bet · GZ01SfU11 · 2012-05-21 00:00:00 — 2011/12:SfU11 Arbetskraftsinvandring I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör frågor om arbetskraftsinvandring. Motionerna tar upp frågor om bl.a. myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning, efterkontroll av anställningsvillkor, information om undantag från krav på arbetstillstånd, arbetstillstånd för doktorander samt sanktioner mot och skadeståndsskyldighet för arbetsgivare. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns åtta reservationer (S, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S, SD, V) 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6, 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19. Reservation 2 (S, V) 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 9 och 10, 2011/12:Sf259 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Sf272 av och (båda M), 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Sf330 av i (M) yrkandena 7 och 8 samt 2011/12:Sf333 av (SD). Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Sanktioner mot arbetsgivare m.m. 2011/12:Sf205 av m.fl. (V) yrkandena 13, 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 6 (S) Reservation 7 (SD) motiveringen Reservation 8 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (SD), (S), (M), (MP), (KD) och (V). Utskottet behandlar i detta betänkande motionsyrkanden om arbetskraftsinvandring som väckts under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilaga 1. Utskottet har som ett led i beredningen av ärendet hållit en offentlig utfrågning om arbetskraftsinvandring. I utfrågningen, som ägde rum , deltog bl.a. statsrådet liksom företrädare för , arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och ett företag. I utfrågningen deltog även universitetslektor . En utskrift från utfrågningen finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning, efterkontroll av anställningsvillkor, arbetstillstånd för doktorander samt information om undantag från krav på arbetstillstånd. Jämför reservationerna 1 (S, SD, V), 2 (S, V), 3 (S), 4 (SD) och 5 (V). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716, UtlL) ha ett arbetstillstånd. Kravet på arbetstillstånd gäller dock inte medborgare i de nordiska länderna, utländska medborgare som har permanent uppehållstillstånd i . Det gäller inte heller EU/EES-medborgare, medborgare i eller tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar. Kravet på arbetstillstånd gäller inte heller studenter/doktorander som har uppehållstillstånd för studier på högskolenivå, gästforskare som beviljats särskilt uppehållstillstånd för forskning samt asylsökande som är undantagna från kravet på arbetstillstånd (AT-UND). Det finns också undantag för vissa yrkeskategorier som ska arbeta enbart i . De nuvarande reglerna om arbetskraftsinvandring trädde i kraft . Den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde därmed. I stället är det arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft som ska vara utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. Enligt 6 kap. 2 § UtlL får arbetstillstånd ges till en utlänning som erbjudits en anställning, om 1. anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, 2. lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Av de åtaganden som har gjort inom EU följer bl.a. att det egna landets befolkning och befolkningen i övriga EU/EES och ska ha företräde till befintliga arbetstillfällen. Arbetstillstånd ska därför kunna beviljas under förutsättning att principen om gemenskapsföreträde respekteras. Beslut om arbetstillstånd meddelas av som ska kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras samt pröva att de erbjudna anställningsvillkoren inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare som redan är bosatta i . Ett arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 a § UtlL inte ges för än eller avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden får inte vara längre än . Arbetstillståndet ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete. Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har haft uppehållstillstånd för arbete i sammanlagt . För att ha rätt att arbeta som asylsökande krävs ett bevis om undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd (AT-UND). För att få ett sådant bevis krävs att utlänningen styrker sin identitet med en identitetshandling eller att utlänningen hjälper att klarlägga identiteten så långt det är möjligt. Asylärendet ska även prövas i enligt Dublinförordningen och utlänningen ska inte vara föremål för omedelbar verkställighet. Undantaget gäller fram till dess att utlänningen lämnar landet eller ett beslut om att bevilja honom eller henne uppehållstillstånd har vunnit laga kraft. Undantaget upphör dock att gälla om en utlänning inte medverkar till verkställigheten av ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. En utlänning vars asylansökan avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut ska undantagsvis kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete utan att han eller hon först behöver lämna landet. Det krävs att sökanden har haft en anställning . Anställningen ska vidare vara en tillsvidareanställning eller ha en varaktighet om från ansökningstillfället och uppfylla de allmänna förutsättningarna för arbetstillstånd. Även en familjemedlem till en sådan person ska kunna beviljas uppehållstillstånd utan att först behöva lämna landet. En utlänning som ska arbeta än för att starta och driva ett eget företag eller gå in som delägare i ett företag måste ha ett uppehållstillstånd. Den som vill bedriva näringsverksamhet ska normalt beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd ges vanligen i taget under en prövotid på normalt . Under förutsättning att det går att försörja sig på rörelsen kan sökanden beviljas permanent uppehållstillstånd. Egna företagare behöver inte ha arbetstillstånd. I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om behovet av en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning vid arbetskraftsinvandring från tredjeländer. Arbetsmarknadens parter bör tillsammans med den svenska arbetsmarknadsmyndigheten klargöra behovet av arbetskraftsinvandring samt värna om den svenska arbetsmarknadsmodellen. I kommittémotion 2011/12:Sf243 m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att en myndighet måste göra en prövning av om det finns arbetskraftsbrist innan en arbetsgivare tillåts rekrytera personal utanför EU/EES. Motionärerna anför att med undantag för datatekniker är det framför allt till arbeten utan krav på särskild yrkesutbildning i låglönebranscher som människor invandrar som arbetskraft. finns det redan ett stort antal sökande till sådana jobb i . Det är således knappast på grund av kompetensbrist i landet som arbetsgivare rekryterar restaurangbiträden, diskare och städare från t.ex. eller . Det mesta tyder på att det är möjligheten att skaffa arbetskraft till löner som ligger långt under svenska kollektivavtal som lockar. I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ansvaret för att bedöma om det finns behov av arbetskraft bör ligga hos Arbetsförmedlingen som är den myndighet som har överblick över arbetskraftsbehoven. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att den tillståndsgivande myndigheten ska vara skyldig att beakta att det inte får uppstå en koncentration av personer med medborgarskap i länder utanför EU/EES och till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera arbetskraft kan hänga samman med lönesättning, arbetsmiljö, lokala förhållanden eller liknande faktorer. I kommittémotion 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om riskerna för att asylsystemet kan urholkas vid en sammanblandning av asylskäl och arbetskraftsinvandring. Motionärerna framhåller att människors behov av skydd från förföljelse inte ska blandas samman med arbetsförhet och arbetsgivares behov av arbetskraft. I kommittémotion 2011/12:A335 av m.fl. (S) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om åtgärder mot exploatering av migrerad arbetskraft. Motionärerna framhåller att lagstiftningen om arbetstillstånd är konstruerad för svenska arbetsgivare och att den inte innehåller några verktyg för att kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande om anställning i . I motionens yrkande 19 och i motion 2011/12:Sf308 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs tillkännagivanden om att ge i uppdrag att följa upp beslut om arbetstillstånd och säkerställa att rätt löner och anställningsvillkor gäller. I kommittémotion 2011/12:Sf243 av m.fl. (V) begärs i yrkande 4 att arbetsgivare ska vara skyldiga att bifoga ett rättsligt bindande anställningsavtal till en ansökan om arbetstillstånd. De villkor som anges i anställningserbjudandet är enligt nuvarande regler inte bindande varför andra anställningsvillkor i praktiken kan komma att gälla. Vidare begärs i yrkande 5 att en vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare bör införas. Det bör krävas att arbetsgivarens verksamhet har pågått innan arbetstillstånd kan beviljas. Motionärerna anför att det finns en stor risk för att arbetsgivare som inte gör rätt för sig gentemot det allmänna inte heller gör det gentemot de anställda. Därtill begär motionärerna tillkännagivanden om dels att ska göra en efterkontroll av att skatter och sociala avgifter motsvarar den lön som arbetstagaren blivit lovad i anställningserbjudandet eller som angivits i anställningsavtalet (yrkande 6), dels att den tillståndsgivande myndigheten bör vara ytterst restriktiv i de fall en ansökan om arbetstillstånd inte avser heltidsarbete (yrkande 7). Motionärerna anför att ju kortare arbetstid som arbetsgivaren anger i arbetserbjudandet, desto större är risken att arbetsgivaren kommer att kräva obetalt övertidsarbete av arbetstagaren eller att resterande del av lönen betalas svart. När en nystartad verksamhet begär arbetstillstånd för ett större antal deltidsarbetande kan det även finnas anledning att misstänka att det bedrivs handel med arbetstillstånd. Beträffande arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden hos arbetsgivaren bör de få stanna i tillståndstiden ut för att söka en ny anställning (yrkande 9). Slutligen begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till ett utökat samarbete mellan berörda myndigheter och partsorganisationer på arbetsmarknaden för att bekämpa och beivra människohandel kopplad till arbetskraftsinvandring. Motionärerna framhåller att det är allmänt känt att organiserade ligor smugglar människor in i EU där de utnyttjas som slavarbetskraft. I kommittémotion 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att i regleringsbrev bör ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd görs. Motionärerna anför att möjligheterna att arbeta måste stärkas jämfört med . Rätten att arbeta ska vara regel snarare än undantag. Detta är viktigt inte minst för att stärka flyktingars möjligheter på arbetsmarknaden och deras fortsatta liv i . I motion 2011/12:Sf330 av i (M) begärs i yrkandena 7 och 8 tillkännagivanden om att häva förbudet mot att arbeta under asylprocessen. Motionären anser att det i stället bör införas en automatisk rätt att arbeta i under asylprocessen. Dagens system med ansökan om undantag från förbudet att arbeta är ineffektivt och leder bara till att människor hindras från att arbeta och därmed själva kunna skapa sig en försörjning och plattform i vårt samhälle. I motion 2011/12:Sf333 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en harmonisering av regler för gränsöverskridande bärplockare. Motionären anför att bärplockare med finskt turistvisum har gått över gränsen till och plockat bär och därigenom konkurrerat med svenska bärföretag som opererar under helt andra villkor. Därför måste en harmonisering av reglerna för bärplockningsbranscherna i och genomföras. I motion 2011/12:Sf272 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att underlätta arbetskraftsinvandring som avser företagande och investeringar. Motionärerna anser att tydliga kriterier bör sättas upp för att få uppehållstillstånd. Det bör även övervägas att andra aktörer än ska bedöma sökandens affärsplaner för att därigenom dels få en professionell bedömning, dels få en kort och effektiv handläggning av ärenden. I motion 2011/12:Sf259 av (FP) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om behovet av att göra det lättare dels för utländska doktorander att få stanna i efter examen, dels för medföljande familjemedlemmar att få arbeta i . Motionären anför att doktoranders och disputerades kunnande är viktiga för konkurrenskraft i en globaliserad värld. har inte råd att mista denna värdefulla arbetskraft, varför det bör underlättas för dem att kunna stanna eller återkomma till efter examen. Ett förslag från migration och utveckling om att införa en ny form av uppehållstillstånd för doktorander bör genomföras. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Med fler pensionärer krävs allt fler som arbetar för att upprätthålla välfärden. Behoven av vård och omsorg kommer också att öka till följd av en allt äldre befolkning. finns bristsituationer inom vissa delar av arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är en ökad och mer flexibel arbetskraftsinvandring en viktig del för att lösa dessa utmaningar. Om ska stå sig väl i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. I syfte att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeland infördes ett effektivare och mer flexibelt system för arbetskraftsinvandring. I samband med att de nya reglerna infördes uttalade utskottet att det var positivt att regeringen föreslagit att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen skulle slopas. Utskottet anförde att den som bäst kan avgöra behovet av att rekrytera arbetskraft från ett tredjeland är den enskilde arbetsgivaren och att med en sådan ordning kan arbetsgivarens kompetensbehov tillgodoses bättre och snabbare. Utskottet pekade även på att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, också ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare i (bet. 2008/09:SfU3). Utskottet kan konstatera att ett arbetstillstånd förutsätter att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. är en utvärdering av den svenska arbetskraftsinvandringsreformen. I rapporten anförs att har infört ett nästan helt efterfrågestyrt system där arbetsgivare kan rekrytera personal från andra länder oavsett yrke, förutsatt att tjänsten först har varit utannonserad och att lön och anställningsvillkor inte är sämre än gällande kollektivavtal eller praxis inom branschen. Eftersom det inte finns några färdighetskrav, lönetrösklar eller begränsningar i antalet utfärdade tillstånd eller deras förnybarhet, tycks ha det öppnaste systemet för arbetskraftsinvandring av alla . I rapporten anges att genom reformen ersattes ett system som var mycket restriktivt och i vilket fackföreningarna hade, och använde, en informell vetorätt för rekrytering. Vidare framgår av rapporten att lönerna inom de rekryterande företagen är högre än i företag som inte rekryterar arbetskraftsinvandrare (med undantag för småföretag). Enligt utskottets mening måste utgångspunkten vara att det ska vara lätt att komma till och försörja sig. Utskottet vidhåller sin uppfattning att den enskilde arbetsgivaren är den som bäst kan avgöra behovet av att rekrytera arbetskraft från ett tredjeland och att en sådan ordning innebär att arbetsgivarens kompetensbehov kan tillgodoses bättre och snabbare än vid en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. Motionerna 2011/12:Sf243 (V) yrkandena 13 och 2011/12:Sf311 (S) yrkande 4 avstyrks med det anförda. Utskottet vill understryka att rätten till asyl är grundläggande. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Det är väsentligt att asylsystemet inte kan utnyttjas av den som vill resa in i för att få tillträde till arbetsmarknaden. Utgångspunkten för regelverket ska vara att det finns ett klart slut i asylprocessen och att ett lagakraftvunnet beslut ska respekteras. Motion 2011/12:Sf311 (S) yrkande 5 är att anse som delvis tillgodosedd med det anförda och avstyrks. Vid beslut om uppehålls- och arbetstillstånd ska göra en bedömning av om ansökan grundar sig på riktiga uppgifter och att det inte rör sig om försök att kringgå utlänningslagstiftningen. Om det finns skäl att misstänka att de anställningsförhållanden som anges i ett ärende inte motsvarar de faktiska kan göra vissa kontroller av arbetsgivaren. Myndigheten har dock inget uppdrag att, efter det att arbetstillstånd beviljats, följa upp tredjelandsmedborgares anställning och kontrollera att exempelvis nivån på lönen är tillräcklig. har i sin rapport framhållit att fackföreningarna har en viktig uppgift i att kontrollera löner och anställningsvillkor i anställningserbjudandena men att det kan vara en svaghet i systemet att det inte förekommer någon uppföljning av erbjudna löner och villkor i företag med begränsad facklig närvaro. Enligt rapporten bör även kontrollen av att anställningserbjudandet respekteras förbättras, bl.a. genom kontroll av lönespecifikationer eller inkomstskattedeklarationer. I regleringsbrevet betonas att ska motverka förekomsten av missbruk av reglerna om arbetsmarknadsärenden. När det gäller ärenden som rör arbetstagare från tredjeland ska särskilt redovisa bl.a. på vilket sätt myndigheten systematiskt arbetar för att upptäcka missbruk och skenanställningar. För att arbetstillstånd ska beviljas ställer högre krav på arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet) och inom vissa uppräknade branscher. Arbetsgivaren ska redovisa hur företaget klarar av att garantera lönen för den person som söker arbetstillstånd. Företag inom de uppräknade branscherna ska även visa skattekontoutdrag , om man tidigare anställt personer från länder utanför EU/EES. Till dessa högre krav gäller även att företag som är registrerade i ett land utanför EU/EES och som har verksamhet i måste ha en filial registrerad här. Det är filialen som har ansvar för att redovisa vilka anställningsvillkor som gäller i anställningserbjudandet och som vid behov lämnar uppgifter om anställningen till . Beträffande arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som vistas olagligt inom EU ska EU:s direktiv (2009/52/EG) om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (sanktionsdirektivet) genomföras i svensk rätt. Förslagen för genomförandet går bl.a. ut på att en arbetsgivare som anställer en tredjelandsmedborgare ska ges en uttrycklig skyldighet att kontrollera att han eller hon har ett föreskrivet tillstånd för att vistas och arbeta här. Arbetsgivaren ska vidare lämna en underrättelse till om att en tredjelandsmedborgare ska anställas. migration och utveckling har i sitt slutbetänkande Cirkulär migration och utveckling förslag och framåtblick (SOU 2011:28) anfört att dessa förslag även torde förbättra kontrollmöjligheten när det gäller lagligen migrerande arbetskraft. Utskottet noterar att en kommande proposition om införlivande av sanktionsdirektivet i svensk rätt har aviserats till . Vidare har i sitt slutbetänkande Månadsuppgifter snabbt och enkelt (SOU 2011:40) lämnat förslag om att uppgifter om löner och inbetalda skatter ska skickas från arbetsgivare till myndigheter i stället för som . Syftet med förslaget om månadsuppgifter är bl.a. att myndigheternas kontrollmöjligheter ska förbättras. Vidare har migration och utveckling i sitt slutbetänkande diskuterat olika möjliga lösningar för att i största mån säkerställa att migrerande arbetstagare får den lön och de övriga villkor som förutsätts för arbetstillståndet, bl.a. seriositetsprövning av arbetsgivaren, certifiering av vissa arbetsgivare, registrering av arbetserbjudandet hos , samkörning mellan och register, krav på vissa arbetsgivare att ställa en garanti för den utlovade lönen alternativt att sätta in ett belopp som motsvarar den avtalade ersättningen på ett konto, efterkontroller samt en svart lista på de arbetsgivare som vid tidigare tillfälle inte uppfyllt de avtalade villkoren. Kommittén framhåller att problem med arbetsgivare som inte uppfyller arbetsvillkoren inte enbart är relaterade till migrerande arbetskraft utan att de även finns för arbetstagare i . Problembeskrivning samt lösningar kring oseriösa arbetsgivare behöver därför en bredare belysning. Kommittén föreslår att regeringen låter göra en bred översyn av problematiken kring att vissa arbetsgivare inte uppfyller utlovade arbetsvillkor. Utskottet anser att det är av yttersta vikt att missförhållanden och utnyttjande av invandrad arbetskraft motverkas. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att det nu ställs högre krav på vad arbetsgivare inom alla nystartade verksamheter samt inom vissa utpekade branscher har att redovisa för att arbetstillstånd ska kunna beviljas. Det minskar dessa arbetsgivares möjligheter att missbruka systemet med arbetskraftsinvandring. Genom regeringens kommande proposition om införlivande av sanktionsdirektivet i svensk rätt torde även villkoren för migrerande arbetstagare ytterligare kunna förbättras. Utskottet anser att propositionen och regeringens beredning av förslag och slutbetänkandet från migration och utveckling bör avvaktas. Motionerna 2011/12:Sf243 yrkandena 47 (V), 2011/12:Sf308 yrkande 1 (S) samt 2011/12:A335 yrkandena 18 och 19 (S) avstyrks med det anförda. Beträffande frågan om arbetskraftsinvandrare som berättar om missförhållanden hos arbetsgivaren ska behöva riskera att bli utvisade, finns en möjlighet för en utlänning som har förlorat sitt arbete att skaffa sig ett nytt arbete innan uppehållstillståndet återkallas. Vid brottsligt förfarande av arbetsgivaren kan enligt gällande ordning även ett tidsbegränsat uppehållstillstånd under vissa villkor ges till utlänningen om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Motion 2011/12:Sf243 yrkande 9 avstyrks med det anförda. Utskottet förutsätter att , polisen och andra myndigheter har ett tydligt uppdrag att bekämpa och motverka människohandel, även sådan som är kopplad till arbetskraftsinvandring. Utskottet är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion 2011/12:Sf243 (V) yrkande 10. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Varje vuxen asylsökande ska ges god information om arbete, boende och övriga aktuella frågor. Information om undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd (AT-UND) lämnas av bl.a. i form av faktabladet Arbete eller praktik i om du är eller har varit asylsökande. finns skrivet på albanska, arabiska, bosniska/kroatiska/serbiska, engelska, persiska, romani-arlisko, ryska, somaliska, svenska och tigrinja (och ).