bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Utskottet noterar också att regeringen i budgetpropositionen föreslog ett betydande permanent resurstillskott i syfte att generellt förbättra uppföljningen av korttidsarbetslösas arbetssökande. För att stärka uppföljningen av arbetssökandet för dem med ekonomiskt bistånd föreslår regeringen ett ytterligare permanent tillskott till Arbetsförmedlingen på . Regeringen avser att analysera hur uppföljningen av arbetssökandet för dem med ekonomiskt bistånd ytterligare kan effektiviseras. Utskottet noterar slutligen att Statskontoret har givits ett uppdrag (regeringsbeslut S201 1/9837/FST (delvis)) att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer med försörjningsstöd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Statskontoret ska bl.a. redovisa svar på frågan om vilka insatser biståndsmottagare får från Arbetsförmedlingen och på frågan om personer med ekonomiskt bistånd får del av Arbetsförmedlingens programinsatser inklusive förmedlingsinsatser på lika villkor som övriga inskrivna och i hur stor utsträckning de övergår i arbete (med eller utan stöd) eller lämnar Arbetsförmedlingen av andra orsaker. Uppdraget omfattar även en uppföljning av hur kommunerna tillämpar bestämmelserna om att som villkor för försörjningsstöd kräva deltagande i de arbetsmarknadspolitiska program som erbjuds eller i praktik och kompetenshöjande insatser i regi. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av pågående insatser anser utskottet att motionen i denna del kan avslås. I motion 2012/13:A226 (FP) framförs ett förslag om att ge möjlighet för arbetslösa att utföra vissa stödjande uppgifter inom välfärden som ibland utförs av frivilliggrupper och pensionärsorganisationer. Utskottet vill påminna om att det inte är vare sig möjligt eller lämpligt att direkt jämställa människors värdefulla, men frivilliga och ideella engagemang i många fall kopplade till egna anhöriga med behovet av sysselsättning för personer som står till arbetsmarknadens förfogande och som uppbär någon form av samhällsersättning. Utskottet anser att arbetsuppgifter som är nödvändiga för en verksamhet som huvudregel ska utföras av anställda. För att ge arbetssökande en möjlighet att närma sig arbetsmarknaden kan det vara av värde om de inom ramen för exempelvis arbetspraktik eller jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas får chansen att utföra uppgifter som ligger nära verksamhetens behov, med målet att de ska kunna anställas. Utskottet vill framhålla att det i av hög arbetslöshet kan sägas ligga ett särskilt ansvar på offentliga arbetsgivare att se arbetsförmågan hos arbetssökande och i möjligaste mån erbjuda i första hand anställning, i andra hand möjlighet till praktik eller annan meningsfull sysselsättning. Utskottet kan slutligen konstatera att det för arbetsgivare som tar sig an arbetssökande med längre arbetslöshetstid ges goda möjligheter till stöd, både i form av lönesubventioner och i form av stöd till handledning. Mot bakgrund av det anförda bör motionen inte bifallas. Motioner med samma lydelse som motionerna 2012/13:A241 (S) yrkande 1 om kommunala arbetsmarknadsinsatser och 2012/13:A308 (S) om praktikplatser behandlades av utskottet (bet. 2011/12:AU2). Utskottet avstyrkte då dessa motioner. Enligt utskottets bedömning har inga nya omständigheter tillkommit som skulle motivera att utskottet behöver ompröva sitt ställningstagande. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom motionerna i dessa delar. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:A226 (FP), 2012/13:A241 (S) yrkande 1, 2012/13:A303 (V) yrkande 18 och 2012/13:A308 (S). Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 9 (MP). Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner från den allmänna motionstiden om insatser mot ungdomsarbetslösheten. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. regeringens genomförda och aviserade insatser för att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv. Det s.k. kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar regleras i skollagen (2010:800). Enligt 29 kap. 9 § ska en hemkommun löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kommunens skyldighet omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. vill enligt motion 2012/13:A396 av m.fl. yrkande 6 att Arbetsförmedlingen får ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner inom ramen för informationsansvaret när det gäller insatser för arbetslösa ungdomar och att arbeta individuellt med unga redan från deras första dag i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchningen till jobb förbättras. (M) menar i motion 2012/13:A351 att kommunernas uppföljningsansvar för unga upp till inte är tillräckligt för att förhindra att ungdomar hamnar i utanförskap. En eventuell möjlighet skulle kunna vara att ett utvidgat uppföljningsansvar gällande ungdomar upp till som varken arbetar eller studerar i stället övertas av Arbetsförmedlingen. Förslaget att göra en översyn av dagens åldersgräns för det s.k. starta-eget-bidraget framförs också i motion 2012/13:A299 av (M) och i motion 2012/13:A259 av och (båda C). (S) förordar samma typ av översyn av åldersgränsen för det s.k. pendlingsstödet i motion 2012/13:A376. (M) anser enligt vad som framförs i motion 2012/13:A217 att man bör överväga ett införande av studentmedarbetare i . m.fl. (S) förordar i motion 2012/13:Ub286 yrkande 2 att Arbetsförmedlingens regelverk ändras så att lärlingar och ungdomar kan få bättre och snabbare stöd för att nå målet om en färdig utbildning och ett yrke som efterfrågas av respektive bransch. I enskilda motioner från socialdemokratiska motionärer lyfts ett antal åtgärder fram för att minska ungdomsarbetslösheten. (S) pekar i motion 2012/13:A210 på vikten av sommarjobb till ungdomar och förordar en statlig satsning på den s.k. Nynäshamnsmodellen. (S) är i motion 2012/13:A231 kritisk till de rigida tidsgränserna i ungdomsgarantin och föreslår som försökskommun för att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att kunna tillämpa regelsystemen mera flexibelt. Även m.fl. (S) uttrycker i motion 2012/13:A278 kritik mot jobbgarantin för unga och förordar i synnerhet en mer rimlig ersättning för deltagarna. Dessa faktorer, men även bl.a. tryggare anställningsformer för ungdomar, traineeprogram inom välfärdssektorn, starta-eget-bidrag till ungdomar och en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring, lyfts fram i motionerna 2012/13:A237 av (S), 2012/13:A320 av m.fl. (S) och 2012/13:A340 av m.fl. (S). Frågan om den svenska ungdomsarbetslösheten kan enligt utskottets mening brytas upp i två problem: den relativt sett höga nivån på ungdomsarbetslösheten i allmänhet och situationen för unga som riskerar ett långvarigt utanförskap. När det gäller ungdomsarbetslösheten generellt välkomnar utskottet att regeringen sänkt kostnaden för att anställa unga bl.a. genom den lägre arbetsgivaravgiften och den lägre momsen för restaurants- och cateringtjänster, som sysselsätter många ungdomar. Som tidigare nämnts föreslår regeringen också en stor utbildningssatsning som i hög grad kommer ungdomar till del. Även den jobbpakt som regeringen vill få till stånd tillsammans med arbetsmarknadens parter kommer att underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga. När det gäller ungdomar som riskerar ett långvarigt utanförskap kan utskottet konstatera att det är unga som saknar fullständig utbildning, är födda utomlands eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, som löper störst risk att drabbas. Det är enligt utskottets mening mycket välkommet att regeringen prioriterar åtgärder för de svagaste ungdomsgrupperna. I samband med budgetpropositionen infördes möjligheter att ge stöd tidigt i arbetslösheten för dem som riskerar långtidsarbetslöshet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att Arbetsförmedlingens resurser förstärks ytterligare för att förmedlingen ska kunna arbeta aktivt med ungdomar i arbetslöshet. Syftet är att kunna ge ungdomar som ofta saknar egna nätverk stöd genom matchnings- och vägledningsinsatser, bl.a. för att öka jobbchanserna direkt eller hitta vägar tillbaka till studier. Tillämpningen av kraven på ungdomars deltagande i studier kommer att följas upp och analyseras. Regeringen avser även att ge ett uppdrag att kartlägga hur de unga i jobbgarantin för ungdomar uppfyller kravet på att söka arbete. Utöver vad som har anförts om en ny möjlighet att fånga upp ungdomar som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet vill utskottet med anledning av motionerna 2012/13:Ub286 (S) yrkande 2, 2012/13:A259 (C), 2012/13:A299 (M), 2012/13:A351 (M) och 2012/13:A396 (MP) yrkande 6 betona det angelägna i att ungdomar slutför sin gymnasieutbildning. Eftersom en fullständig gymnasieutbildning är en nyckel till att undvika att en ung människa fastnar i långvarigt utanförskap är den viktigaste åtgärden de reformer av utbildningssystemet som bl.a. syftar till att motverka avhoppen och öka anställbarheten bland dem som går ut skolan. För att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv har exempelvis gymnasieskolan reformerats och en gymnasial lärlingsutbildning införts, där utbildningen i huvudsak är förlagd till en eller flera arbetsplatser. lämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19), där man bl.a. granskade förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier. Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds inom . Utredningen om lärlingsprovanställning lämnade sitt betänkande Utbildningsanställning (SOU 2012:80). I betänkandet lämnas förslag på en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga. Utredningen lämnar även förslag som bl.a. innebär att den kommunala vuxenutbildningen kan lämna stöd när utbildningsinnehållet utformas. Att på ovan nämnda sätt skapa ingångar till arbetsmarknaden även för ungdomar utan intresse för vidare akademiska studier kan enligt utskottets mening antas vara av särskild betydelse för att motverka långvarigt utanförskap. Motionen kan därmed avslås i dessa delar. Utskottet vill också framhålla att samtliga ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan fr.o.m. kan ta del av regeringens s.k. folkhögskolesatsning, som är en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. Det förtjänar även att lyftas fram att arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet om de återgår till reguljära studier. Att gymnasieutbildningen är ett kommunalt ansvar talar enligt utskottets bedömning emot förslaget om att överföra kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar till den statliga Arbetsförmedlingen på det sätt som beskrivs i motionerna 2012/13:A351 (M) och 2012/13:A396 (MP) yrkande 6. Det är avgörande för den unge att det också finns ett väl fungerande samarbete mellan kommunen med uppföljningsansvar och Arbetsförmedlingen. Att arbetslösa ungdomar i denna ålder i första hand bör förmås att slutföra sina gymnasiestudier talar enligt utskottets mening emot det förslag om att sänka åldersgränsen för starta-eget-bidrag som framförs i motionerna 2012/13:A259 (C) och 2012/13:A299 (M). När det gäller övriga frågor om förändringar i regelverk kan utskottet med anledning av förslaget i motion 2012/13:A376 (S) konstatera att regeringen i budgetpropositionen aviserar att ett treårigt försök kommer att genomföras som innebär att åldersgränsen för flyttningsbidrag för långtidsarbetslösa ungdomar sänks. Motionen bör avslås i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda. Utskottet noterar att det i motion 2012/13:A217 (M) som är likalydande med en motion från föregående föreslås att man ska överväga ett system med studentmedarbetare enligt dansk modell. Utskottet är självklart positivt till att studenter har extrajobb eller sommarjobb som ligger i linje med deras utbildning. Utskottet anser dock att möjligheten ryms inom den befintliga lagstiftningen. Förslaget om studentmedarbetare är t.ex. något som arbetsmarknadens parter skulle ha möjlighet att komma överens om i kollektivavtal. Det är därför i första hand dessa parter som bör diskutera och avtala om eventuella förändringar på detta område. I sammanhanget kan noteras att det finns s.k. studentmedarbetare på den svenska arbetsmarknaden. Motionen behöver inte tillstyrkas eftersom dess syfte kan uppfyllas även under existerande regelverk. När det slutligen gäller de förslag om insatser mot ungdomsarbetslösheten som framförs av ett antal socialdemokratiska motionärer kan utskottet konstatera att det i sin tidigare förda diskussion om de olika budgetalternativen inom utgiftsområde 14 tagit ställning för regeringens förslag och mot bl.a. det socialdemokratiska alternativet. Utskottet framhöll att de positiva inslagen i den socialdemokratiska politiken mot ungdomsarbetslösheten i allt väsentligt redan införts eller aviserats av regeringen, medan de negativa inslagen framför allt kraftigt höjda skatter på ungdomars arbete skulle leda till högre ungdomsarbetslöshet. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Ub286 (S) yrkande 2, 2012/13:A210 (S), 2012/13:A217 (M), 2012/13:A231 (S), 2012/13:A237 (S), 2012/13:A259 (C), 2012/13:A278 (S), 2012/13:A299 (M), 2012/13:A320 (S), 2012/13:A340 (S), 2012/13:A351 (M), 2012/13:A376 (S) och 2012/13:A396 (MP) yrkande 6. Personer som står långt ifrån arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 10 (S, V). Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner från den allmänna motionstiden om insatser för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att förslagen inte skulle lösa problemet med att finna sysselsättning för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2011/12:AU11, rskr. 2010/11:287) om att stoppa nya anvisningar av långtidsarbetslösa personer till jobb- och utvecklingsgarantins fas 3. ansåg att regeringen skyndsamt skulle redovisa för vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av tillkännagivandet. Regeringen uttalade i skrivelse 2011/12:75 med hänvisning till tillkännagivande att den i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 s. 31) redovisat vidtagna och föreslagna åtgärder med avseende på tillkännagivandet från . infördes det en möjlighet att få arbetsmarknadsutbildning i fas 3. Regeringen föreslog också att särskilda resurser skulle tillföras Arbetsförmedlingen så att handläggartätheten skulle öka i sysselsättningsfasen. Vidare föreslog regeringen att ett särskilt anställningsstöd med extra generöst handledarstöd skulle införas . I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att genomföra de kvalitetshöjande åtgärderna. Genom dessa åtgärder ansåg regeringen att tillkännagivande hade tillgodosetts och ansåg att skrivelsen därmed var slutbehandlad. I fyra enskilda motioner från socialdemokratiska motionärer 2012/13:A211 av (S), 2012/13:A245 av (S), 2012/13:A266 av och (båda S) samt 2012/13:A337 av och (båda S) yrkas på att fas 3 avskaffas. och (båda SD) anser enligt vad som framförs i motion 2012/13:A286 att man bör utreda möjligheterna att ersätta fas 3 med ett helt nytt statligt system där deltagare hänvisas till samhällsnyttig verksamhet genom det allmännas försorg. (S) anser i motion 2012/13:A322 att man måste säkerställa att verksamheten i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin är av sådan karaktär att deltagare inte utnyttjas som reguljär arbetskraft och att uppgifterna är meningsfulla. Utskottet har i diskussionen om partiernas budgetalternativ redan berört förslag om att avskaffa jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Detta krav återkommer även i ett antal enskilda motioner från och Socialdemokraterna. Som utskottet ovan anfört vore ett avskaffande av sysselsättningsfasen en förenklad och populistisk lösning på ett komplicerat problem, som väcker nya frågor som inte får svar i motionerna. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:A211 (S), 2012/13:A245 (S), 2012/13:A266 (S), 2012/13:A286 (SD), 2012/13:A322 (S) och 2012/13:A337 (S). Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 11 (S, V). Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner från den allmänna motionstiden om kunskaps- och kompetensförsörjning inom arbetsmarknadspolitiken. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisning till regeringens genomförda och aviserade utbildningssatsningar. Socialdemokraterna anser enligt vad som framförs i motion 2012/13:A392 av m.fl. att det är dags att bryta upp de vattentäta skott som finns mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Partiet föreslår att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att bevilja arbetslösa möjligheter att studera inom den reguljära utbildningen med samma villkor som inom arbetsmarknadsutbildningen (yrkande 9). Utbildningen bör kunna bedrivas under maximalt ett läsår. Besluten ska enligt Socialdemokraternas förslag grundas på en individuell bedömning och en individuell handlingsplan där tidigare utbildning, validering av befintlig kompetens och en bedömning av individens jobbchanser efter utbildning ska vara avgörande. Även konstaterar i motion 2012/13:A303 av m.fl. att det reguljära utbildningssystemet inte utnyttjas inom arbetsmarknadspolitiken. Partiet vill därför att det ska vara möjligt att delta i reguljär utbildning med aktivitetsstöd i de fall där den enskilde arbetslöse personen och Arbetsförmedlingen är överens om att det är den bästa vägen till en framtida varaktig anställning (yrkande 16). vill att Arbetsförmedlingen ska kunna använda sig av platser vid universitet och högskolor för att den som redan har en högskoleutbildning ska kunna göra kompletteringar som underlättar arbetsmarknadsetablering (yrkande 17). Staten ska enligt m.fl. (S) i motion 2012/13:Ub261 yrkande 1 spela en aktiv roll när det gäller att stödja kortutbildade i arbetslivets strukturomvandling, t.ex. genom ett nytt kunskapslyft. En kompetensplattform är en regional mötesplats där representanter för arbetslivet och utbildningsanordnare träffas och diskuterar effektiv matchning på arbetsmarknaden, enligt den beskrivning som ges av m.fl. (S) i motion 2012/13:N265. Motionärerna betonar vikten av fler kompetensplattformar (yrkande 6). Även vikten av att utreda frågan om generationsväxlingen på arbetsmarknaden framhålls i motionen (yrkande 8). (S) pekar i motion 2012/13:A349 på det faktum att vissa arbetsgivare inom vissa sektorer har svårt att få tag på den efterfrågade arbetskraften och menar att det enda sättet att lösa situationen är att fler utbildas för att tillgodose industrins behov av arbetskraft. m.fl. (S) föreslår i motion 2012/13:A280 en realiserad permitteringslösning som inkluderar utbildning. Även borde införa ett system som möjliggör för företag och anställda att jobba kortvecka kombinerat med utbildning och utveckling. och (båda S) anser enligt vad som framförs i motion 2012/13:A346 att regeringen på ett kraftfullare sätt borde engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten, bl.a. genom att låta regeringens nuvarande folkhögskolesatsning rymma även äldre arbetslösa och innehålla fler moment än studiemotiverande korta kurser. Utskottet kan inte ställa sig bakom Socialdemokraternas och förslag i motionerna 2012/13:A392 (S) yrkande 9 respektive 2012/13:A303 yrkandena 16 och 17 om att arbetslösa ska ges möjlighet att studera inom det reguljära utbildningsväsendet med samma villkor som den som genomgår en arbetsmarknadsutbildning har och att Arbetsförmedlingen ska kunna använda sig av platser vid universitet och högskolor. Utskottet anser att det är lämpligt att skilja på utbildningspolitikens respektive arbetsmarknadspolitikens uppgifter, dels eftersom de inte är i alla delar sammanfallande, dels eftersom ansvaret blir mindre tydligt om uppgifterna sammanblandas. Det är också utskottets uppfattning att utbildningar som anvisas genom det arbetsmarknadspolitiska systemet för att undvika inlåsningseffekter bör vara korta, i normalfallet högst . Det är, för det tredje, enligt utskottets mening en viktig rättviseprincip att inte vissa elever som genomgår en utbildning ska kunna få aktivitetsstöd för sin försörjning medan deras bänkkamrater tvingas ta studielån. Motionerna bör därför avslås i dessa delar. När det gäller övriga motioner som handlar om kunskaps- och kompetensförsörjning kan utskottet konstatera att regeringen i sitt budgetförslag föreslår omfattande satsningar på utbildning motsvarande drygt 18 000 helårsplatser till en kostnad av ca . Antalet personer som kommer att få del av utbildningsplatserna är dock betydligt högre eftersom flera kan dela på en helårsplats. En väsentlig del av de utökade platserna kommer att nå ungdomar, men också andra grupper, så som utrikes födda och långtidsarbetslösa, kommer att kunna ta del av satsningen. Utskottet noterar att regeringens förslag till utbildningssatsningar omfattar utbildningar på olika nivåer. Ju fler utbildningsalternativ som erbjuds, desto bättre förutsättningar ges enligt utskottets mening för en god matchning mellan individ och utbildning. Huvudprincipen för ytterligare satsningar inom utbildningssystemet bör som utskottet tidigare berört vara att de som utbildar sig finansierar sin försörjning med studiemedel, eftersom ett sådant system ger de studerande tydligare ekonomiska incitament att ta vara på utbildningen. Regeringen föreslår en tillfällig satsning på fler utbildningsplatser inom utbildningssystemet med fokus på gymnasiala yrkesutbildningar för vuxna (yrkesvux), lärlingar inom den gymnasiala vuxenutbildningen (vuxlärling), utbildningsplatser inom och folkhögskolan samt utbildningsplatser till universitet och högskolor. En permanent ökning av antalet platser på civil- och högskoleingenjörsutbildningarna föreslås för att möta näringslivets efterfrågan på ingenjörer. Utskottet välkomnar dessa satsningar som, tillsammans med de satsningar inom arbetsmarknadspolitiken som tidigare diskuterats, enligt utskottets bedömning kommer att bidra till förbättrad matchning och underlätta strukturomvandling på arbetsmarknaden i linje med vad som efterfrågas i motionerna. När det särskilt gäller frågan om permitteringslösningar som innefattar utbildning noterar utskottet att det i fattades beslut om att ge tre utredare under i uppdrag att lämna förslag till ett system för korttidsarbete. Uppdraget ska enligt vad som framförs i budgetpropositionen redovisas . Utskottet ser positivt på att regeringen undersöker möjliga utformningar av ett sådant system, men vill understryka att det är tänkt att aktiveras endast i en situation då en mycket svår kris slår mot . Slutligen vill utskottet när det gäller frågan om folkhögskolornas roll i arbetet med att motverka arbetslöshet peka på att regeringen i budgetpropositionen föreslår att den nuvarande s.k. högskolesatsningen får en utökad målgrupp. kan ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi för att öka sina möjligheter att gå vidare till i första hand studier. Regeringen föreslår att denna folkhögskolesatsning utvidgas till att även omfatta deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som är . Satsningen pågår och innebär att deltagarna erbjuds studiemotiverande utbildning. Utskottet anser att det är vällovligt att på detta sätt utöka folkhögskolornas roll i arbetet med att förbereda arbetssökande för att närma sig arbetsmarknaden.