bet · GZ01UbU18 · 2012-03-28 00:00:00 — I sammanhanget vill utskottet erinra om att enligt sin instruktion (förordning [2009:1101] med instruktion för Verket för innovationssystem) bl.a. har till uppgift att stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt bidrar till nytta för (3 §). ska också enligt sin instruktion (förordning [2009:975] med instruktion för ) bl.a. medverka i och främja det svenska deltagandet i EU:s verksamhet inom forskning och teknisk utveckling samt främja och ta initiativ till internationellt forskningssamarbete och erfarenhetsutbyte (1 §). Vidare vill utskottet erinra om att betydande medel har tillförts forskningen, bl.a. till klimatforskning, och att lärosätena som deltar i internationella samarbeten, med exempelvis , själva bör fatta beslut om prioriteringar och initiativ. Med detta avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub210, 2011/12:Ub250, 2011/12:Ub315, 2011/12:Ub421 och 2011/12:Ub461 yrkande 8. Fördelning av resurser till forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelningen av resurser till forskning. Jämför reservation 9 (S). I sin kommittémotion 2011/12:Ub461 yrkande 2 understryker Socialdemokraterna vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Det är enligt Socialdemokraterna mycket svårt att överblicka konsekvenserna av regeringens genomförda fördelningsmodell. Det genomförda resursfördelningssystemet får inte medföra oönskade konsekvenser. Det får inte missgynna högskolor och de yngsta universiteten. I samband med framtagandet av nästa forskningsproposition bör kvalitetskriteriernas praktiska tillämpning prövas, som det bör analyseras om kriterierna på ett systematiskt sätt missgynnar vissa typer av lärosäten eller vetenskapsområden. Det är enligt Socialdemokraterna viktigt att det resursfördelningssystem som införs är rättvist, långsiktigt, klart och tydligt och skapar drivkrafter för högre kvalitet i all forskning. I flera enskilda motioner begärs särskilda resurser för forskning vid vissa universitet och högskolor. Enligt motion 2011/12:Ub295 (S) är det högskolorna och de yngre universiteten som tar akademins samverkansuppgift på störst allvar. Det bör göras en översyn om en större andel av de fasta forskningsmedlen kan ges till de nya universiteten. I motionen nämns särskilt att har framgångsrika klusterbildningar. I motion 2011/12:Ub366 (S) anges att det är nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder i fråga om fördelningen av delar av forskningsresurserna inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen och beaktar och andra högskolor med liknande ekonomiska förutsättningars behov av att kunna forskningsanknyta sina utbildningar och därigenom säkerställa examensrätterna. Vidare anges i motion 2011/12:Ub379 (S) att Linnéuniversitet i och bl.a. bör få ökade forskningsresurser så att lärosätet kan utveckla forskningen och därmed bidra till regionens långsiktiga utveckling. I motion 2011/12:Ub443 (S) vill motionärerna fortsätta att utveckla som ett av främsta universitetssjukhus. Det kräver bl.a. ett gott samarbete med och näringslivet. Enligt motion 2011/12:Ub449 (S) bör Linnéuniversitet få bättre möjligheter att stärka skogsforskningen, inte minst för att upprätthålla utbildningens kvalitet. I motion 2011/12:Ub332 (M) anges att det bör göras en översyn av om man bör förstärka högskolas statliga forskningsresurser. I motion 2011/12:Ub433 (FP) tas förutsättningar upp för att även fortsättningsvis vara ett centrum för bl.a. svensk vetenskaplig medicinteknisk forskning på högsta internationella nivå. I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) redovisade regeringen en ny modell för resurstilldelning till forskning och utbildning på forskarnivå. Modellen, som tillämpades första gången , omfattar alla universitet och högskolor förutom de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan. Modellen bygger på kvalitetsindikatorer och antalet helårsstudenter. Såväl resurstillskott som omfördelning av resurser mellan lärosäten sker i konkurrens och görs utifrån respektive lärosätes resultat mätt med indikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. och högskolor som omfattas av den nya modellen tillförs initialt minimiresurser i form av en basresurs för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen menade att den nya modellen för tilldelning av resurser till forskning och utbildning på forskarnivå ska baseras på indikatorerna externa medel respektive vetenskaplig produktion och citeringar. Regeringen angav också att den hade för avsikt att noga följa och utvärdera effekterna av det nya systemet. Regeringen gjorde också bedömningen att systemet behöver utvecklas så att utvärderingar av kvaliteten inom olika forskningsområden ingår som en viktig del av resurssystemet. Regeringen aviserade i propositionen avsikten att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla en modell där utvärderingar av forskning utgör en grund för resurstilldelning. Inom har en utvärdering om forskningskvalitet som grund för tilldelning av resurser till universitet och högskolor gjorts (U2010/4151/). Uppdraget har bl.a. gått ut på att med utgångspunkt från det nuvarande resurstilldelningssystemet för direkta anslag till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå utreda och lämna förslag på hur utvärderingar av kvaliteten på forskningen skulle kunna vara ett viktigt komplement till indikatorerna publiceringar och citeringar samt externa medel i systemet för resurstilldelning. I uppdraget har ingått att överväga hur man vid utvärderingar av kvaliteten på forskningen ska kunna ta hänsyn till olika forskningsområdens förutsättningar samt att utreda hur en bedömning av lärosätenas kvalitet i samverkan med omvärlden och nyttiggörande av forskningsresultat kan bli en del av resurstilldelningssystemet. Genom rapporten resurstilldelning för universitet och högskolor är uppdraget slutfört. Rapporten är ute på remiss, och remissvaren ska vara () till handa . I remisspromemorian ombeds remissinstanserna att särskilt beakta ett antal frågeställningar (U2011/7356/UH, ). Dessa rör bl.a. ändrade viktfaktorer och indikator för samverkan och nyttiggörande av forskningsresultat. Utskottet har vid tidigare riksmöten (bet. 2009/10:UbU10 s. 9 och 2010/11:12 s. 11) understrukit vikten av att noga följa och utvärdera effekterna av det nya systemet och har även betonat att den nya modellen för resurstilldelning ger lärosätena möjlighet att påverka sina framtida medel genom ett aktivt kvalitetsarbete. Utskottet följer med intresse det pågående arbetet med att utveckla modellen för resurstilldelning. Här vill utskottet också erinra om att har beslutat om en ny ordning för tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kan efter ansökan och prövning ges inom avgränsade områden som är smalare än de tidigare vetenskapsområdena. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Utskottet anser att lärosätena i hela landet har fått goda möjligheter att utveckla sina forskningsområden genom den nya ordningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub295, 2011/12:Ub332, 2011/12:Ub366, 2011/12:Ub379, 2011/12:Ub433, 2011/12:Ub443, 2011/12:Ub449 och 2011/12:Ub461 yrkande 2. Forskare och utbildning på forskarnivå Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. yngre forskares villkor. Jämför reservation 10 (S, V). Socialdemokraterna vill i motion 2011/12:Ub461 yrkande 3 stärka doktorandernas sociala situation genom att gå vidare med arbetet att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag , och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Arbetsmarknadskopplingen måste också bli tydligare i forskarutbildningen. Det är även viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub245 (S) bör ett tillkännagivande göras om möjligheten att överklaga vid antagning till forskarutbildning. Lämpligen bör ett sådant överklagande, enligt motionären, kunna göras till . Lärare, forskare och studenter utgör den viktigaste tillgången vid våra universitet och högskolor. Lärarna och forskarna utvecklar den kunskap som studenterna behöver i sin framtida yrkesverksamhet, och det är de som utför en stor del av den forskning som lägger grunden för vår framtida välfärd. Givetvis finns det ett direkt samband mellan kvaliteten på forskningen och utbildningen och forskarnas och lärarnas villkor och utvecklingsmöjligheter. För att högsta möjliga kvalitet ska kunna uppnås krävs, enligt utskottet, en fungerade balans mellan olika anställningskategorier. Som utskottet uttalat tidigare (bet. 2010/11:UbU12 s. 1113) är det enligt utskottets mening av stor betydelse att situationen för yngre forskare är både karriärmässigt och ekonomiskt gynnsam för att kunna attrahera och behålla forskartalanger inom akademin även i fortsättningen. Vad gäller yrkandet om yngre forskares möjlighet till forskning och meritering vill utskottet först framhålla att lärosätena och de statliga forskningsfinansiärerna tillförts mycket stora resurser. Vidare har de statliga universiteten och högskolorna genom den s.k. autonomireformen fått ökad frihet att inom ramen för den nuvarande myndighetsformen besluta om den interna organisationen och läraranställningar vid universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10: UbU23, rskr. 2009/10:337). Utskottet anser att lärosätena därmed har givits förbättrade förutsättningar för att stödja unga forskare. I fråga om olika anställningar inom högskolan vill utskottet hänvisa till att universitet och högskolor själva får bestämma vilka kategorier av lärare, utöver professorer och lektorer, som bör anställas vid lärosätet. När det gäller frågan om doktorandernas ekonomiska villkor behandlade utskottet liknande frågeställningar i sitt budgetbetänkande (bet. 2011/11:UbU1 s. 8788). Angående utbildningsbidrag föreskrivs att den forskarstuderande som har ersättning i denna form har rätt till anställning som doktorand senast när utbildningstid återstår. Det finns flera exempel på lärosäten som fattat beslut om att alla doktorander ska ha en anställning, vilket utskottet ser som en positiv utveckling. Utskottet vill också påminna om att universitet och högskolor enligt regleringsbrevet inte får finansiera stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander med medel från statens budget. När det gäller doktorander som finansieras av andra medel än över statsbudgeten är det utskottets uppfattning att målsättningen bör vara att finansieringen så långt som möjligt bör ske i form av en anställning eller genom att grundläggande social trygghet kan erbjuda på något annat sätt. Utskottet välkomnar att regeringen avser att närmare belysa dessa frågor. Frågorna är under beredning inom . Med detta avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub461 yrkande 3. Det finns ingen överklaganderätt till beslut om antagning till doktorandutbildning eller doktorandanställning. Doktorandanställningar skiljer sig från andra anställningsbeslut genom att lärosätet vid tillsättningen snarare gör en prognos om doktorandens framtida möjlighet till framgång i forskarutbildningen än en jämförande värdering av tidigare meriter som görs i övriga anställningsärenden. Av 5 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att när en doktorand ska anställas ska avseende fästas vid förmågan att tillgodogöra sig utbildningen på forskarnivå. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden (bet. 1997/98:UbU7) och då pekat på att grunden för urval bland behöriga sökande till forskarutbildning är graden av förmåga att tillgodogöra sig en sådan utbildning. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub245. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om jämställdhet inom högskolan. Jämför reservation 11 (S, V). I motion 2011/12:Ub461 yrkande 10 tar Socialdemokraterna upp jämställdhet och genusforskning. Socialdemokraterna finner det angeläget att lärosätena uppnår den andel professorer av det underrepresenterade könet som staten angivit som mål. Socialdemokraterna vill bl.a. införa en jämställdhetsbonus som ska betalas ut till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter en systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Vidare bör enligt motionen instruktionerna till de tre forskningsråden (, Fas och Formas) samt ses över i syfte att förstärka deras uppdrag om jämställdhet. De bör alla främja jämställdhet inom sitt verksamhetsområde. Forskningsråden och bör bl.a. ges ett uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över processen för fördelning av medel för excellenssatsningar, satsningar på starka forskningsmiljöer och motsvarande. En forskares möjligheter till befordran och karriär ska avgöras av individens kompetens och inte av dess kön. Detta är självklart för utskottet. Det krävs emellertid enligt utskottet en fortsatt medvetenhet och ett fortsatt aktivt arbete för att uppnå full jämställdhet inom våra universitet och högskolor. Det är avgörande att lärosätena skapar de förutsättningar som behövs för att kvinnor och män ska ha lika möjligheter att meritera sig och göra karriär inom akademin. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra jämställdheten inom högskolevärlden. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationens uppdrag var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser. Delegationen har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1). Förslagen i betänkandet är under beredning. När det gäller mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer kan följande sägas. Med anledning av propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:3, rskr. 1997/98:12) har beslutat att samtliga universitet och vissa statliga och enskilda högskolor ska ges mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Delegationen gjorde i sitt betänkande (SOU 2011:1) bedömningen att kvantitativa mål för rekrytering av högskolans personal har utgjort en viktig del av styrningen mot en mer jämställd högskola. Av betänkandet framgår att könsfördelningen bland lärare och forskare vid landets lärosäten har blivit jämnare . För den forskande och undervisande personalen (exklusive doktorander) har andelen kvinnor ökat från till 2010. Jämställdhetsdelegationen föreslog att målen ska finnas kvar. Vidare föreslog delegationen att uppföljningen av rekryteringsmålen i fråga om professorer ska förbättras och systematiseras. Regeringen delar delegationens uppfattning att kvantitativa mål behövs men anser att utvecklingen går alltför långsamt (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 69). Det framstår särskilt tydligt när det gäller professorer, som är den högsta lärarkategorin. Regeringen menar därför att mål i fråga om könsfördelningen bland professorer behövs även fortsättningsvis för att jämställdhet ska bli en fråga som kontinuerligt beaktas i lärosätenas rekryteringsarbete. Målen för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer upphörde i avvaktan på slutrapporten från jämställdhetsdelegationen. Det pågår ett arbete inom med att bestämma nya mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Lärosätena ska ges nya mål för perioden 20122015. Lärosätenas regleringsbrev avses ändras i enlighet därmed. Beslut om nya mål avses fattas . Vidare har regeringen givit flera uppdrag åt att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats, bl.a. till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. (U2010/5703/UH). När det gäller forskningsrådens arbete med att främja jämställdhet inom sina verksamhetsområden vill utskottet anföra bl.a. följande. I forskningsrådens instruktioner stadgas om främjande av jämställdhet. Exempelvis ska enligt sin instruktion (förordningen [2009:975] med instruktion för ) främja jämställdhet inom sitt verksamhetsområde. Det pågår ett arbete inom , där alla berörda departement deltar, med forskningsrådens instruktioner och regleringsbrev, vilket syftar till att stärka och harmonisera skrivningarna om jämställdhet. Forskningsråden har en betydande verksamhet inom detta område. Av årsredovisning framgår hur rådet arbetar med sitt uppdrag att främja jämställdhet (s. 12). Bland annat deltar rådet i en samverkansgrupp inom jämställdhetsområdet tillsammans med företrädare för Fas, Formas och . Gruppen analyserar fortlöpande utfallet för kvinnor och män i de olika myndigheternas utlysningar och diskuterar möjliga åtgärder för att öka jämställdheten. Mot bakgrund av detta avstyrks motion 2011/12:Ub461 yrkande 10. Forskning inom särskilda områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning inom vissa områden, bl.a. utbildningsvetenskaplig och medicinsk forskning. Jämför reservationerna 12 (S, V), 13 (S, SD), 14 (S), 15 (S, V), 16 (S), 17 (MP), 18 (SD) och 19 (V). Socialdemokraterna anför i sina kommittémotioner 2011/12:Ub458 yrkande 4 och 2011/12:Ub461 yrkande 15 att behovet av utbildningsvetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning är stort. Det behövs åtgärder för att stärka den skolnära forskningen. Ska den politiska nivån och myndigheterna kunna göra rätt prioriteringar måste problembilden och effektiviteten i olika åtgärder vara dokumenterad och styrkt. Forskningen måste också ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver, enligt Socialdemokraterna, ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan. En ny organisation för att sammanställa forskning och en förstärkt organisation för att sprida och se till att forskningsresultat behövs är, enligt Socialdemokraterna, en viktig del i att vända den negativa utvecklingen på skolans område. Fler yrkesverksamma lärare bör också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Socialdemokraterna anser också att samverkan och forskarutbyte på internationell nivå är prioriterat och bör öka. Forskning inom vissa områden I ett flertal motioner begärs insatser för forskning inom vissa områden. Av kommittémotion 2011/12:Ub461 yrkande 9 framgår att Socialdemokraterna vill inrätta ett nationellt program för att åter ska bli en världsledande nation inom det medicinska forskningsområdet. Det krävs bl.a. tydliga prioriteringar av medicinsk forskning och utveckling. Vidare anser Socialdemokraterna att det krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Staten bör ta initiativ till en bred, långsiktig överenskommelse mellan parterna (statenlandstingenindustrin) om forskningens roll och villkor i vården samt vilket åtagande och ansvar varje part ska ha. I samma motions yrkande 11 framhålls att miljöforskningen är tvärvetenskaplig och tar upp flera forskningsområden, bl.a. klimatförändringar. Den klimatomställning som görs i samhället är beroende av en stark forskning kring åtgärder och effekter. Vidare anser Socialdemokraterna i samma motion yrkande 13 att enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning mot bakgrund av regeringens nedläggning av () måste till för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. En översyn av möjliga framtida strukturer bör göras. Enligt samma motions yrkande 14 bör staten alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden (humaniora och samhällsvetenskap) som inte på samma sätt som andra är möjliga att kommersialisera eller på andra sätt kan attrahera externa medel. I den enskilda motionen 2011/12:Ub246 (S) yrkande 3 anför motionärerna att det behövs mer forskning om skolans sexualundervisning. Det behövs bättre kunskap om bl.a. vilka undervisningsmetoder som används och om vad de har för inflytande på elevers tänkande om sexualitet och samlevnad. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub471 (S) yrkande 3 behövs mer forskning i hotell- och restaurangnäringen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub270 (M) anges att möjligheterna för innovationsupphandling inom det medicinska området bör förbättras. I den enskilda motionen 2011/12:Ub282 (M) anförs att det är viktigt att skydda den forskning som bedrivs vid . I den enskilda motionen 2011/12:Ub465 (M) begärs ett tillkännagivande om stöd för nya immunologiska folksjukdomar. Motionärerna anser bl.a. att riktade forskningssatsningar bör göras mot sjukdomar och diagnoser som kommit i kläm när det gäller forskningsstöd. I kommittémotion 2011/12:Kr329 (MP) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur en mer biblioteksnära forskning skulle kunna främjas. Forskningen inom biblioteksområdet bör, enligt , ges ökad uppmärksamhet i regeringens forskningspolitik. I likhet med lärarlyft bör bibliotekarier ges ökad möjlighet att forska på deltid. En mer biblioteksnära forskning skulle öka förutsättningarna för framtidens bibliotek. I den enskilda motionen 2011/12:Ub272 (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. I samma motions yrkande 2 begärs att en utredning tillsätts för att utreda hur lyckan i samhället ska redovisas i likhet med BNP och övriga välfärdsindex. I den enskilda motionen 2011/12:Ub275 (MP) anges att behöver samla resurserna kring nanoforskningen. Sammantaget behövs ett aktivt arbete för att få ett samlat grepp runt utvecklingen av nanoteknologin. I den enskilda motionen 2011/12:C244 (MP) yrkande 5 understryks behovet av att stärka forskningen om kemin i inomhusmiljön. I motion 2011/12:So409 (MP) yrkande 8 framhålls behovet av ökad forskning om snus. I den enskilda motionen 2011/12:So621 (MP) yrkande 3 vill motionärerna stärka folkhälsoforskningen och då särskilt interventionsforskningen, dvs. effekter av åtgärder som vidtas för att påverka hälsa, social funktionsförmåga m.m. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub252 (FP) bör regeringen tillsätta en utredning om hur svensk medicinsk-etisk forskning bör utvecklas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub416 (FP) anges behovet av ökad kunskap om situationen för barn som växer upp i sekter. Det är av yttersta vikt att forskning initieras inom området. I den enskilda motionen 2011/12:Kr202 (FP) yrkande 6 betonas vikten av fortsatt friluftsforskning. I den enskilda motionen 2011/12:Ub501 (SD) begärs ett riktat forskningsanslag för grundforskning inom robotik, automation och artificiell intelligens. Större satsningar på grundforskning i robotik och automation är nödvändiga för att ska kunna fortsätta ha en konkurrenskraftig tillverknings- och processindustri. Många potentiella tillämpningsområden är beroende av kunskap i artificiell intelligens, varför även grundforskningen inom artificiell intelligens bör stärkas. I kommittémotion 2011/12:C388 (V) yrkande 2 anges att bör återupprätta ett sammanhållet statligt byggforskningsprogram. Jämfört med bör resurserna öka. Ett sådant byggforskningsprogram behövs, inte minst när projektet städer avslutas .