bet · GZ01TU5 · 2012-05-23 00:00:00 — Nej, i stället för denna ideologi som det talas om är mitt underlag för beslut i huvudsak RUT:s utredning som jag läst och som vi bad om att få fram sedan.Schweiz järnvägssystem är ett av de föredömen som jag tycker är värda att nämnas. Där fungerar det utmärkt till lägre kostnader och på ett harmoniskt sätt för de resande och de som har ansvaret för det.Utöver det har jag som underlag synliga fakta, och det är den så kallade verkligheten. Jag tänker inte stå här och läsa ur olika artiklar som en del har gjort - det har till och med varit samma . Vi kan se det här i pressen året om. Vi kan höra kommentarer från dem som står i tusental på stationerna och inte kommer någonvart. Det räcker som faktaunderlag.Med underhåll av järnvägen är det ungefär som med många kockar. Det är inte säkert att soppan blir bättre för det. Och de som är väldigt EU-frälsta kan ju bara se att föreskriver att det är infrastrukturförvaltaren och järnvägsoperatörerna som är ansvariga för en säker drift av järnvägssystemet. Det är ännu en anledning att se till att samla det här ansvaret.Det nämndes något - jag vet inte om det var satiriskt eller inte - om maskinparken. Jag tror att Rådhström sade: Ja, det enda de har att göra är väl att sälja maskinparken.Jag frågade på den första hearingen vi hade - jag tror att det var - var 15 snöröjningsmaskiner hade blivit av, för det var bara två kvar. Då låg det ungefär en meter snö över hela . Men maskinerna var väck. Försäljningen kanske redan hade startat då. säger tvärtom, att nu måste vi upphandla maskiner. Man kanske till att börja med kan hålla reda på dem man har.Återigen, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. vill inte hamna i någon fålla där det handlar om socialism eller inte. Men jag måste ändå ställa frågan till : Känns det rätt att yrka bifall till motion om återsocialisering av drift och underhåll på järnvägen? Det är de facto det som gör.Sedan måste jag ställa en fråga till när han säger att han har läst en del och sett på detta. Anser att Statskontoret har fel? Vad anser om de utredningar som har gjorts, om att vi tack vare konkurrensen har fått lägre kostnader och mer underhåll för pengarna? Det är rätt viktigt, tycker jag, att få ett klarläggande.Tony Wiklander är kritisk till hur regeringen hanterar det här. Har förtroende för ? Det är förvånande, tycker jag, när ni säger att ska få större ansvar. Jag kan upplysa om att har det fulla ansvaret för drift, underhåll och investeringar i järnvägen.Jag tar mig ändå friheten att återge vad har sagt - jag vill gärna höra din kommentar om det. säger att de som klagar på sjunkande effektivitet och ökade kostnader inte har stöd för sina teser. Det är bara tyckande.Kan förstå att de förslag som föreligger kommer att innebära mindre pengar till drift och underhåll av järnvägen och mindre innovationer? Kan Wiklander förstå att det är en oro hos ? Det var så många frågor på en gång att jag inte tror att det är möjligt att hinna besvara dem.Men om det är så att med all rätt, som du säger, har ansvaret för tillståndet när det gäller järnvägsunderhåll kan de omöjligen vara nöjda med sakernas tillstånd.De kan inte vara både döva och blinda och inte höra och se all berättigad kritik som har inkommit , i varje fall som jag har varit med här.Det har naturligtvis varat mycket längre. Våra funktionärer och medlemmar har , , rest på järnväg landet runt, och vi har hört alltmer kritik om att det inte fungerar.Sedan ska jag lämna därhän vem det var som, så att säga, avsocialiserade det här och vem som inte gjorde det. Jag tycker att det är helt oväsentligt.Som jag sagt ser vi pragmatiskt på detta. Jag har internationella föredömen och ser att det fungerar bättre i de länderna. till exempel har nämnts.Jag står för det vi sagt om ett samlat ansvar för järnvägsunderhåll och investeringar. Det är det väsentliga. Sedan kan vi naturligtvis slänga retorik i ansiktet på varandra - det går ju bra. Det är bra att gör en internationell utblick, men det är sorgligt att han tar som exempel. Alla känner vi till att det inte var bara underhållet av järnvägen som privatiserades där utan också järnvägsspåren, vilket inte alls är aktuellt i vårt land. Så det är avsevärd skillnad i hur man hanterar detta.Tony Wiklander, jag ska försöka ställa något färre frågor den här gången. yrkar bifall till motion T459 där det står att ska utföra det nödvändiga banunderhållet i egen regi.Om inget av de andra partierna som utgör en majoritet här kan säga det kan väl åtminstone här säga: Vi tycker att det är bra att vi återreglerar detta - lika med en återsocialisering av drift och underhåll av järnvägen. Kan inför tv-tittare och övriga konstatera att linje är att vi inte ska ha konkurrens, att vi inte ska ha 5 000 privata aktörer som jobbar inom järnvägen och att vi inte ska ha 2 600 privatanställda som jobbar inom järnvägen?Jag tror att svenska folket vill veta vilken linje har när det gäller monopol eller inte i vårt land. Jo, , vi kan visst tänka oss konkurrens när den ger ett bättre resultat och då helst till ett bättre pris. Om inte ska den väck. Det är en pragmatisk syn på det hela.Medan du sysslar med socialiseringsspöken, och annat kan jag , även om många ledamöter redan gjort det, i korthet läsa upp vad som står i utskottets förslag. är inte nämnd. Jag tycker att det ger en väldigt klar och balanserad bild av vad samtliga partier i den tillfälliga majoriteten lagt fram. Mycket tydligare kan jag inte förklara här. Men vill man, fru talman, ha en uppläsning så gärna det. En del av de frågor jag tänkt ta upp har redan tagit upp. Jag hade också tänkt fråga om detta med att inte vill gå i armkrok med Ohly.För att nå politisk framgång i detta hus försöker man kroka arm med dem som man kan göra det med. Om inte når man ingen politisk framgång. Uppenbart har gjort detta.Man kan göra tolkningen att det gäller vissa delar av motionen. Det är det som gör att vi är så osäkra. Vi vet inte vilka delar som menas. Det försöker vi få svar på men inte lyckats få.Då säger att det gäller att vara pragmatisk undrar jag vad det är som gör att tror att staten är bäst på underhåll. Varför misstror de privata järnvägsentreprenörerna? Det vill jag ha svar på. tycks vara huvudfigur här. Men är det någon som jag har väldigt lite att göra med så är det väl han - av många tidigare kända skäl.När det gäller underliggande motioner är det så att inte har någon motion i den här frågan. Men kom tillfället att få en majoritet för ett beslut om ett förslag som vi tror på. Då var det inte alls svårt att ansluta sig till det.Om igen läser utskottets förslag i korthet ska hon se att det med önskvärd tydlighet framgår vad ställer sig bakom. Det handlar inte om enskilda bisatser i enskilda motioner. Syftet är att få fram något som jag hoppas och tror blir bättre än det nuvarande systemet.Som jag sagt till Rådhström: Anledningen till att vi inte riktigt tror på regeringens nuvarande järnvägspolitik är att den inte fungerar. Låt mig få läsa upp vad skrivit under. Det står så här när det gäller förslag om hur underhållet av järnvägsinfrastrukturen ska organiseras: Detta är enligt utskottet en nödvändig åtgärd för att få en effektiv, samordnad och säker underhållsverksamhet.Eftersom jag inte fått något svar frågar jag: Vad är det som gör att man tror att staten är bäst på underhåll? Varför misstror man de privata järnvägsentreprenörerna? Svar om det har jag inte fått.Vad man säger här är att det som är på gång är att ett antal privata järnvägsentreprenörer under konkurrens och lyckats bli duktiga på detta. Men med ett klubbslag ska man bara säga: Tyvärr, underhåll får ni inte längre syssla med, utan det är staten som ska syssla med det.Därför kvarstår mina frågor till : misstror man de privata järnvägsentreprenörerna? Varför tror man inte att de kan sköta underhållet? De frågorna vill jag ha svar på. Återigen: Nej, det är inte så svårt. Vi misstror dem därför att det inte fungerar. År ut och år in har det visat sig vara så. vid hearingar exempelvis har vi fått svar som gjort att jag för länge sedan anat att det inte är en bra organisation.Jag tilltror staten förmågan att organisera och att se till att hålla ett samlat ansvar för järnvägens underhåll. Det kan knappast bli sämre, även om allt kan bli sämre. vill vi att det ska bli bättre. Det är vår strävan, och jag tror på det.Det du, , i korthet läste upp när det gäller utskottets förslag ställer jag mig helt bakom. I betänkandet behandlas propositionen Komplettering av kollektivtrafiklagen, en skrivelse om och ett stort antal motioner. Jag yrkar bifall till reservation 13 under punkt 11. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på övriga reservationer.Utskottet har i samband med ärendets beredning sammanträffat med ett antal parter och företrädare - bland annat Svensk Kollektivtrafik, Kommuner och Landsting, och Bussbranschens Riksförbund.Fru talman! Förslaget innebär att lagens tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta kollektivtrafik på vatten och att EU:s kollektivtrafikförordning görs tillämplig. En ändring i propositionen möjliggör också för en regional trafikmyndighet att sörja för nationsöverskridande kollektivtrafik.I de fall där ensamt ansvarar för den regionala kollektivtrafiken kan en kommun inom länet, enligt förslaget om komplettering, finansiera pendlingstrafik som är av bättre kvalitet eller är billigare för resenären jämfört med vad annars skulle tillhandahålla. Vidare föreslås att bestämmelsen om utvärdering av utvecklingen av kollektivtrafikmarknaden förtydligas och att uppgiftsskyldigheten utökas till att gälla fler aktörer än kollektivtrafikföretag.Det föreslås också att det görs möjligt att meddela undantag från de skyldigheter som kollektivtrafikföretag enligt lagen har och att ta ut avgifter för tillsyn och ärendehandläggning. Dessutom föreslås en följdändring i järnvägslagen.Den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft . Äntligen kan kollektivtrafikföretag få etablera kommersiell kollektivtrafik! Och äntligen sätts resenären i centrum i en modern lagstiftning som anpassats till dagens behov av kollektivtrafik på spår och väg.Vi ser tydligt hur branschen engagerar sig för att ge oss resenärer ytterligare valmöjligheter. Avreglering, oavsett område, stimulerar till innovationer, samverkan och ekonomisk effektivitet, helt i takt med tiden.I beslutet om komplettering av kollektivtrafiklagen medges flexibla lösningar inom ramen för den regionala kollektivtrafikmyndighetens ansvar. Kollektivtrafik, arbetslinjen och hållbar tillväxt hör nära samman, och resenärens behov av bra arbetspendling får inte hindras av politikens vilja att detaljstyra.I kompletteringen av lagen möjliggörs nationsöverskridande kollektivtrafik. Det är en viktig och bra komplettering eftersom många gränsboende bor i och arbetar i ett grannland.Herr talman! Låt mig nämna något om kollektivtrafik på vatten. Kollektivtrafiklagen och EU:s kollektivtrafikförordning ska enligt förslaget tillämpas på kollektivtrafik på vatten. Jag ser det som en logisk följd eftersom den nya lagen sätter resenären i fokus i ett hela-resan-perspektiv.Självklart bör kollektivtrafik på vatten också ingå för att underlätta den fortsatta utvecklingen av ett integrerat nät av regional kollektivtrafik och kommer att ingå i trafikförsörjningsprogrammen ute i regionerna.Cabbotageförordningen gäller sjötransporter av människor och gods och reglerar marknadstillträde. Det innebär att rederier, vars fartyg är registrerade i ett medlemsland och förs under detta lands flagg, får tillhandahålla tjänster på sjön inom ett medlemsland.Ett land får säkerställa regelbunden turtäthet och kvalitet genom att ingå avtal om allmän trafik med rederier till, från och mellan öar. Men får bara införa förpliktelser vid allmän trafik på reguljära cabbotagetjänster när marknaden inte har intresse av att bedriva trafik på kommersiell grund. Trafiken måste då handlas upp precis som vilken trafik som helst.Tack vare kollektivtrafikbranschens stora engagemang i fördubblingsarbetet och den nya lagen står kollektivtrafiken högt på agendan i kommuner, regioner och landsting. Vi hörde tidigare här från talarstolen att , , nämnde att arbetet ute i regionerna har präglats av oenighet mellan politikerna och att arbetet därför har gått i stå. Min uppfattning är egentligen att det tvärtom har satt fart på processen, och ibland är resan mödan värd.Varje regional trafikmyndighet, RKTM, ska ha beslutat om ett trafikförsörjningsprogram. , SKL och Svensk Kollektivtrafik har tagit fram en vägledning som hjälp till myndigheterna. Programmen kommer att samla kommunernas översiktsplaner, visioner för länet eller regionen avseende hållbar tillväxt och intentioner med den särskilda kollektivtrafiken. Det vill säga att färdtjänst, riksfärdtjänst, och skolskjutsar också ska finnas med i det övergripande programmet. Vidare ska tillgängliga bytespunkter och linjer redovisas liksom grunderna för prissättning av särskild kollektivtrafik.Samråd pågår över hela landet, och resenärer, handikapporganisationer med flera bjuds in väldigt brett. har de olika parametrarna vägts samman på det sätt som sker.Myndigheten ska också besluta om vilka sträckor som ska beläggas med allmän trafikplikt. De krav som en regional kollektivtrafikmyndighet definierar eller fastställer sörjer för en kollektivtrafik av allmänt intresse och som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något kommersiellt intresse av att bedriva utan ersättning.De företag som kommer att köra sträckor helt på kommersiella villkor måste anmäla detta till myndigheten. Efter att man har anmält det tar det innan man får starta busstrafiken på sträckan. Trots att trafikpliktssträckorna inte är helt kända ännu har ett antal kommersiella busslinjer startats, för det är naturligtvis så att före , innan bussbranschen vet vilka sträckor som kommer att beläggas med allmän trafikplikt, är det inte så många som vill starta eftersom underskottstäckningen är på varje linje. Men redan nu har det startats. Jag tänker bland annat på och som kom till stånd därför att det fanns ett önskemål från resenärerna. Bussen tur och retur är också ett sådant exempel.Men våra RKTM har ett stort ansvar att noggrant analysera var allmän trafikplikt ska beslutas, för om en stor del av sträckorna kommer att handlas upp kommer den kommersiella trafiken att flytta från regionen eftersom marknaden försvinner från en bransch som har en snäv ekonomi.Därför är det glädjande att det nu finns en framtidstro hos företagen. registrerades 110 nya bussar av olika viktklasser. Det är fler än under samma månad , enligt statistik från Bil Sweden.Herr talman! Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg samt den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Avrapporteringen kommer att ske kontinuerligt till samt i en årlig rapport. Första rapportens tema kommer att belysa de nya kollektivtrafikmyndigheternas formering.Det pågår flera viktiga projekt angående resenärsinformation. Branschen arbetar systematiskt med lösningar för ökad tillgänglighet genom samordning och modern teknik. Då vill jag främst nämna Samtrafikens app resrobot, som ständigt byggs ut och även kommer att innehålla information om stationer, till exempel var hissar och ledsagare finns. 124 stationer har mötesplatser för ledsagning. Och Samtrafiken driver ett projekt som syftar till att samordna ledsagning inom kollektivtrafiken kopplat till biljettsystemet.Att kunna resa på lika villkor för arbete, studier eller för att delta i olika aktiviteter är en demokratifråga. Därför är det glädjande att SKL har tagit fram statistik som visar att antalet resor med färdtjänst har minskat och att detta beror på att kollektivtrafiken blivit mer tillgänglig.Trafikverket driver ett projekt som heter för alla. Målet är att ska totalt 150 stationer vara anpassade genom bland annat ökad belysning, fler sittplatser, ledstråk, skyltning med symboler.Men av befolkning kommer att behöva färdtjänst, oavsett en tillgänglig kollektivtrafik. Men jag ser ett framtida behov av översyn av lagen. Många färdtjänstberättigade är äldre personer. De har lättare att planera sin dag och har kanske en längre framförhållning än många unga funktionsnedsatta som är i arbetsför ålder och som behöver färdtjänst till jobb, skola eller till förskolan för att hämta sina barn.Att själv kunna välja taxibolag kan vara en del i ett nytänkande kring särskild kollektivtrafik. Rullstolstaxi, som finns här i , är ett bra exempel på ökad valfrihet för dem som är funktionsnedsatta.Herr talman! Tack vare den nya kollektivtrafiklagen har resenären äntligen satts i fokus. Det pågår ett stort antal aktiviteter för att öka tillgängligheten och resenärsinflytandet i hela landet.I detta anförande instämde , , , , och (alla M) samt (FP), (C) och (KD). Jag tycker att det var väldigt roligt att någon nämnde ordet resenär - resenären i fokus. Det har talats väldigt mycket om olika operatörer, om effektivitet och det ena med det andra, men resenären har inte nämnts särskilt mycket.Den nya kollektivtrafiklagen öppnar för kommersiell trafik. Det är bra. Jag kommer från en region där det bara är något som står på papperet. Vi har inga förväntningar i på att de ska komma så många kommersiella aktörer och köra bussar från Högboda till eller ta hand om våra båtbussar i . Vi är rätt övertygade om att det kommer att bli det offentliga som får ta hand om all kollektivtrafik i länet.För värmlänningarnas del har det blivit krångligare och mer byråkratiskt med kollektivtrafiklagen, men det har jag redan talat om. Jag har talat om de problem som kan bli när vi vill driva offentlig trafik med kort varsel, att det inte går, att det kan vara ledtid. Men jag kan också tänka mig hur det kan vara i till exempel . nämnde Nackabussarna.Om vi nu säger att de som kör Nackabussarna går i konkurs eller slutar, vem har då ansvaret för resenärerna? Den offentliga trafiken får ju inte gå in och ta hand om den linjen, så i så fall tar det innan man kan börja köra. Min fråga är, : Vem har ansvaret för resenärerna om trafiken läggs ned? I ditt anförande nämnde du, , att ni var emot hela lagstiftningen. Därför blir jag glad när du säger att du ändå ser positiva korn i och med att resenären är satt i centrum.Stina talar om och att det finns en oro för att det inte kommer att finnas några kommersiella aktörer. Då kommer den regionala kollektivtrafikmyndigheten att lägga allmän trafikplikt på många sträckor för att säkra upp det. Om man i kommer att lägga trafikplikt på många sträckor kommer det att handlas upp precis som det har gjorts tidigare och med en underskottstäckning på , som i övriga Sverige.Egentligen är det beklagansvärt att man inte vågar låta någon linje bli en kommersiell linje. Men det ligger på regional nivå, så det har jag inte så mycket åsikter om.Om ett bolag går i konkurs och man ansvarar för resenärer på en viss sträcka blir det ett ansvar för den regionala kollektivtrafikmyndigheten. Man kommer att lösa det på ett bra sätt. Det sker inte från till en annan, utan man får signaler om hur det går. Det kommer att ske förhandlingar. Det blir inte så att det ena dagen står en massa människor i en busskur och väntar på bussen, och har bussbolaget gått i konkurs. Den regionala kollektivtrafikmyndigheten har det yttersta ansvaret, och det är därför det sker i myndighetsform.Kompletteringen möjliggör dessutom för en kommun i till exempel att gå in och betala extra för något om den vill. Jag hade flyttat fokus från till den del av där det finns kommersiell trafik. Vi har bussar som går på linjer som inte har allmän trafikplikt. Om dessa bussar läggs ned har den offentligt finansierade trafiken inte möjlighet att börja köra dessa bussar utan att den linjen först ska in i trafikförsörjningsprogrammet och beläggas med allmän trafikplikt. Det kommer därför att ta för den offentligt finansierade trafiken att kunna erbjuda de resenärer som har blivit av med sin buss en ny buss.Lotta Finstorp tror inte att det blir så. Men det kanske kan bli ytterligare lagändringar längre fram när detta problem uppmärksammas och vi behöver lösa det, precis som vi skriver i vår motion.Jag vill ägna resten av repliken åt att fråga om effektiviseringen inom järnvägsunderhållet. Jag har nämligen funderat mycket på det, och det har talats mycket om det . Det hänvisas till en trafikverksutredning . Efter denna utredning har det flutit mycket vatten under broarna. har kritiserat hårt för att man inte vet hur tillståndet för järnvägen är.Hur kan vi då säga hur effektivt järnvägsunderhåll vi har när vi inte vet vad vi får för pengarna och när inte vet hur standarden på järnvägen är? Om inte vet undrar jag hur majoriteten som driver igenom frågan att ta tillbaka det till så säkert kan veta hur det är. Det är intressant.Annelie Enochson nämnde funktionsupphandlingar. Det är ett nytt sätt att handla upp. Till exempel byggs både väg och järnväg längs en sträcka i , och den entreprenör som har huvudansvaret får också drift och underhåll på sträckan. Man har också kunnat visa på tydliga effektiviseringsvinster i och med att man har arbetat med båda sträckorna parallellt. Det har sparat samhället mycket pengar.Ni har en motion om att Infranord ska ta tillbaka allt underhåll. säger dock att ingen vet hur det egentligen är. Hur kan ni då vara så säkra på att det ser ut på det sätt som ni säger i er text i betänkandet?Varför kan vi inte låta fortsätta med den upphandlade entreprenad man har ? Underhållet är så eftersatt, för har inget hänt på järnvägen. Vi försöker nu reparera det. beskrev tydligt på trafikutskottet hur man jobbar intensivt på detta. Det hjärtat är fullt av talar man gärna länge om. Dagens debatt visar att detta ämne engagerar många, även mig som gotlänning. som jag varit ledamot i har jag i flera motioner lyft fram olika perspektiv i för viktiga frågor. Den i särklass viktigaste Gotlandsfrågan handlar om våra kommunikationer till och från Gotland.Till och från kan vi ta oss på två sätt, med flyg och med färja. Vart och ett av dessa färdsätt är viktiga länkar för att ska ges utvecklingskraft och på lika villkor existera som en del av Sverige.För att åstadkomma en positiv regional utveckling på är en väl fungerande färjetrafik nödvändig. En god tillgänglighet i turtäthet, biljettpriser och kvalitet är faktorer som mer än annat har betydelse för utveckling och tillväxt.Den gotländska färjetrafiken har under alla år varit ett stort samtalsämne. För och dess invånare, för turismen och det gotländska näringslivet är färjetrafiken en naturlig och avgörande del av de nödvändiga kontakterna och kommunikationerna med det svenska fastlandet och vår omvärld.Våra flygförbindelser är ett nödvändigt komplement men kan aldrig ersätta färjetrafikens kapacitet för resor och frakttransporter. Färjetrafiken till och från fyller samma funktion som väg- och järnvägstransporterna gör i andra delar av landet.En enig riksdag ställde sig bakom skrivningen utifrån den transportpolitiska propositionen Moderna transporter, prop. 2005/06:160, och trafikutskottets betänkande TU5 , Moderna transporter - om upphandling av Gotlandstrafiken m.m. På s. 124 i det betänkandet står att läsa:"Utskottet vill inledningsvis understryka att staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet samt att detta gäller även . I detta avseende får inte ges sämre villkor än övriga landet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. "Färjetrafiken är oerhört viktig för utveckling som region och län.