bet · GZ01UU16 · 2012-05-23 00:00:00 — behandlar i detta betänkande redogörelse till 2011/12:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling, som avser verksamheten i församlingen , och skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och . Ingen följdmotion har väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. I betänkandet behandlas en motion från allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna och att motionen avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 98. Regeringens skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och lägger skrivelse 2011/12:83 till handlingarna. Redogörelse till 2011/12:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling lägger redogörelse /12:OSSE1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (V), (S), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande redogörelse till 2011/12:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling, som avser verksamheten i församlingen , och skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och . Ingen följdmotion har väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. I betänkandet behandlas en motion från allmänna motionstiden . delegation vid parlamentariska församling redovisar i sin redogörelse /12:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling (OSSE-PA) uppgifter om verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Församlingens 20:e session hölls i . Temat för sessionen var stärkande av effektivitet en ny start efter toppmötet i . Arbetet i utskotten med huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Av redogörelsen framgår att den svenska delegationen deltog aktivt i den parlamentariska församlingens arbete. Flera exempel ges i redogörelsen på frågor som svenska ledamöter varit aktiva i. Sessionens deklarationer och rekommendationer finns samlade i Belgraddeklarationen som ingår som en bilaga till redogörelsen. Samtliga resolutioner från Belgradsessionen ingår också som en bilaga till redogörelsen. I redogörelsen beskrivs församlingens arbete med inriktning på bl.a. tre dimensioner: den militärpolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) och dimensionen för ekonomi och miljö. Församlingens budget, som är oförändrad , uppgår till för perioden 20112012 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag är . I skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom . agerande har framför allt varit inriktat på att gemensamma principer och åtaganden inte undergrävs utan upprätthålls och genomförs, och på att vinna gehör för EU:s prioriteringar. Inom den mänskliga dimensionen en av tre dimensioner är det viktigt att stärka förmåga inom konflikthanteringsområdet och bidra till att lösa de utdragna konflikterna i regionen, att motverka transnationella hot, att stärka institutioner samt att fokusera mer på yttrandefrihet, mediefrihet och valövervakning inom den mänskliga dimensionen. Av regeringens skrivelse framgår att inom den militärpolitiska dimensionen aktivt har drivit frågorna om rustningskontroll och om att göra en översyn av och genomföra om små och lätta vapen. I skrivelsen redovisas verksamhet i fråga om den militärpolitiska dimensionen, den ekonomiska och miljömässiga dimensionen samt den mänskliga dimensionen. Där lämnas även en redogörelse för fältverksamheten på , i samt i inklusive södra . Uppgifter om krishantering av de utdragna konflikterna i , och Transnistrien framgår också av skrivelsen. uppgick den samlade budgeten för till . uppgick den samlade budgeten till . bidrog och med sammanlagt till verksamhet. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 98 att och dess parlamentariska församling är viktiga institutioner för att främja fred och säkerhet och för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Den parlamentariska församlingen har ett omfattande program för övervakning av parlamentsval, och i vissa fall presidentval, framför allt i de nya demokratierna i f.d. , samt i . Socialdemokraterna slår fast att ett aktivt deltagande i valövervakning främjar insyn och bidrar till att avslöja fusk och brister i valprocesser och val. Det är viktigt att fortsätta att fortsätta att vara pådrivande i jämställdhetsfrågor, att arbeta mot människohandel och att även i fortsättningen agera för demokrati och mänskliga rättigheter exempelvis i fråga om . I motionen förespråkas samarbete och dialog med andra regionala organisationer med närbesläktade verksamhetsområden. Som framgått ovan avser verksamhet tre dimensioner: den militärpolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) och dimensionen för ekonomi och miljö. Deltagarstaternas åtaganden inom den mänskliga dimensionen syftar till full respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, att upprätthålla rättsstaten, att bygga upp och skydda demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. Valövervakning, som lyfts fram i motionen, är en viktig beståndsdel i mänskliga dimension. Andra beståndsdelar är bl.a. konfliktförebyggande och postkonfliktrehabilitering, stöd till deltagarstaterna för att bygga upp demokratiska institutioner, bevakning av press- och yttrandefrihet, insatser för att bekämpa människohandel samt intolerans och diskriminering, utbildning i jämställdhetsfrågor och insatser för att stärka rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper. Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå och värna demokrati. Valövervakning är ett viktigt inslag i arbetet i parlamentariska församling. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört ett betydande antal valövervakningar i samarbete med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (Odihr, Office for Democratic Institutions and Human Rights) och ofta i samarbete med (), och ibland även med Natos parlamentariska församling (NATO-PA). Ledamöter i riksdag har deltagit i närmare 100 valövervakningsinsatser. En stor del av dessa har innefattat valövervakning såväl för räkning som för andra av de ovan nämnda organen. genomför utbildning av de ledamöter som ska delta i valövervakningsinsatser. Regeringen redogör i skrivelse 2011/12:83 för Odihrs verksamhet. I uppgifterna för kontoret ingår bl.a. att främja förutsättningarna för demokratiska val och att bistå deltagande stater med att bygga upp och stärka demokratiska institutioner och att samordna valövervakning. I skrivelse 2011/12:83 konstaterar regeringen att valfrågan har fortsatt att stå i fokus för den politiska debatten i , inte minst på grund av parlamentsvalet i . Som framgår av skrivelsen lämnar och EU ett starkt stöd till Odihrs verksamhet, medan och , stödda av ett antal länder inom OSS (Oberoende staters samvälde), har ifrågasatt Odihrs metodologi och opartiskhet. Kritikerna anser bl.a. att Odihr agerar politiserat och är alltför snabbt med att anklaga deltagande stater för valfusk, i stället för att ha en stödjande funktion och arbeta i samförstånd med värdlandet. Utskottet konstaterar att de riktlinjer för valövervakning som ligger till grund för OSS respektive valövervakning skiljer sig åt. Riktlinjer för OSS valövervakning finns i en konvention som antogs 2002 och i en deklaration som deltagarstaterna antog 2008. I deklarationen slås bl.a. fast att man under en valövervakningsinsats inte får lägga sig i politiska processer och valprocesser i en stat som genomför val eller folkomröstning. Grundläggande principer för valobservationsinsatser finns i den s.k. Köpenhamnsöverenskommelsen . Denna ger uttryck för att det inte är tillräckligt att medborgarna har formella rättigheter att delta i val. De nationella myndigheterna måste också visa en proportionerlig grad av politisk vilja att genomföra val på ett verkligt demokratiskt och meningsfullt sätt. Utgångspunkten är att ett val är mer än en endagsföreteelse. I valobservationsinsatser ska ingå att djupgående studera alla element som behövs för att få till stånd en demokratisk valprocess inklusive det formella ramverket, valadministrationen, valkampanjen inklusive förutsättningarna för mediebevakning, klagomåls- och överklagandeprocessen, röstning, rösträkning, sammanställning av röstresultat och tillkännagivande av resultat. Utskottet understryker att syftet med valövervakning är tvåfaldigt. Den syftar till att bedöma om valprocessen står i överensstämmelse med de åtaganden slagit fast för organisationens valövervakning. Den syftar också till att, när så behövs, erbjuda rekommendationer för att få valprocessen att ligga i linje med de principer som slagits fast i Köpenhamnsöverenskommelsen. Utskottet vill särskilt betona det sistnämnda syftet, att valobservation inte bara handlar om att ge beröm till länder som genomfört val på ett bra sätt eller att kritisera länder som uppvisat tillkortakommanden. Syftet är snarare att erbjuda förebyggande och konstruktiva kommentarer och förslag. I sådana fall kan Odihr inte endast rikta uppmärksamhet mot specifika områden för förbättringar utan också ge rekommendationer och erbjuda stöd för att komma till rätta med de brister som uppmärksammats. I detta sammanhang framhåller utskottet att fria och välutvecklade medier är en hörnsten i demokratiska samhällen. övervakar utvecklingen i mediernas situation i deltagarstaterna framför allt när det gäller brott mot yttrandefriheten. I detta ingår att granska lagstiftning som reglerar mediernas verksamhet och att följa fall där journalister ställs inför rätta på grund av deras yrkesmässiga aktiviteter eller utsätts för trakasserier. är också engagerat i att utveckla medieverksamhet genom utbildning och stöd till redaktörer och journalister. särskilda representant för mediefrihet, , hade anledning att intervenera i inte mindre än 32 av 56 medlemsländer rörande fall av våld och övergrepp mot journalister, samt för juridisk rådgivning i samband med medielagstiftning. mördades två journalister i OSSE-området och många fler fängslades. Särskild uppmärksamhet har ägnats försämringen av medieläget i länder som och . Genom ansträngningarna att avkriminalisera förtalsmål anpassade ytterligare tre medlemsstater sin lagstiftning , vilket nu sammanlagt 14 länder gjort. Utskottet underströk vikten av yttrandefrihet och mediefrihet även i betänkande 2011/12:UU8 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik och i betänkande 2011/12:17 , som justeras som detta betänkande. I den motion som behandlas i detta betänkande betonas att ska fortsätta att vara pådrivande i för jämställdhet. Som nämnts ovan avser mänskliga dimension frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Detta innefattar också utbildning i jämställdhetsfrågor. I det breda mandatet för Odihr ingår bl.a. jämställdhet. jämställdhetsarbete omfattar ökad jämställdhet inom organisationen och särskilt att ha ett jämställdhetsperspektiv i alla delar av organisationens arbete, politiskt deltagande, våld mot kvinnor samt kvinnors situation i samband med väpnade konflikter. I det senare arbetet är genomförandet av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet centralt. Ramverken för jämställdhetsarbetet i utgörs av jämställdhetsplanen som antogs 2004, ett ministerbeslut om kvinnor i konfliktförebyggande, krishantering och postkonflikthantering, som fattades 2005 baserat på ett svenskt initiativ, samt ministerbeslut om kvinnors deltagande i det politiska livet. Utskottet konstaterar att det finns avsevärda brister i genomförandet av ramverken, inte minst när det gäller rekryteringen av kvinnor till chefsposter i organisationen. Detta framgår också av skrivelse 2011/12:83. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att främja jämställdhetsfrågor i alla delar av verksamhet och agerar för att ramverken för jämställdhetsarbetet i organisationens arbete genomförs. Utskottet erinrar om att det i 2012 (WDR 2012, Gender Equality and Development) slås fast att jämställdhet mellan könen i sig är ett centralt utvecklingsmål. Ökad jämställdhet mellan könen kan stärka produktiviteten, främja en utveckling till gagn för nästa generation och leda till att institutioner blir mer representativa. Utskottet konstaterar att människohandel påverkar praktiskt taget alla stater inom ; de är antingen ursprungsländer eller mottagarländer. Människohandel är en ny form av slaveri som ofta innefattar psykiskt och fysiskt våld. En rad olika aspekter måste beaktas när man bekämpar människohandel. Det gäller mänskliga rättigheter, rättstatens funktion, brottsbekämpning och åtgärder mot bristande jämlikhet, diskriminering, korruption, ekonomiskt utanförskap och migration. Det är mot denna bakgrund värdefullt att om bekämpande av människohandel tar upp ett brett spektrum av aspekter på människohandeln. Utskottet välkomnar att en deklaration om att bekämpa alla former av människohandel antogs vid ministerrådsmötet i . Utskottet förutsätter att även i fortsättningen verkar för att handlingsplanen mot människohandel genomförs. Utskottet övergår nu till att lämna några kommentarer om utvecklingen i . Regeringen konstaterar i skrivelse 2011/12:83 att de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i samband med presidentvalet i ledde till att tillsammans med 13 andra deltagarstater initierade den s.k. Moskvamekanismen. Det innebar att en expertutredning tillsattes för att utvärdera situationen i landet. I utredningens rapport, som lades fram , finns rekommendationer till om hur respekten för de mänskliga rättigheterna kan förbättras. Utskottet understryker vikten av att expertgruppens rapport följs upp och att agerar för att rekommendationerna där ska beaktas. Utskottet erinrar också om sina ställningstaganden om relationerna mellan och i det beslutade betänkande 2011/12:UU10. Där konstateras att förutsättningarna för EU:s politik i förhållande till ändrades radikalt efter presidentvalet och den efterföljande repressionen mot företrädare för oppositionen, oberoende massmedier och det civila samhället. EU:s politik att konsekvent kritisera brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt kräva att samtliga politiska fångar ska friges och få upprättelse måste fortsätta, anser utskottet. Det alltmer försämrade läget vad gäller mänskliga rättigheter i motiverar ytterligare åtgärder mot den vitryska regimen. Det är , som utskottet framhåller i betänkande 2011/12:UU10, av vikt att även i fortsättningen markera stöd till det vitryska folket, inklusive stöd till det civila samhället. Utskottet välkomnar att EU har erbjudit förhandlingar om ett avtal för viseringsförenkling och återtagande för att förenkla resandet för vitryska medborgare. Regeringen redogör i skrivelse 2011/12:83 för händelseutvecklingen och vad gäller krishantering och de utdragna konflikterna i , och Transnistrien. Utskottet understryker vikten av att nå fredliga lösningar på konflikterna och stöder arbete genom Minskgruppen för detta. De ihållande, utdragna konflikter som pågår i flera partnerländer utgör ett allvarligt säkerhetsproblem för hela regionen. Utskottet anser att ett stärkt säkerhetssamarbete mellan , EU och partnerländer, bl.a. inom ramen för FN:s verksamhet, kan bidra till att långvariga konflikter kan lösas. Utskottet anser att såväl regeringen inom som delegation inom parlamentariska församling ska verka för de ståndpunkter som förs fram i detta betänkande. Med vad som anförs i betänkandet föreslår utskottet att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna och att motionen avslås. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2011/12:83 Regeringens skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och . Redogörelse /12:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling. Motion från allmänna motionstiden 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 15 parlamentariska församling. Efter den långa cykeldebatten får man kanske säga som de säger på tv ibland: över till något helt annat!Herr talman! Vi ska nu debattera eller kanske snarare skildra en del av det arbete som vi som svenska företrädare för har gjort genom . Det handlar ju om en redogörelse för arbete . Låt mig inleda med några personliga reflexioner.Efter valet blev jag invald i den svenska OSSE-delegationen. För många precis som för mig själv är ett begrepp - . Vi har kanske framför allt följt regeringsdelen av verksamhet. För mig har detta varit en resa in i arbetet kring hur den parlamentariska församlingens del av arbetar.Arbetet har egentligen tagit sin utgångspunkt väldigt . började en gång . Det var genom Helsinkiprocessen, som slutligen var signerad 1975, . Men det var egentligen på , , som den parlamentariska delen av bildades. Med det möte som kommer kan man säga att parlamentariska del firar 20 år.När man som jag kommer in som ny i de här sammanhangen efter valet blev det en alldeles speciell start, när man åkte som valövervakare till . Då, precis som när man är ute med verksamhet, är det vid historiska tillfällen. Jag tänkte beskriva ett par av dem lite kort.I december 2010 var det val i , som betraktas som sista diktatur. Veckorna före hade föregåtts av en del intressanta öppningar från sida. Man bjöd in internationella observatörer. Man tillät flera presidentkandidater än tidigare att ställa upp. Medieutrymmet var något bättre än tidigare - inte alls rättvist men något bättre än tidigare.När vi, flera svenskar, åkte dit som valövervakare i en snöig och kall december var det ändå med små, små förhoppningar om att vi skulle se små, små steg åt rätt håll. I stället blev det ett kraftigt bakslag. De små förbättringar som vi hade sett i upptakten till valet förvändes på valkvällen till ett brutalt nedslående av demokratin i landet.För mig blev det ett alldeles speciellt minne. innan valet skulle äga rum träffade jag en av presidentkandidaterna. Vi råkade hamna i samma hiss. Då sade jag till honom, som man ofta gör till politiska kolleger: till i valet ! Då lade presidentkandidaten handen på min axel och sade: Ja, , men kom ihåg mig efter !Dagen efter blev han brutalt nedslagen på torget, och därefter har han suttit i fängelse ända tills . Jag tror att om det inte åtminstone delvis hade varit för det arbete som har lagt ned för att utöva påtryckningar och uppmärksamma hans och andra presidentkandidaters fall i vet jag inte om han hade blivit frisläppt, och andra hade kanske haft det ännu sämre än vad de har i dag.Det har också skett mer under det år som har gått. åkte jag med en annan delegation av svenska parlamentariker till det kazakstanska presidentvalet. Det var speciellt på många sätt.Ännu mer speciellt var det naturligtvis , när vi sändes som valövervakare till . skedde det första demokratiska valet efter den arabiska våren.Jag kommer aldrig att glömma när vi var ute och valövervakade och såg köerna, hundratals meter av glada människor som såg fram emot att få rösta. hördes det festande i byarna och i stadsdelarna i . De firade att de hade fått genomföra sitt första fria val.I december 2011 var vi flera som åkte till för dumaval, . Jag får säga att jag imponerades av flera kolleger som inte bara åkte till , utan de satte sig sedan i flygplan och åkte i nio för att komma till de mest avlägsna delarna i Ryssland.Jag tror att intrycken var blandade. I vissa vallokaler fungerade det utmärkt. I andra var det väldigt uppenbart grova felaktigheter.När vi ser tillbaka på det som hände blir det också en milstolpe i historia. Jag tror att det blir en vattendelare, en milstolpe för dem som alltmer tar sig ut på gator och torg och demonstrerar för ett friare och mindre auktoritärt Ryssland.När vi tittar tillbaka på det val vi övervakade ser vi att det varken var fritt eller rättvist.Det här är den ena delen av det vi upplever och känner oss meningsfulla i när vi arbetar med parlamentariska församling. Den andra delen är den del som genomförs på de möten vi har , vårmöte, sommarmöte och höstmöte.Förra sommaren i blev det på många sätt heta debatter. Det fanns flera heta debatter. Inte minst där exploderade den diskussion som följde på det totalt odemokratiska valet vi hade sett i Vitryssland.Här satt vi över 500 parlamentariker från alla medlemsländer inom . Man kan säga att det här knyter an till den början som egentligen hade , mötet mellan öst och väst, möten mellan två olika synsätt men också möjligheter att försöka öka förståelsen för olika traditioner, olika kulturer och också olika syn på demokrati.Vi svenskar var väldigt aktiva på sommarmötet i , och jag är stolt över den gemenskap jag tillhör. Vi talar högt och starkt i frågor om jämställdhet. Vi hymlar inte om vår syn på det som hände i . Vi står upp för enskilda dissidenter som kommer i kläm och som fängslas. Sammantaget agerar vi väldigt starkt som svensk delegation inom OSSE.När vi nu blickar framåt ser vi att det är ett arbete där det finns stora utmaningar framöver. Vi socialdemokrater har väckt en motion som vi inte har reserverat oss för, men jag vill å våra vägnar understryka att vi vill se att vi fortsatt starkt driver på i jämställdhetsfrågor. Vi ska driva på i arbetet mot människohandel och agera för demokrati och mänskliga rättigheter, inte minst i länder som till exempel men även i relation till den utveckling vi ser i . Vi måste vara aktiva. Vi måste stötta de krafter som är goda och som är så modiga och som riskerar så mycket.Vi väntar närmast på att vi kommer att ha sommarmöte. Men också väntar många viktiga val. Ett av dem kommer att vara i , ett annat i och ytterligare ett i . Det kommer att krävas att svenska parlamentariker är beredda att göra insatser och också tala högt och tydligt om de missförhållanden som vi säkert kommer att se på både den ena och den andra platsen.Sammantaget vill jag säga att vi socialdemokrater är starka tillskyndare av arbete, och jag ser fram emot att många av oss kommer att vara delaktiga i det arbete som kommer att äga rum framöver. lägger utrikesutskottet fram sitt betänkande som behandlar två skrivelser, en från regeringen om verksamhet och hela 2011 och en från delegation vid parlamentariska församling om dess verksamhet under samma år.Utskottet är enhälligt, och betänkandet är väldigt kort. Men innehållet är av stor vikt. har framför allt försökt att blicka framåt och inte bara behandla det som har hänt i . Intresset för och betydelsen av debatten märks inte minst på att det finns förhållandevis många anmälda talare här . Det är faktiskt lite synd att debatten kommer så sent på kvällen.Sverige spelade en viktig roll i alla delar av , men framför allt i , i det permanenta rådet, där företrädare för alla 56 medlemsländer sitter. Där sysslade vi mest med frågor om yttrandefrihet, om lösning på de utdragna konflikterna samt om stärkning av valövervakningen.I år är det som är ordförandeland. har följande prioriteringar i sitt ordförandeskap: kamp mot trafficking, frihet på internet och de utdragna konflikterna.Där har det gått ganska bra, måste man säga. Efter att hade ordförandeskapet 2011 lyckades man börja förhandla igen officiellt under regi mellan och om den utdragna konflikten i Transnistrien.OSSE har - det är en väldigt stor organisation - 56 medlemsländer och 10 partnerländer. täcker hela norra halvklotet och sträcker sig från till . Huvuduppgiften i är att jobba med konfliktförebyggande, med krishantering, med återuppbyggnad och med demokratiutveckling.OSSE har också 17 fältmissioner som aktivt arbetar mot samma mål i olika länder. Tyvärr har två av fältmissionerna stängts. Det är någonting som vi vill ta upp under vår kommande sommarsession i . Den ena fältmissionen som stängdes var i , eftersom man inte kunde nå konsensus om närvaron efter krig mot .