bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — De ökade ledtiderna för bosättning av nyanlända invandrare måste minska så att den nyanlände kan påbörja sin etableringsprocess så snabbt som möjligt. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . I budgetpropositionen aviseras som tidigare nämnts ytterligare steg mot en snabbare integrationsprocess, i form av bl.a. insatser för att förbättra kommunernas mottagningskapacitet. Regeringen föreslår t.ex. en prestationsbaserad ersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet föreslås en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för att hålla bostäder redo. Utskottet välkomnar dessa förslag till insatser. Till skillnad från ställer sig utskottet positivt till regeringens förslag om stöd till urban utveckling. Bidraget ska betalas ut enligt en fördelningsmodell som baseras på förbättrade resultat inom utbildning, sysselsättning och försörjningsstöd. Enligt utskottets mening ger stödet ökade incitament till kommunerna att intensifiera arbetet med att minska utanförskapet eftersom det ges efter resultat och således premierar kommuner som uppvisar ett minskat utanförskap. Det stimulansmedel som regeringen nu satsar ska bidra till en positiv utveckling i de mest utsatta stadsdelarna. Utskottet välkomnar regeringens satsning på ett prestationsbaserat bidrag till de kommuner som ingår i det utvecklingsarbetet 15. Utskottet noterar även att en särskild utredare tillkallats med uppdrag att se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner. I fråga om stöd till organisationer bildade på etnisk grund är det utskottets mening att stöd till det civila samhällets arbete med integration är en viktig del av integrationspolitiken. Stödet syftar till att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. har 60 föreningar bildade på etnisk grund fått del av stödet. Utskottet välkomnar även dessa förslag till insatser. När det gäller förslaget i motion 2012/13:Sf352 yrkande 16 om ändrade regler för anhöriginvandring vill utskottet hänvisa till proposition 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringsreformen som behandlas i detta betänkande. Genom de ändringar som regeringen föreslår i propositionen kommer en del anhöriga som inte tidigare omfattats av etableringsreformen att få tillgång till de insatser som reformen innehåller. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen avser att föreslå ytterligare en ändring fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om ett förslag till ändring i etableringslagen . Utskottet anser att beredningen av ärendet bör avvaktas. När det gäller förslag om att avskaffa sfi-bonusen och systemet med etableringslotsar vill utskottet hänvisa till vad som anförts tidigare i betänkandet. Detsamma gäller partiets förslag om ett utökat anslag till DO. Utvidgad målgrupp för etableringslagen Utskottet kan konstatera att regeringens förslag i proposition 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringslagen gör det möjligt för fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande än att omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. En konsekvens av den föreslagna ändringen är att fler kommuner och landsting kommer att få viss ersättning från staten för bl.a. ekonomiskt bistånd, stöd och service samt hälso- och sjukvård. Enligt utskottets mening är det positivt att fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande omfattas av den föreslagna lagen. Många familjer, främst från , kommer att kunna återförenas. Att familjer återförenas är bra för såväl individen som integrationen. Regeringens satsning gör nu att även dessa nyanlända kan omfattas av etableringsreformen. Det ökar också förutsättningarna för de nyanlända att få jobb och lära sig svenska. Utskottet värdesätter att det finns en bred majoritet i bakom en aktiv integrationspolitik. Att som i sin motion 2012/13:A11 yrka avslag på propositionen står enligt utskottets mening i bjärt kontrast till tradition med aktiva åtgärder för människor i utanförskap. I fråga om motion 2012/13:A12 om att inte ha någon tidsgräns för när den person som den nyanlända har anknytning till ska ha sökt uppehållstillstånd och inte heller ha någon bortre tidsgräns för när den anhöriga ska ha ansökt om uppehållstillstånd, vill utskottet hänvisa till den ändring i etableringsreformen som regeringen aviserat och som beskrivits ovan. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma till med en proposition om ändring i etableringslagen. Beredningen av detta ärende bör avvaktas. Utskottet föreslår att bifaller proposition 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringslagen och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Motionerna 2012/13:A11 (SD) och 2012/13:A12 (V) avstyrks mot bakgrund av det ovan anförda. Mot bakgrund av det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anvisning av anslag inom utgiftsområdet (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13 punkt 4). Det innebär att motionerna 2012/13:A367 (S) yrkandena 1, 8 och 10, 2012/13:A387 (MP) yrkandena 1 och 3, 2012/13:A388 (MP) yrkande 4, 2012/13:A393 (MP) yrkandena 13, 17, 25 och 26, 2012/13:A332 (SD), 2012/13:A204 (SD), 2012/13:A353 (SD), 2012/13:A354 (SD), 2012/13:A394 (SD) yrkande 21, 2012/13:A330 (V) och 2012/13:Sf352 (V) yrkande 16 avstyrks. Utskottet tillstyrker även att regeringen får bemyndiganden i fråga om anslagen 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare samt 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13 punkterna 13). Utskottets förslag till riksdagsbeslut i fråga om anslagen inom utgiftsområdet framgår av bilaga 4. En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag finns i bilaga 3. Utskottet föreslår även att bifaller regeringens proposition 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringslagen och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Motionerna 2012/13:A11 (SD) och 2012/13:A12 (V) avstyrks. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionerna. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (S, MP). arbetar efter en ny hanteringsordning när det gäller granskningsrapporter från . De nya reglerna innebär bl.a. att alla effektivitetsgranskningar från lämnas direkt till som i sin tur lämnar dem vidare till regeringen. Regeringen ska därefter rapportera om vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av granskningen. Det ska ske i en regeringsskrivelse till . Skrivelsen behandlas i sedvanlig ordning av . Regeringen ska dessutom , i Årsredovisning för staten, redovisa om och hur dessa åtgärder har genomförts. I (RiR 2012:3) DO och diskrimineringsfrågorna granskas om () har inriktat sitt uppdrag på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen har syftat till att analysera orsakerna till att DO initialt har haft problem att genomföra hela sitt uppdrag på ett sätt som motsvarar förväntningarna. Syftet har också varit att bedöma vilka åtgärder som behövs för att DO ska kunna bedriva ett effektivare arbete mot diskriminering. Bakgrunden till granskningen är den samlade diskrimineringslagstiftningen som trädde i kraft , och den nya myndigheten som då inledde sin verksamhet. I och med detta fanns förväntningar på att arbetet mot diskriminering och för lika rättigheter och möjligheter skulle få ett tydligare och starkare genomslag. Under DO:s inledande år synliggjordes dock flera problem kopplade till verksamheten, bl.a. brister i ärendehandläggningen och långa handläggningstider. DO hade heller inte använt någon större andel av sina resurser för egeninitierad tillsyn av aktiva (förebyggande) åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet. Den sammantagna bilden är att DO:s verksamhet har kommit att bli ärendestyrd. DO fick ärva ett stort antal ärenden från de fyra tidigare myndigheterna, och för att komma till rätta med ärendebalanserna har myndigheten lagt ner stora resurser på hantering av ärenden om diskriminering efter anmälan av enskilda individer. Detta förhållande har gått ut över möjligheten att nå resultat inom andra delar av DO:s uppdrag som är inriktade på förebyggande arbete. övergripande bedömning är att DO fortfarande står inför ett antal strategiska utmaningar när det gäller hur myndigheten ska utforma sina insatser och balansera dem mot varandra för att de ska få största möjliga effekt. DO har ett stort verksamhetsområde men också ett stort strategiskt utrymme. DO kan relativt fritt bestämma omfattningen av och inriktningen på arbetet med individanmälningar, arbetet med tillsyn av aktiva åtgärder och de olika delarna av det främjande arbetet. DO:s arbete med individanmälningar rymmer också flera strategiska avvägningar. Diskrimineringslagen (2008:567) ger DO en möjlighet att föra talan i domstol för en enskild som medger det. DO kan här välja att utreda och driva alla ärenden där diskriminering i lagens mening bedöms föreligga till förlikning eller till domstol. Alternativt kan DO välja att endast driva ärenden som är av betydelse för rättsutvecklingen. Vilket alternativ DO väljer har betydelse för hur arbetet med individanmälningar ska utformas. Enligt behöver DO fortsätta att konkretisera och utveckla hur tillsynsarbetet och den främjande verksamheten kan samverka. granskning visar också att DO fortfarande saknar ett systematiskt arbete med riskanalys som avser förekomsten av diskriminering. Ett kunskapsunderlag och en riskanalys blir nödvändiga om DO ska klara av att skapa en balans mellan uppdragets olika delar, dvs. ärendehandläggning, tillsyn och främjande arbete. De prioriteringar som DO gör bör därför bygga på en analys av var man kan anta att riskerna och problemen med diskriminering är störst och var myndighetens olika verktyg enligt lagstiftningen skulle kunna nå största möjliga effekt. Regeringens styrning av DO har enligt varit återhållsam. DO:s grundläggande ansvarsområden och uppgifter regleras i lag och syftar till att säkerställa en mer självständig ställning för DO i förhållande till regeringen. Lagstiftningen om diskriminering och myndighetens uppdrag har till stor del sin grund i olika EU-direktiv, och vikten av en självständig ställning för nationella institutioner med uppgift att bevaka frågor om mänskliga rättigheter understryks även i en rekommendation som antagits av , de s.k. Parisprinciperna. är DO en myndighet under regeringen, och regeringen har därmed ett ansvar för att följa upp verksamheten. bytte regeringen myndighetschef och gjorde ett tillägg i myndighetens regleringsbrev. Tillägget och regeringens styrning i övrigt har inte specificerat hur DO bör lägga upp arbetet inom hela sitt uppdrag. Det kan, menar , vara en förklaring till att DO från början inte kom att göra medvetna prioriteringar inom hela sitt verksamhetsområde. rekommendationer till DO är att fortsätta det påbörjade arbetet med att utveckla metoder för att återkommande inhämta kunskap om och analysera utvecklingen när det gäller diskriminering på olika grunder och inom olika samhällsområden. Vidare bör DO slutföra arbetet med att utveckla myndighetens strategiska inriktning och göra en prioritering mellan myndighetens tre uppdrag. När den strategiska inriktningen tagits fram och prioriteringarna gjorts bör DO arbeta i enlighet med dessa och stämma av dem mot en återkommande och förnyad riskanalys. rekommendationer till regeringen är att den följer upp DO:s arbete med att dels utveckla kunskapsunderlag och riskanalys, dels ta fram en övergripande strategi och prioriteringar mellan DO:s tre områden och att regeringen följer upp DO:s verksamhet enligt lagstiftningen och den strategi som myndigheten utarbetar. I skrivelse 2011/12:177 ger regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen konstaterar att granskning av DO skedde då myndighetens verksamhet präglades dels av stora organisatoriska förändringar, dels av särskilda insatser för att komma till rätta med de problem som hade uppmärksammats i olika sammanhang. fick myndigheten t.ex. en ny myndighetschef, och regeringen reviderade myndighetens regleringsbrev och gav myndigheten ett antal uppdrag inom ramen för uppdraget att bedriva tillsyn. Att DO:s verksamhet var ärendestyrd för granskning beror till stor del på regeringens tydliga skrivningar i regleringsbreven. Regeringen gav också Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av DO. Syftet var att få en övergripande bild av DO:s arbete med att säkerställa att verksamheten bedrivs rättssäkert och effektivt. Rapporten av (2011:26) lämnades till regeringen . Statskontorets övergripande bedömning var att DO hade vidtagit relevanta åtgärder för att säkerställa en mer rättssäker och effektiv verksamhet. När gäller iakttagelser och rekommendationer till regeringen instämmer regeringen helt eller delvis i dessa. Regeringen delar iakttagelse att det är viktigt att det till grund för DO:s arbete mot diskriminering finns en god kunskap om var i samhället riskerna för diskriminering är störst, vilka uttryck den tar sig och om den ökar eller minskar . Regeringen instämmer därmed i första rekommendation att regeringen ska följa upp DO:s arbete med att utveckla kunskapsunderlag och riskanalys. Regeringen bedömer att DO genomför flera insatser som är i linje med första rekommendation till DO. Det finns därför inte behov av ytterligare åtgärder. Regeringen avser dock att även fortsättningsvis följa utvecklingen på området. Regeringen instämmer delvis i andra rekommendation att regeringen ska följa upp att DO tar fram en övergripande strategi och prioriteringar mellan sina tre områden. Regeringen konstaterar att DO förstås bör åstadkomma en rimlig balans mellan sina olika uppgifter och också se till att de olika delarna samspelar med varandra på ett bra sätt. Enligt regeringens bedömning genomför myndigheten flera insatser för att skapa balans mellan uppdragets olika delar, och det finns därför inte något behov av ytterligare åtgärder och regeringen avser även här att noga följa utvecklingen. Regeringen instämmer även i tredje rekommendation att regeringen ska följa upp DO:s verksamhet enligt lagstiftningen och den strategi som myndigheten utarbetar. Denna rekommendation hänger, enligt regeringen, nära samman med de första två rekommendationerna. Regeringen har höga krav på myndigheten när det gäller effektivitet, resultat och kvalitet. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder och följer löpande myndighetens interna arbete med att utveckla kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Det finns därför inte något behov av ytterligare åtgärder. Regeringen har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer till regeringen. Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. föreslår i motion 2012/13:A10 av m.fl. att det skapas ett öppet, jämlikt och jämställt samhälle med lika rättigheter för alla. Enligt partiet är DO en viktig aktör för att åstadkomma lika rättigheter och möjligheter för alla. Partiet delar rekommendation att DO bör arbeta strategiskt i syfte att nå resultat inom hela sitt verksamhetsområde. För att åstadkomma detta krävs en stark främjandefunktion. vill därför återinrätta DO:s främjandefunktion (yrkande 1) och ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar (yrkande 2). Partiet vill även återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav på att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar och att det på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare bör upprättas planer för jämställda löner och jämställdhetsarbete . DO:s ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar behöver också stärkas. anför i motion 2012/13:A9 av att DO bör läggas ned. Enligt partiet har sammanslagningen av tidigare myndigheter till en myndighet inte varit lyckad, och enligt är styrningen otydlig och ärendehanteringen mycket långsam. Enligt partiet är DO:s åtgärder mot diskriminering av svenskar obefintlig, och verksamheten i stort får anses så politiserad att myndigheten snarare är ett instrument för att genomdriva politiska visioner än att motverka diskrimineringen i samhället. Enligt partiet anses DO ofta vara en ojämn part i mål med enskilda näringsidkare. Mot bakgrund av detta förordar att DO läggs ned. Partiet anser dock att diskrimineringslagstiftningen även i fortsättningen ska vara kvar. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Utskottet välkomnar regeringens satsning på att stärka skyddet mot diskriminering. Genom diskrimineringslagen, som omfattar fler samhällsområden än tidigare, och genom inrättandet av myndigheten har det skapats förutsättningar för att bekämpa diskrimineringen i samhället mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts, och den nya påföljden, diskrimineringsersättningen, innebär att det numera kostar att diskriminera. har granskat om DO har inriktat sitt uppdrag på ett ändamålsenligt sätt. Syftet med granskningen har varit att analysera orsakerna till att DO initialt har haft problem att genomföra hela sitt uppdrag på ett sätt som motsvarar förväntningarna. Utskottet noterar att granskning av DO skedde då myndighetens verksamhet präglades dels av stora organisatoriska förändringar, dels av särskilda insatser för att komma till rätta med de problem som hade uppmärksammats i olika sammanhang. fick myndigheten t.ex. en ny myndighetschef, och regeringen reviderade myndighetens regleringsbrev och gav myndigheten ett antal uppdrag inom ramen för uppdraget att bedriva tillsyn. Regeringen har bl.a. angett att DO ska arbeta med ärendebalanser och handläggningstider. Utskottet delar regeringens utgångspunkt att ärendehanteringen, och därmed möjligheterna till upprättelse för individer som utsätts för diskriminering, tillhör ombudsmannens kärnverksamhet. Att DO:s verksamhet var ärendestyrd för granskning beror således till stor del på regeringens tydliga skrivningar i regleringsbreven. Utskottet noterar även att Statskontoret på uppdrag av regeringen har genomfört en myndighetsanalys av DO och överlämnade rapporten av (2011:26). Statskontorets övergripande bedömning var att DO hade vidtagit relevanta åtgärder för att säkerställa en mer rättssäker och effektiv verksamhet. Ärendehanteringen har förbättrats påtagligt och minskade ärendebalanserna som en följd av vidtagna åtgärder för att förbättra ärendehanteringen, men även som en följd av minskat antal anmälningar. Utskottet förutsätter att regeringen noggrant följer myndighetens fortsatta arbete. När det gäller rekommendationer delar utskottet, liksom regeringen, bedömning att det är viktigt att det till grund för DO:s arbete mot diskriminering finns en god kunskap om var i samhället riskerna för diskriminering är störst, vilka uttryck den tar sig och om den ökar eller minskar . Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för analys och uppföljning inom området. Bland annat har DO fått i uppdrag att i samråd med , och Datainspektionen genomföra en förstudie om metoder som skulle kunna användas för att samla in uppgifter om levnadsförhållanden bland befolkningen som dels visar det ungefärliga antal personer som identifierar sig som tillhörande nationella minoriteter, dels möjliggör en särredovisning med avseende på de diskrimineringsgrunder i diskrimineringslagen (2008:567) som inte redovisas i den officiella statistiken. DO lämnade sin slutrapport roll i arbetet mot diskriminering En fråga om strategi och trovärdighet till regeringen . Uppdraget har varit att undersöka möjligheterna att i Undersökningar om levnadsförhållanden (), som genomförs av , införa variabler relaterade till fler av diskrimineringsgrunderna. innehåller frågor om bl.a. kön och ålder. DO bedömer att en del av de tänkbara nya variablerna skulle kunna vara möjliga att införa i , medan det för andra variabler och för vissa befolkningsgrupper behövs särlösningar. Det gäller både för de grupper som är numerärt små i relation till totalbefolkningen och för de grupper som inte har förtroende för statens förmåga att hantera statistiska underlag enbart för att utveckla arbetet mot diskriminering. Oavsett val av metod behöver arbetet ske i samråd med berörda befolkningsgrupper. Utskottet noterar att DO har avlämnat sin rapport och avvaktar beredningen av den i . Enligt andra rekommendation ska regeringen följa upp att DO tar fram en övergripande strategi och prioriteringar mellan sina tre områden. DO:s uppgifter är i linje med vad som framgår av olika EG-direktiv om diskriminering, t.ex. rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, och de s.k. Parisprinciperna. Utskottet delar regeringens bedömning att DO bör åstadkomma en rimlig balans mellan sina olika uppgifter och också se till att de olika delarna samspelar med varandra på ett bra sätt. När det gäller motion 2012/13:A10 om att återinrätta DO:s främjandefunktion (yrkande 1) och att ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar (yrkande 2) kan utskottet konstatera att DO påbörjade ett utvecklingsarbete och att myndigheten nu har gjort en omfördelning av resurser från individärendehantering till främjande- och granskningsarbetet. En granskningsenhet för att hantera frågor om aktiva åtgärder har inrättats. Utskottet vill betona att arbetet med främjande åtgärder ingår i DO:s uppdrag men att det har fått stå tillbaka på grund av arbetet med ärendebalansen. Utskottet utgår från att främjandearbetet återigen prioriteras när ärendebalansen är hanterad. Enligt budgetpropositionen granskade DO i större utsträckning än arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Syftet har varit att få huvudmännen att ta ett ökat ansvar för att säkerställa principen om icke-diskriminering. Bland annat granskade DO 14 universitet och högskolor som anordnar läkar- och sjuksköterskeutbildningar samt 10 landsting. Därutöver granskade DO 13 andra arbetsgivares och utbildningsanordnares arbete med aktiva åtgärder. Totalt avslutades 31 granskningar . Utskottet utvecklar sitt resonemang om aktiva åtgärder i avsnittet om förebyggande arbete mot diskriminering. Att som i sin motion 2012/13:A9 helt vilja lägga ned DO och på så sätt även försämra och försvåra möjligheterna för de individer som utsätts för diskriminering att ta till vara sin rätt enligt diskrimineringslagen finner utskottet såväl anmärkningsvärt som ansvarslöst. Utskottet anser att arbetet för lika rättigheter och möjligheter och arbetet mot diskriminering även fortsättningsvis måste ha högsta prioritet. Utskottet konstaterar att regeringen inte har för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar, avstyrker motionerna 2012/13:A10 yrkandena 1 och 2 (MP) och 2012/13:A9 (SD) samt föreslår att lägger skrivelse 2011/12:177 till handlingarna. Förebyggande arbete mot diskriminering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbete mot diskriminering. Jämför reservationerna 3 (MP) och 4 (V).