bet · H001KrU1 · 2012-11-30 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om kulturarvslyftet med hänvisning till att det är för tidigt att bedöma Kulturarvslyftets effekter och att det inte finns skäl att ändra inriktning. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (V). I partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) föreslår att ska ge regeringen till känna vad som anförs om arbetsfrämjande insatser (yrkande 16). anser att Kulturarvslyftet ska omarbetas så att arbetslösa med kompetens inom kulturbevarande arbete ges förtur till de arbeten som erbjuds. Dessa personer kan branschen och har ett genuint intresse av arbetsuppgifterna. På lång sikt har det mer positiv verkan på arbetsmarknaden om människor som står utan arbete får etablera sig inom den sektor de är utbildade för, framhåller motionärerna. föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) tillkännagivanden till regeringen om Kulturarvslyftet och förbättrad handledning (yrkande 9) och om att det bör ställas kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar i Kulturarvslyftet (yrkande 10). anser att det krävs mycket handledning med stor kompetens, vilket innebär att det måste skapas arbetstillfällen för personer med utbildning på området. Vidare är det viktigt att tydligare formulera satsningens kulturpolitiska mål, understryker de. När det gäller digitalisering av material ska resultatet vara åtkomligt för var och en, därför bör det finnas gemensamma format och metadata. Utskottet har tidigare i betänkandet konstaterat att starten på Kulturarvslyftet varit längre och trögare än vad man förväntat sig. Utskottet anser dock att det är för tidigt att redan nu bedöma projektet och anser inte heller att det nu finns skäl att omarbeta det så som föreslår. Utskottet delar uppfattning att det krävs mycket handledning, men konstaterar också att särskilda medel finns avsatta för detta. Med anledning av krav på att det ska ställas kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar konstaterar utskottet att detta redan görs. För att ska besluta om att ett digitaliseringsprojekt ska få påbörjas krävs att allmänt accepterade standarder tillämpas och att en plan för tillgängliggörande, bevarande och kommunikation redovisas i ansökan. Digitaliseringen ska genomföras med en kvalitet som garanterar en bred användbarhet och ett långsiktigt bevarande. Informationen ska kunna nås av t.ex. K-samsök och kunna levereras till Europeana. Vid granskning av digitaliseringsprojekt har hjälp av samordningskansliet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet vid (Digisam). Motionärernas yrkande får därmed anses tillgodosett. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr296 (SD) yrkande 16 och 2012/13:Kr326 (V) yrkandena 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om scenkonstnärernas pensioner med motiveringen att beredning pågår inom och att regeringen i budgetpropositionen aviserat att den avser att återkomma till med ett sådant förslag. Jämför reservation 4 (S, MP, V). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 16 att regeringen måste ta ansvar för denna fråga, slutföra uppdraget och skyndsamt arbeta fram en lösning när det gäller pensionerna på scenkonstområdet. I motionen framförs att om kulturinstitutionernas pengar låses upp i ett dåligt pensionssystem blir det mindre pengar till verksamheten. I kommittémotion 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 2 anför de gröna att regeringen bör återkomma till med förslag på finansiering av scenkonstpensionerna. Ett nytt pensionssystem för scenkonstnärer måste, menar partiet, utformas med hänsyn till dem som har svårt att få jobb efter att de lämnat scenen. Den presenterade utredningen (SOU 2009:50) föreslår en omställningsersättning för sångare och dansare , vilken ska ge ekonomisk möjlighet att utbilda sig till ett nytt yrke. de gröna ser positivt på förslaget men är fortsatt oroligt för att pensionsersättningen sjunker väldigt mycket för yrkesgruppen. Att regeringen till årets budget inte har förmått komma fram med ett konkret förslag trots flera tillkännagivanden från kulturutskottet är inte acceptabelt, menar man. anför i kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 14 att regeringen möjligt, redan under innevarande år, bör lösa frågan om scenkonstnärernas pensioner. anser, i likhet med regeringen, att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren och att detta ska lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Detta får dock inte innebära att institutionernas övriga verksamhet urholkas. Regeringen bör därför, menar partiet, möjligt återkomma med förslag för att lösa problemen med scenkonstpensionerna. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att det nuvarande pensionssystemet på scenkonstområdet inte är anpassat till att det allmänna pensionssystemet har reformerats (s. 33). har de fasta anställningarna vid institutionerna minskat. Systemet är svårförutsägbart för både arbetsgivare och arbetstagare. Regeringen anser att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet och att frågan ska lösas på ett statsfinansiellt sätt. Beredningen av att införa en sådan ordning pågår i . Regeringen avser att återkomma till i frågan. uttalade genom ett tillkännagivande att regeringen borde vidta åtgärder vad gäller pensionsvillkoren inom scenkonsten (bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). En särskild utredare genomförde därefter på regeringens uppdrag en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner vilket redovisades i betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50). I betänkandet lämnades förslag om att arbetsmarknadens parter bör ansvara för scenkonstnärernas pensionsvillkor, i likhet med vad som gäller på arbetsmarknaden i övrigt. Statens huvudsakliga ansvar föreslogs fortsättningsvis ha sin utgångspunkt i att stödja scenkonstnärernas eventuella omställningsbehov. Betänkandet har remissbehandlats och beretts inom . gjorde , efter förslag från kulturutskottet, ett nytt tillkännagivande om scenkonstpensionerna till regeringen (bet. 2011/12:KrU1, rskr 2011/12:74). Utskottet konstaterade i betänkandet att det pensionssystem som tillämpas på det statsunderstödda scenkonstområdet medför negativa konsekvenser för såväl scenkonstinstitutionerna som de konstnärliga yrkesutövarna och publiken. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , ska återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Utskottet välkomnar regeringens uttalade ambition att reformera scenkonstsinstitutionernas pensionssystem. I likhet med regeringen anser utskottet att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Utskottet utgår från att frågan löses på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Utskottet konstaterar vidare att beredning pågår inom och att regeringen i budgetpropositionen aviserat att den avser att återkomma till i ärendet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr319 (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr320 (S) yrkande 16 och 2012/13:Kr326 (V) yrkande 14. Utskottet avser dock att följa frågan om ett nytt pensionssystem för scenkonstområdet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Inriktningen på kulturpolitiken, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 2012/13:Kr298 av m.fl. (SD) yrkande 1. Den gemensamma svenska kulturen har hållit samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är en angelägen uppgift för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. Mot den bakgrunden anser jag att bör anta nya kulturpolitiska mål från : Kulturen ska binda samman förflutna med nutiden, förvalta dess historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalité samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i hög utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de verksamma kulturarbetarna främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna att den ska avveckla den mångkulturalistiska kulturpolitiken och därmed revidera samtliga direktiv och regleringsbrev så att skrivningar som främjar mångkulturalism byts ut mot nya skrivningar som i stället lägger fokus på ett stärkande av kulturarvet och återupprättande av den gemensamma nationella identiteten. Kulturpolitiken bör syfta till att lyfta fram och levandegöra vårt kulturarv och därmed stärka den gemensamma nationella identiteten. bör anta de nya kulturpolitiska mål som anförs i reservationen samt ge regeringen till känna vad som vidare anförs. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr296 (SD) yrkandena 14 och 2012/13:Kr298 (SD) yrkande 1. Kulturarvslyftet, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. anser att Kulturarvslyftet ska omarbetas så att arbetslösa med kompetens inom kulturbevarande arbete ges förtur till de arbeten som erbjuds. Dessa personer kan branschen och har ett genuint intresse av arbetsuppgifterna. På lång sikt har det en mer positiv verkan på arbetsmarknaden om människor som står utan arbete får etablera sig inom den sektor de är utbildade för. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr296 (SD) yrkande 16 och avslår motion 2012/13:Kr326 (V) yrkandena 9 och 10. Kulturarvslyftet, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 16. Mer resurser till digitalisering av kulturarvet är en viktig fråga för . När nu regeringen har ersatt det framgångsrika Accessprogrammet med Kulturarvslyftet som riktar sig till personer som har nedsatt arbetsförmåga och som har lämnat sjukförsäkringen ställer detta krav på kvalificerad och omfattande handledning. Det innebär att även arbetstillfällen för personer med utbildning på området måste skapas. anser vidare att det är viktigt att projektet inte enbart blir ett arbetsmarknadsprojekt utan att man tydligt formulerar satsningens kulturpolitiska mål. När det gäller digitalisering av material ska resultatet vara åtkomligt för var och en. Därför bör det finnas gemensamma format och metadata. I första hand bör man fokusera på material där upphovsrätten är utslocknad eller där verkshöjd saknas och i andra hand på material där institutionen äger upphovsrätten. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr326 (V) yrkandena 9 och 10 samt avslår motion 2012/13:Kr296 (SD) yrkande 16. Pensionerna på scenkonstområdet, punkt 14 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 16 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 14. Dagens system innebär att scenkonstorganisationerna har stora och oöverskådliga kostnader som gör det omöjligt att planera verksamheten. Frågan har utretts och det finns ett färdigt förslag vars förverkligande uppenbarligen uppskjutits (SOU 2009:50). Pensionskostnaderna för den enskilda teatern eller operan kan bli så orimligt höga att institutioner kommer att behöva skära ned i repertoaren om inte denna fråga snart får en lösning. En allt större del måste avsättas i reserv för oväntade pensionskostnader. Vi anser att det inte är acceptabelt att regeringen och kulturministern till årets budget inte har förmått lägga fram ett konkret förslag när det gäller scenkonstnärernas pensioner trots flera tillkännagivanden från kulturutskottet. Vi ser det därför som ytterst angeläget att regeringen skyndsamt löser frågan om scenkonstpensionerna. har gett regeringen uppdraget att återkomma med ett förslag till lösning, helst i årets budgetproposition. I årets budget skriver man bl.a. att man anser att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet samt att frågan ska lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Vi håller med om att frågan måste lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt, men detta får inte betyda att institutionernas övriga verksamhet urholkas. Med tanke på hur länge det här har dragits i långbänk anser vi att regeringen möjligt bör återkomma med förslag för att lösa problemen med scenkonstpensionerna. Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr319 (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr320 (S) yrkande 16 och 2012/13:Kr326 (V) yrkande 14. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S) i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt eller högre än många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka vår konkurrenskraft. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. Vi har höga ambitioner för unga. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå. Vi prioriterar resurser för en strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara långtidsarbetslösa. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om 18 miljarder. Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. föreslog att ska fastställa utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2011/12:FiU1). har därefter bifallit finansutskottets förslag (rskr. 2012/13:37). Denna utgiftsram får inte överskridas då i ett andra steg i budgetprocessen tar ställning till frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Eftersom vi har ett annat budgetalternativ med högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 17 har vi valt att i stället lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi skulle vilja se på politiken inom utgiftsområdet. Vi har i vår kommittémotion 2012/13:Kr320 föreslagit att utgiftsområde 17 i ett första steg borde utökas med i förhållande till regeringens förslag. I vår motion framför vi förslag som vi skulle ha velat satsa på om vårt budgetalternativ hade gått igenom. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:11:7, 99:1) Socialdemokraterna föreslår en ökning med utöver regeringens förslag som ska användas för att stödja internationellt kulturutbyte. Vi anser att det är särskilt angeläget att stödet till det fria kulturlivets utbyte förstärks. Vidare finns det enligt vår uppfattning behov av ökade möjligheter till nationell finansiering av EU-projekt inom kulturområdet. bör, anser vi, i sitt arbete med att öka internationaliseringen stötta och prioritera kulturföreningar, fria grupper och institutioner och andra initiativ som långsiktigt arbetar med att öka mångfalden genom internationalisering i olika former. Regeringen har misslyckats med Kulturarvslyftet, och den satsningen anser vi därför bör läggas ned. Pengarna ska i stället föras över för att utveckla som den nuvarande regeringen lade ned 2009 och som var både en kulturinsats och en jobbskapande reform. Detta nya projekt bör vidgas till att utöver museer och arkiv även kunna omfatta scenkonstinstitutioner och ideella föreningar, t.ex. riksorganisationer inom kulturområdet. Uppdraget bör samordnas av , och bör tillföras det nya 2013 och 2014, varav . Teater, dans och musik (2:12:3) Utveckling och utökning av stödet till de fria grupperna anser Socialdemokraterna är betydelsefullt då det ger en stark och viktig signal till kulturskaparna att de fritt och självständigt har möjlighet att utveckla sin konstform. Därför föreslår vi en höjning av stödet till de fria grupperna med . Det är vidare viktigt att kulturlivet i hela kan leva och utvecklas. De ideella arrangörerna utgör ofta motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Därför vill vi öka stödet till arrangörer med . För denna utökning av arrangörsstödet vill vi att prioriterar arrangörsföreningar som arbetar med att presentera folkmusik, både svensk folkmusik och folkmusik med rötter i andra kulturer, konstmusik med rötter i andra kulturer än den västerländska samt jazzmusik. Sammantaget föreslår vi en ökning med utöver regeringens förslag. Litteraturen, läsandet och språket (3:13:4) Vi socialdemokrater har alltid hävdat litteraturen och läsandet som en bildningsväg att särskilt värna om. Det är med oro vi ser att läsandet och bibliotekslånen minskar. Regeringen bör enligt vår uppfattning ge i samarbete med i uppdrag att intensifiera läsfrämjande insatser inom ramen för ett Läslyft, stödja projekt med dokumenterat goda resultat och i övrigt noga följa utvecklingen. För detta projekt föreslår vi en ökning med utöver regeringens förslag. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) arbetar med att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. Dessa medel används för konstförvärv beslutade av . Alliansen sänkte anslaget 2007 från till , och har anslaget legat på samma nivå och därmed i praktiken urholkats. Socialdemokraterna föreslår att anslaget ökas med för att skapa fler arbetstillfällen för konstnärer. Museer och utställningar (8:18:6) Socialdemokraterna införde fri entré på statliga museer 2005. Detta möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, att besöka våra museer. Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Den borgerliga regeringen avskaffade den fria entrén direkt efter valet . Besökssiffrorna vid de 19 statliga museerna gick då ned med . Socialdemokraterna anser att det nu är dags att återigen öppna museerna för fler. Vi förslår därför en satsning på fri entré som uppgår till . Vi vill också verka för att det även på de regionala museerna blir fri entré. Film (10:1) Det är enligt vår uppfattning lovvärt att regeringen lyssnade på såväl oppositionen som filmbranschen och tidigarelade digitalbiosatsningen. Detta är klokt eftersom filmbolagen redan nu aviserar att analoga kopior kommer att upphöra. I reglerna för stöd till biograferna har krav ställts på att biografer ska redovisa en regelbunden biografverksamhet med många visningar. Biografer på mindre orter har därför haft svårt att söka stöd och hotas nu av nedläggning. Därför behövs ett extra stöd där kraven anpassas för biografer på mindre orter. Det finns även ett behov av nya mötesplatser där film visas i storstädernas ytterområden. Digitaliseringsstödet bör innehålla en offensiv satsning på nya biografer och inte bara befästa en gammal struktur. Socialdemokraterna anser att digitaliseringsstödet bör tillföras ytterligare för att särskilt stödja digitalisering på mindre orter och nyetablering i framför allt storstädernas ytterområden där det finns stora bostadsområden. Ungdomspolitik (12:112:2) Socialdemokraterna vill att ska ges i uppdrag att intensifiera sitt arbete med att förebygga och motverka rasism och liknande intolerans som bl.a. islamofobi, afrofobi, antisemitism, antiziganism och homofobi. Dessutom vill vi att i sin bidragsgivning ska prioritera projekt inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. För detta vill vi öka stödet med utöver regeringens förslag. Folkbildning (14:114:2) Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna ge väldigt goda resultat bland de unga som slagits ut från gymnasieskolan och ibland så tidigt som under högstadium. Folkhögskolorna ger unga människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen, ger framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. Regeringen föreslår att dessa ungdomar ska erbjudas möjlighet till utbildning på folkhögskolans allmänna kurs och avsätter för 1 000 årsplatser. har äskat 2 000 årsplatser, och Socialdemokraterna föreslår därför liksom ytterligare 1 000 årsplatser utöver regeringens förslag, vilket också innebär att vi avsätter ytterligare . Det är enligt vår uppfattning viktigt att ta till vara den kompetens som folkhögskolorna har när det gäller att genom uppsökande verksamhet och andra aktiviteter nå unga människor och kunna visa vilka möjligheter folkhögskolan ger till utveckling och utbildning. Vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan sköts genom ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat sin ekonomiska politik och sitt budgetförslag .