i kommunernas ekonomi med andra handen.Herr talman! Det behövs fler insatser, inte färre. vill skapa fler möjligheter att komma över tröskeln till arbetsmarknaden - inte göra som oppositionen och dra undan mattan.Centerpartiet vill skapa praktik- och lärlingsplatser med lägre ingångslöner för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för dem som aldrig varit inne.Vi vill givetvis behålla de sänkta arbetsgivaravgifterna, de sänkta egenavgifterna för unga och den sänkta restaurangmomsen. Och vi vill satsa mer på utbildningar som leder till anställbarhet och jobb. Vi är självklart inte främmande för ett femte jobbskatteavdrag, med inriktning mot dem med de lägsta lönerna, då ekonomin så tillåter.Herr talman! När regeringen tar fram ett klimat- och energiskattepaket för den framtida hanteringen av biodrivmedel möter oppositionspartierna detta med en kilometerskatt. Ja, gör man det? och har anmält avvikande mening och har med det förslaget. Men Socialdemokraterna har inte med det fastän det funnits med i budgetarna ett bra tag, ja, till och med sedan valet . Tunnelbana i och, tidigare, höghastighetsbåt till skulle man finansiera med de pengar som kilometerskatten skulle inbringa. Vad man nu tänker skulle jag väldigt gärna vilja veta. Kanske har man tagit sitt förnuft till fånga; det vore önskvärt. Förslaget om kilometerskatt som dock ligger kvar från de båda andra partierna innebär en skatt på avstånd - en skattechock för åkerinäringen och dig och mig som konsumenter men framför allt för den svenska landsbygden och för alla som har långt till järnvägen.Med åkeriföretagens låga snittavkastning, , tvingas man lägga över kostnaden på konsumenterna. Kilometerskatten omvandlas till en ökad kostnad för butikernas samtliga varor, något som urskillningslöst drabbar unga, gamla, barnfamiljer, pensionärer - ja, alla.På andra varor som är viktiga för samhällets utveckling precis som gruset från grusgropen till vägbygget, som timret till sågverket eller som bilkomponenter till och från till exempel i vill oppositionen höja skatten. Vill man nu göra det kan man lika gärna göra det på annat sätt, alltså utan att ta en omväg över åkerinäringen. Men har redan världens högsta skatt på konsumtion, så också det vore väl rätt så oklokt.Socialdemokraterna, tror att man genom ett högre pris på vägtransporter kan tvinga över godset till miljövänligare alternativ.Herr talman! besökte jag Expressbyrå. av lastbilstransporterna hos Express har transportsträckor som understiger . Det är för kort avstånd för att det ska vara möjligt med omlastning mellan tåg och lastbil i båda ändarna av transportsträckan. Ofta finns både avsändare och mottagare en bit från järnvägsspåren. De finns sällan i direkt anslutning till befintliga järnvägsspår utan är beroende av transporter i ett spritt vägnät.Vill vi behålla invånare, företag och arbetstillfällen i hela landet, eller ska vi tvinga all produktion till storstäderna eller rent av utomlands med arbetslöshet som följd? Det vore väldigt bra att få svar på den frågan från dem som förespråkar en kilometerskatt.Vänsterpartiet och menar att man genom kilometerskatten kommer åt osjyst konkurrens från utländska åkare och deras smutsiga fuldiesel. Jag tror att jag hört argumenten också från socialdemokrater. Men en kilometerskatt påverkar på intet sätt åkarnas nationalitet eller drivmedel.Argumentationen om att utländska åkare ska vara med att betala för slitaget på de svenska vägarna och jämförelsen med vägskatter i andra länder i håller inte heller eftersom inte är ett transitland. Utländska åkare som passerar gränsen ska i huvudsak leverera sina varor till svenska kunder, och kostnaden drabbar då givetvis svenska kunder.Precis som när det gäller personbilar är vi centerpartister inte motståndare till lastbilen som används för transporter. Vi jagar inte bilen, utan vi jagar utsläppen. Jag frågade givetvis Expressbyrå och deras vd hur de arbetar för att minska miljöpåverkan i transporterna. Svaret var att de använder sig av tågtransporter då det är möjligt och att de kör av sina fordon med biodrivmedlet RME. De har även en väldigt trimmad logistik för att alltid optimera godshanteringen och aldrig köra halvfulla transporter. Deras kunder efterfrågar också miljöriktiga transporter som ett led i sina miljöpolicyer. Frågan om kilometerskatten har varit uppe i debatten sedan valrörelsen . Trots att dömde ut förslaget som miljöåtgärd hävdar oppositionspartierna fortfarande att kilometerskatten är en miljöåtgärd de tänker använda för att hämta in 4 miljarder till sin budget. De bör då ta med ytterligare 1 miljard i beräkningarna, till finansieringen av de administrativa kostnaderna.Dessutom har olika företrädare för de tre oppositionspartierna S, MP och V konstruerat nya gränssnitt varje gång diskussionen kommit upp. Den ena gången ska skogsnäringarna i norr undantas, och ska landsbygden med stort avstånd till järnvägen undantas. En tredje gång ska det bara omfatta Europavägar. Om ska ta in 4 eller kanske 5 miljarder i skatt på lastbilar som trafikerar våra Europavägar kan man direkt räkna ut var dessa bilar kommer att köra. Det kommer att bli på vägar som inte alls är byggda för att klara denna belastning, vilket skapar nya kostnader och nya problem. ambition har alltid varit att hela ska leva. Vi vill självklart se en mer miljövänlig transportsektor och arbetar målmedvetet för att vi ska uppnå vår vision om en fossilfri fordonsflotta 2030. Vi kommer aldrig att tysta se på när oppositionen försöker straffbeskatta bort företagens konkurrenskraft och hushållens köpkraft och lägga en död hand över stora delar av Sverige.Herr talman! Jag vill med dessa ord yrka bifall till skatteutskottets och finansutskottets förslag till beslut angående ekonomiska vårproposition. Det är sällan det är så många ledamöter i kammaren. Det beror dock inte på mig, förstår jag ju, utan på att folk vill hem. Jag ska göra mitt bästa för att förlänga eller förkorta mitt anförande - vilket som är önskvärt.När man har lyssnat på den debatt som har pågått har det ibland framgått att man uppenbarligen blandar ihop vårbudget och höstbudget. Vi ska komma ihåg att det är i höstbudgeten detaljerade förslag läggs fram. Då kan vi komma tillbaka och diskutera olika förslag, även om oppositionspartierna givetvis vill presentera tankar de har framöver. kan vi diskutera hur realistiska de är. Generellt sett kan jag dock kommentera som så att skatter är ett viktigt instrument för att finansiera en välfärdsstat. Det är också viktigt att de ur ett skatterättsligt perspektiv tas ut på ett legitimt och transparent sätt. Alliansregeringen har genomfört en rad förändringar på skatteområdet med syfte att få en mer arbetsfrämjande profil och gynna arbete inom olika samhällssektorer. Ofta framförs, med rätta, jobbskatteavdraget - eller förvärvsavdraget, som jag tycker är en sakligt sett mer korrekt beskrivning. Jag vill i detta sammanhang också påtala det som inte har framförts i debatten, och det är att noterade att en av de viktigaste åtgärderna för att få folk att jobba längre faktiskt är det dubbla jobbskatteavdraget. Även på denna punkt finns det alltså en styrka med att göra dessa förändringar.Eftersom det inte längre finns ett förslag från Socialdemokraternas sida om att göra några förändringar kan man tänka sig att vi har haft 80 miljoner mer i skattepåslag i befolkningen . Man säger nu att denna nivå är okej.