bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — När det gäller yrkandet om elevrepresentation i en nämnd som beslutar i frågor om gymnasieskolan ser utskottet ingen anledning att uttala sig om närvarorätt för utomstående vid sammanträden i en sådan nämnd. Det är närmast en fråga för den enskilda nämnden att ta ställning till möjligheten för elevrepresentanter att närvara vid nämndsammanträden. Därmed avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub369. När det slutligen gäller yrkandet om beslutanderätt för kommunerna om särskilda varianter inom nationella program, lokala inriktningar samt lokalt initierade kurser vill utskottet anföra följande. Inledningsvis vill utskottet framhålla att en av utgångspunkterna för gymnasiereformen var att minska det lokala friutrymmet som ibland har lett till en sänkning av kunskapskraven. Möjligheten för kommuner att själva besluta om att inrätta lokala kurser och specialutformade program har således avskaffats genom gymnasiereformen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Även möjligheten för styrelsen för en utbildning att fastställa en lokal inriktning inom de nationella programmen har tagits bort. Särskilda varianter har ersatt specialutformade program. Den särskilda varianten ska vara kvalitetssäkrad och godkänd av . Huvudmannen ska i sin ansökan kunna visa ett lokalt behov och att behovet av avsteg ska vara större än vad som rimligtvis kan tillgodoses inom ramen för de fastslagna nationella inriktningarna eller en programfördjupning inom ett berört program. Kurser som har initierats lokalt av huvudmannen och som kan behövas för att t.ex. kunna anordna en särskild variant eller en riksrekryterande utbildning, kan efter kvalitetssäkring beslutas av . Utskottet tog relativt i samband med gymnasiereformens behandling ställning till de frågor som tas upp i yrkandet. Utskottet ser inte skäl att nu ändra dessa ställningstaganden. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub514. När det gäller yrkandena om elevkårer kan utskottet konstatera att begreppet elevkår inte är närmare rättsligt reglerat i någon skolförfattning. Utskottet anser som framgår ovan att elevinflytande är viktigt. Något behov att lagreglera elevinflytande i form av elevkårer eller att utreda en elevkårsförordning kan utskottet dock inte se. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub274 yrkande 1 och 2. Vissa ämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. inrätta en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet och att ämnet estetisk verksamhet ska bli ett gymnasiegemensamt ämne. Jämför reservationerna 10 (S, MP, V), 11 (S), 12 (MP) och 13 (S, MP, V). Nya inriktninugar på de nationella programmen m.m. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 12 framhålls att nya inriktningar på de nationella programmen som attraherar både unga kvinnor och män kan vara ett verksamt sätt att undvika de förluster av sökande från dessa grupper som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik eller som kombinerar bygg och arkitektur. I samma motion yrkande 13 framhålls att dagens gymnasieutbildningar innehållsmässigt behöver uppdateras när det gäller möjligheten att läsa de stora språken såsom arabiska och kinesiska. Vidare föreslås att en tvärvetenskaplig inriktning som finns på naturvetenskapsprogrammet inrättas på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Också i den enskilda motionen 2011/12:Ub517 (MP) föreslås att en tvärvetenskaplig inriktning inrättas på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Fördelarna är betydande då bl.a. antalet ungdomar med grundläggande naturvetenskaplig kompetens ökar. I den enskilda motionen 2011/12:Ub203 (S) begärs att möjligheterna att ge alla elever i gymnasieskolan tillfälle att ta körkort ska ses över. Motionären i den enskilda motionen 2011/12:Ub207 (S) föreslår att Ung Företagsamhet ska bli ett inslag i alla nationella program, då erfarenheterna är goda och det finns behov av många fler företagare i landet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub211 (S) framhålls att alla elever bör få undervisning i arbetslivskunskap, t.ex. att lära sig skriva ett användbart curriculum vitae (cv) och personligt brev och att klara av en anställningsintervju. Kost- och näringslära bör enligt motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub236 (S) ingå i utbildningen för de som arbetar med att servera och laga mat, bl.a. undersköterskor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub247 (S) framhålls behovet av att överväga ytterligare insatser för att höja kompetensen när det gäller bl.a. bearbetningsteknik för skogsråvaror i syfte att stärka utbildningarna för arbeten inom skogs- och träindustri. Motionären i den enskilda motionen 2011/12:Ub305 (S) föreslår att pensionskunskap ska ingå som kursmoment i alla nationella program. I den enskilda motionen 2011/12:Ub471 (S) yrkande 1 betonas bl.a. behovet av god utbildning för dem som ska arbeta inom hotell- och restaurangnäringen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub484 (S) framhålls behovet av en nationell kursplan för barnskötare. Estetisk verksamhet ett gymnasiegemensamt ämne I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 15 föreslås att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Också i Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Kr223 yrkande 5 föreslås att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne i gymnasieskolan. Liknande förslag förs fram i de enskilda motionerna 2011/12:Ub518 (MP) och 2011/12:Kr297 (S) yrkande 10. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Utskottet kan konstatera att när det gäller de aktuella yrkandena om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan så är det som framgått ovan eller regeringen som beslutar i dessa frågor. De aktuella yrkandena är således inte frågor för . Med det anförda avstyrks motionerna 2011/12:Ub203, 2011/12:Ub207, 2011/12:Ub211, 2011/12:Ub236, 2011/12:Ub247, 2011/12:Ub305, 2011/12:Ub471 yrkande 1, 2011/12:Ub484, 2011/12:Ub458 yrkandena 12 och 13 och 2011/12:Ub517. Estetisk verksamhet ett gymnasiegemensamt ämne Vilka gymnasiegemensamma ämnen (tidigare kärnämnen) som ska ingå i alla nationella program beslutas av i lag. Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från . I samband med beredningen av gymnasiereformen tog utskottet ställning till yrkanden om att behålla estetisk verksamhet som ett gymnasiegemensamt ämne. Utskottet konstaterade då att det är en grannlaga uppgift att prioritera vilka ämnen som ska vara gemensamma för alla elever och hur stor andel som ska användas för programmens specifika karaktärsämnen. Allt kan tyvärr inte ges plats. Utskottet ställde sig bakom den avvägning som låg bakom förslaget att låta estetisk verksamhet utgå som gymnasiegemensamt ämne. Det poängterades också att kreativa och konstnärliga moment inte är något som är förbehållet enbart de estetiska ämnena. Därtill kan estetiska ämnen alltid läsas inom det individuella valet (bet. 2009/10:UbU3 s. 50). Tilläggas kan att det i 5 kap. 1 och 3 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) har införts bestämmelser som på högskoleförberedande program möjliggör särskilda varianter inom det estetiska området. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när frågan senast behandlades (bet. 2010/11:UbU8 s. 13). Utskottet kan inte se att frågan har hamnat i något annat läge sedan senast behandlade frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub458 yrkande 15, 2011/12:Ub518, 2011/12:Kr223 yrkande 5 och 2011/12:Kr297 yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriärutveckling, fortbildning och kompetensutveckling för lärare. Jämför reservation 14 (S). I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 2 framhålls att lärarna är viktigast för hög kvalitet i gymnasieskolan. Vidare efterfrågas fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som dessa lärare besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Därtill menar motionärerna att kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen, och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen och med huvudsaklig förläggning vid högskolor och universitet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub370 (S) förespråkas styrd fortbildning för gymnasielärare för att de ska ges bättre förutsättningar att förstå varför vissa elever, t.ex. sådana som lider av dyslexi, adhd och Aspergers syndrom, inte kan tillägna sig kunskaper på samma sätt och i samma takt som andra elever. Inledningsvis vill utskottet framhålla att fortbildning och kompetensutveckling av lärare främst är en fråga för huvudmannen för skolan. I linje med detta har Skolinspektionen enligt regleringsbrevet ett årligt uppdrag som bl.a. omfattar att redovisa hur huvudmän och rektorer säkerställer att personalen får nödvändig kompetensutveckling. Redovisningen ska lämnas till () . Trots det ansvar som vilar på huvudmannen när det gäller fortbildning och kompetensutveckling har stora statliga satsningar gjorts på dessa områden . Lärarlyftet är en fortbildningssatsning för lärare med fokus på ämnesteori och ämnesdidaktik. Satsningen startade och avslutades i nuvarande form . utvärderade Statskontoret satsningen på regeringens uppdrag. Fortbildningen har av de deltagande huvudmännen bedömts vara relevant i förhållande till verksamhetens behov. De lärare som har deltagit i satsningen anser att de har utvecklats i sin profession, och även deras rektorer menar att satsningen har bidragit positivt till lärarnas och skolans utveckling (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 91). redovisar i sin årsredovisning att ca 18 800 lärare deltog i satsningen t.o.m. . Detta utgör av samtliga behöriga lärare. Som en fortsättning på Lärarlyftet avser regeringen att genomföra det s.k. Lärarlyftet II. Nya regler kommer att gälla för satsningen som inriktas på behörighetsgivande kurser för fritidspedagoger och legitimerade lärare (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 44). har regeringen beslutat att ge i uppdrag att genomföra Matematiklyftet som startar och pågår under förutsättning att beviljar medel för detta ändamål. Genom satsningen får matematiklärare från bl.a. gymnasieskolan möjlighet att utveckla sin undervisning. Inom satsningen utbildas dessutom matematikhandledare som ska stödja lärarna (/4343/S, m.fl.). För de lärare som har påbörjat en lärarutbildning men saknar examen pågår en satsning på vidareutbildning av lärare (). Den innebär att verksamma lärare kan komplettera sin tidigare utbildning för att nå en lärarexamen vid sju lärosäten. Utgångspunkten är att lärosätena ska tillgodoräkna tidigare erfarenheter som lärare samt erbjuda individualiserade utbildningar för att underlätta och förkorta studietiden för den enskilde studenten. I budgetpropositionen presenterade regeringen en utökad satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare. Den totala utbildningsinsatsen kommer att omfatta ca 5 400 helårsstudenter. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakt kommer verksamheten att bedrivas t.o.m. (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 66). Totalt kommer satsningen på kompetensutveckling för lärare, förskollärare, fritidspedagoger och rektorer att omfatta ca 2012, ca 2013 och 2014 och ca 2015 (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 44). I budgetpropositionen har regeringen aviserat att den avser att tillsätta en utredning som ska analysera kommunaliseringens effekter på elevernas resultat, läraryrkets status och likvärdigheten i skolväsendet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 46). När det gäller frågan om fler karriärvägar för lärare vill utskottet erinra om att det inom legitimationssystemet för lärare finns möjlighet att få en statlig utnämning till lektor. För detta krävs minst en licentiatexamen och att läraren har visat pedagogisk skicklighet under . Genom satsningen på forskarskolor får fler lärare möjlighet att gå en forskarutbildning (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 45). Vidare ska en stor lektorsreform införas och () tillsatte därför en utredare. Utredaren ska ta fram förslag på hur antalet lektorer i skolan ska öka väsentligt. Utredaren ska också se över möjligheten att skapa ytterligare en karriärnivå. Det bör dessutom bli lättare för forskarutbildade att bli lektorer i skolan. Utskottet anser mot bakgrund av de pågående statliga satsningarna på fortbildning och kompetensutveckling för lärare, aktuella myndighetsuppdrag och den utredning om en stor lektorsreform som pågår samt den aviserade utredningen om bl.a. läraryrkets status att något uttalande från inte är motiverat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub370 och 2011/12:Ub458 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen, övergångsregler vid antagningen till högre utbildning, elevhälsan, mobbning och kränkande behandling, registerkontroll av personal inom gymnasieskolan, avgiftsfri skolmat och drogtester. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (S, V), 17 (S), 18 (S, SD), 19 (S, SD), 20 (MP, SD, V) och 21 (SD). Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 9 begärs att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av kostnaderna efter med gymnasiereformen. Regeringen har lagt ut en besparing på gymnasieskolan med hänvisning till den nya gymnasieskolan. Kommunerna ska spara . Det motsvarar nästan 1 400 lärartjänster. Den nya betygsskalan och antagningen till högre utbildning I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 19 framhålls vikten av rättvisa övergångsregler för antagningen till universitetsstudier när man inför en ny betygsskala på gymnasiet. Det behövs rättvisa övergångsregler så att alla de ungdomar som börjar den nya gymnasieskolan har samma chans som äldre ungdomar att komma in på den utbildning de drömmer om. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 21 framhålls att många ungdomar med psykisk ohälsa behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa med kunskap och resurser för att möta dessa elever. Mobbning och kränkande behandling I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 22 betonas att den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Vi behöver förstärka arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan. För att skolorna ska ha möjlighet att genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskaper samt kompetens om mobbningens mekanismer. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 24 föreslås att lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg även ska gälla de som söker arbete i gymnasieskolan, eftersom elever är minderåriga under sitt första och andra år i gymnasieskolan. Ett liknande förslag förs fram i den enskilda motionen 2011/12:Ub341 (S). I kommittémotion 2011/12:So658 yrkande 20 föreslås att skolmaten i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att eleverna får i sig näringsriktig mat och att avgifter på skolmaten kan leda till att elever från ekonomiskt svagare familjer inte har råd med skolmaten. Ett liknande förslag förs fram i den enskilda motionen 2011/12:Ub201 (MP) yrkande 1. En möjlighet att drogtesta elever i gymnasieskolan bör enligt motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub429 (M) införas. Åtgärder måste vidtas för att motverka droganvändningen i landets gymnasieskolor. I den enskilda motionen 2011/12:Ub463 (M) efterfrågas en ändrad lagstiftning i syfte att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och då särskilt på de yrkesförberedande programmen. Drogtester på gymnasieskolans yrkesutbildningar är viktiga för andra människors säkerhet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub235 (M) begärs att Skolinspektionen ska fortsätta att följa upp den utbildning som ges till bl.a. ensamkommande flyktingungdomar i syfte att utbildningen ska hålla en kvalitet som är i nivå med övrig gymnasieutbildning. Det som behövs är också löpande uppföljning från kommunernas sida för att avläsa hur undervisningen fungerar, i kombination med att kommunen ser till att undervisningen når fram till de ungdomar som behöver den. Motionären i den enskilda motionen 2011/12:Ub431 (M) efterfrågar en översyn av skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet även när eleven blir myndig. Detta mot bakgrund av att många unga mår psykiskt dåligt och det finns en problematik runt kommunikationen med dessa ungdomar när de blir myndiga. Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen tillämpas den s.k. finansieringsprincipen mellan staten och kommunsektorn. Principen tillämpas då staten beslutar om åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Enligt finansieringsprincipen bör staten anvisa hur kostnadskrävande förändringar ska finansieras. Det kan ske genom minskade krav inom obligatoriska eller reglerade områden eller genom ökade statsbidrag. Statsbidragen bör på motsvarande sätt minska om kommuner och landsting fråntas skyldigheter eller om de till följd av regeländringar får möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Skulle ett regleringsbelopp i efterhand i väsentlig grad visa sig vara felaktigt, får detta beaktas senare i samband med att man bedömer det skattefinansierade utrymmet och fastställer statsbidragsramen. Finansieringsprincipen är inte fastställd i lag. Gymnasiereformen (Gy 2011) som lades fram i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan bifölls av (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Lagändringarna tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Propositionen överlämnades till utan att någon överenskommelse om finansieringsprincipens tillämpning träffats mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). I budgetpropositionen , som lades fram , minskades anslaget 1:1 ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna med 2012, 2013, 2014 och med hänvisning till de besparingar som uppkommer med anledning av gymnasiereformens ikraftträdande (prop. 2010/11:1 utg.omr. 25 s. 18). anförde att regeringen bör återkomma till och redovisa sina överväganden om finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:FiU1). Vidare framhöll utbildningsutskottet att utskottet utgår från att regeringen återkommer till i enlighet med finansutskottets ställningstagande och att regeringen bör återuppta förhandlingarna med SKL om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:UbU1). fick information om gymnasiereformens finansiering från representanter för SKL och . Av budgetpropositionen framgår att som ett led i tillämpningen av finansieringsprincipen när det gäller reformeringen av gymnasieskolan har haft överläggningar med SKL , . redovisade bl.a. de nationella programmens slutliga utformning samt beslut med anledning av huvudmännens ansökningar om att få anordna särskilda varianter av de nationella programmen. Detta var sådant som av naturliga skäl inte var känt när propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan lades fram . har kunnat konstatera att de kurser som behövs för att läsa in grundläggande behörighet till högskoleutbildning på ett yrkesprogram i stor utsträckning kan läsas inom den normala omfattningen på programmet, att statens åläggande har minskat när det gäller det valbara utrymmet och det individuella valet samt att behovet av särskilda varianter med s.k. frisök har varit mycket litet. Alla dessa faktorer pekar på att de beräkningar av gymnasiereformens ekonomiska effekter som presenterades i propositionen är rimliga. Effekterna av en så genomgripande reform är dock svåra att beräkna exakt. SKL redovisade resultat av enkäter de gjort bland kommunerna där flertalet av dessa bedömer att reformen kommer att innebära ökade kostnader 2012. Förhandlingarna avslutades formellt utan att parterna var överens (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 9495). Regeringen föreslår i budgetpropositionen inte någon justering av den aviserade minskningen av det generella bidraget till kommunerna till följd av gymnasiereformen. Regeringen anger vidare att man tillsammans med SKL kommer att noga följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 95). Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att kostnaderna för en så genomgripande reform som gymnasiereformen är svåra att beräkna exakt. Regeringen har dock i budgetpropositionen angett att man tillsammans med SKL kommer att noga följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom yrkandet om en utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen efter och avstyrker därmed motion 2011/12:Ub458 yrkande 9. Den nya betygsskalan och antagningen till högre utbildning har beslutat om en ny betygsskala för de skolformer inom det offentliga skolväsendet där betyg sätts (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Beslutet innebär att när betyg sätts i gymnasieskolan ska en betygsskala med betygsstegen AF användas. AE betecknar godkända resultat och F icke godkänt resultat. Vid meritvärdering ges betygen följande värden: F = 0; E = 10; D = 12,5; C = 15; B = 17,5; A = 20. Vid antagningen till universitet och högskolor tillämpades nya urvalsregler. I fråga om några aspekter uppstod icke önskvärda konsekvenser, och regeringen har därför beslutat om vissa smärre justeringar av regelverket (se nedan om äldre betyg). Tillträdesreglerna anpassades vidare till strukturen och innehållet i den nya gymnasieskolan där de första eleverna började . Kraven på grundläggande behörighet skärptes och dessutom förenklades och renodlades systemet med meritpoäng. De elever som börjar i den nya gymnasieskolan ska inte kunna tillgodoräkna sig meritpoäng för s.k. områdeskurser när de söker till högskolan. I stället läggs större tyngdpunkt än tidigare på att uppmuntra elever att fördjupa sig i ämnena engelska, moderna språk och matematik (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 70). Systemet med meritpoäng har dock fått vissa oönskade konsekvenser för sökande med äldre betyg som inte kunnat tillgodoräkna sig meritpoäng. Regeringen har därför öppnat för att sådana sökande ska kunna tillgodoräknas vissa meritpoäng (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 70).