bet · GZ01UU8 · 2012-04-10 00:00:00 — Trots en delvis positiv utveckling löper journalister från oberoende medier fortsatt risk att trakasseras och arresteras. Radio och tv i kontrolleras helt av staten, enligt om 2010. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 70 och 2011/12:U315 (S) yrkande 74. I den enskilda motionen 2011/12:U274 (MP) begärs att regeringen i dialogen med ska betona vikten av att följer folkrätten och respekterar även s.k. whistleblowers mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att det finns en människorättsdialog mellan och där man regelbundet diskuterar en bred agenda av MR-relaterade frågor, däribland stöd till MR-försvarare, dödsstraffet, etc. Dessutom finns en folkrättsdialog som förs mellan rättschefen i och dess amerikanska motsvarighet. Den dialogen handlar i stor utsträckning om vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna och folkrätten i kampen mot terrorismen. Av rättigheter i 2010 framgår att bilateralt tar upp mänskliga rättigheter med . ställde frågor och lämnade rekommendationer till inom ramen för allmänna granskningar av länder. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2011/12:U274 (MP). Socialdemokraterna redovisar i kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 83 sin syn på utvecklingen i under . och inleddes demokratiserings- och fredsprocesser över i stort sett hela , som präglades av militärstyre, inbördeskrig och kränkningar av mänskliga rättigheter. Socialdemokraterna framhåller att är en av världens mest ojämlika kontinenter. Flera av de latinamerikanska länderna har dock enligt partiet utvecklats i positiv riktning och fått större ekonomisk och politisk betydelse. Det bör avspeglas bättre i ökade relationer och fler politiska kontakter med exempelvis EU och FN. anser att det är viktigt att utveckla relationerna med . Därför företog utskottet , uppdelat i tre delegationer, arbetsresor till , och respektive och . I programmen för samtliga dessa resor har bl.a. frågor om demokrati och de mänskliga rättigheterna, vilket står i fokus i detta betänkande, ingått. Som förberedelse för resorna har särskilda föredragningar och möten ägt rum. Till och med mitt under den globala finansiella krisen är betingelserna i bättre än under gångna år, anser i Latin American Economic Outlook . måste ta till vara denna möjlighet att utforma och genomföra en god samhällspolitik. Det främsta långsiktiga målet för staterna i förblir utveckling: ekonomisk tillväxt och strukturförändring som är snabb, hållbar och inkluderande, enligt . Regeringarna måste se till att minska inkomstskillnaderna och öka tillgången till samhällsservice. Likaså behöver ekonomierna diversifieras är de ofta koncentrerade till ett fåtal råvaruprodukter. Bland andra åtgärder som förespråkar i Latin American Economic Outlook kan nämnas reformering och effektivisering av den offentliga administrationen och skattesystemet samt satsningar på utbildning, infrastruktur och innovation. Utskottet finner det glädjande att andelen fattiga i fortsätter att minska. FN:s kommission för och , Eclac (Economic Commission for Latin and the Caribbean), beräknade i Social Panorama of Latin 2011 att av regionens befolkning lever under fattigdomsgränsen. Det innebär att andelen kontinuerligt har minskat då den låg på . Andelen är nu den lägsta sedan statistik av detta slag började sammanställas . har dock antalet fattiga inte minskat lika mycket på grund av förändringarna i befolkningens storlek (204 miljoner 1990, 225 miljoner 2002 respektive 174 miljoner 2011). Under tid som president i ökade antalet personer som tillhör medelklassen med 30 miljoner, och över 20 miljoner har lyfts ur fattigdom . Cirka 16 miljoner av befolkning lever dock fortfarande i extrem fattigdom. EU har ett partnerskap med länderna i och och toppmöten hålls . Det strategiska partnerskapet mellan och har förstärkts och omfattar samarbete kring gemensamma utmaningar som exempelvis klimatförändringen, den ekonomiska och finansiella krisen, energitrygghet och migration. Ett investeringsinstrument för (Facility, ) har inrättats, vilket ska underlätta finansieringen av investeringar energieffektivisering, förnybara energisystem, transporter, miljö och social sammanhållning. äger om hållbar utveckling rum i . Konferensens två teman är dels grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, dels det institutionella ramverket för hållbar utveckling. redovisar i betänkande 2011/12:UU12 Internationella miljöfrågor överväganden om . Det senaste toppmötet mellan EU och länderna i och ägde rum . I slutdeklarationen från mötet slås tydligt fast vikten av multilateralt samarbete, framför allt inom FN:s ram. EU och och arbetar för att utöka frihandeln mellan de två regionerna, och vid toppmötet togs flera viktiga steg. Ett associeringsavtal mellan och avslutades till toppmötet och ett frihandelsavtal mellan unionen och och förhandlades fram inför mötet. har dessa avtal förelagts ministerrådet för godkännande. har tidigare i betänkande 2009/10:UU13 redogjort för förhandlingar mellan EU och Andinska gemenskapen (där , , och ingår) om ett associeringsavtal som skulle innefatta politisk dialog, samarbete och handel och som ägde rum . Förhandlingarna ställdes in på grund av oenighet mellan de andinska länderna om mål för och spännvidd i den del av förhandlingarna som avsåg handel. har EU och den s.k. södra gemensamma marknaden (Mercosur3[ Medlemmar i (Mercado Común del Sur) är , och . kommer att bli femte medlemsland när även kongresserna i och ratificerat dess medlemskap. , , , och är associerade medlemsstater.]) ett ramavtal för samarbete. EU är främsta handelspartner, och ligger åtta på EU:s lista över exportmarknader. återupptogs förhandlingarna om ett djupare samarbete, ett associeringsavtal, mellan EU och . Fyra förhandlingsrundor genomfördes och förhoppningen är att ett avtal ska kunna slutas . Ett associeringsavtal mellan EU och skulle skapa ett av världens största frihandelsområden med mer än 700 miljoner människor. EU och länderna i och samarbetar i multilaterala forum om mänskliga rättigheter. Som ett exempel kan nämnas att EU och gruppen latinamerikanska länder (Grulac) i är huvudframställare av en resolution om barnets rättigheter som läggs fram där. EU har tillsammans med många länder i aktivt lämnat stöd till en återkommande resolution i om moratorium för dödsstraffet. I EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen (EU Annual Report on Human Rights and Democracy in the World 2010), som publicerades , konstateras dock att flera länder i har övervägt att åter tillämpa dödsstraffet, detta som en reaktion på stigande våldsnivåer och mot bakgrund av folkliga krav. Utskottet har senast i betänkande 2009/10:15 behandlat frågor om dödsstraffets avskaffande. En rad viktiga förhandlingar pågår mellan och och många viktiga avtal har slutits. pågår förhandlingar mellan EU och om ett associeringsavtal. Förhandlingar slutfördes om ett associeringsavtal med och ett handelsavtal med och . Båda dessa avtal innehåller klausuler om att de och unilateralt kan suspenderas vid brott mot de mänskliga rättigheterna. De innefattar också ett antal bindande åtaganden om att arbetslivskonventioner och miljökonventioner ska genomföras på ett effektivt sätt, liksom en mekanism för övervakning av genomförandet av arbetslivslagstiftning. Frågor om skydd och främjande av mänskliga rättigheter, liksom situationen för människorättsförsvarare, har systematiskt tagits upp vid politiska dialogmöten mellan EU och latinamerikanska länder. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2011/12:U315 (S) yrkande 83. Socialdemokraterna anser enligt kommittémotionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 84 och 2011/12:U315 (S) yrkande 85 att det är viktigt att även i fortsättningen stödja den positiva demokratiska utvecklingen i . I vissa avseenden finns stora likheter mellan och . I båda länderna finns viktiga naturresurser inom skogs-, gruv- och jordbruksindustrin och båda är beroende av utrikeshandel. Ett utmärkt exempel på samarbete är den gemensamma fond som och har skapat och som har till syfte att främja samarbete och långsiktiga affärsrelationer mellan svenska och chilenska små och medelstora företag. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt med fortsatt samarbete mellan och . En delegation från utskottet återkom för från en arbetsresa i . Under besöket i landet sammanträffade delegationen bl.a. med företrädare på ministernivå för utrikesministeriet, och kvinnoministeriet. Dessutom träffade delegationen överlevande från militärdiktaturens tortyrläger liksom kvinnoorganisationer och företrädare för urfolken. Bland de frågor som behandlades kan nämnas reformering av arbetsmarknads- och utbildningssystem och jämställdhetssystem. En annan fråga som berördes under utskottsdelegationens besök i var studentdemonstrationerna som startade och som därefter fortsatt. Missnöjet bottnar i vad demonstranterna anser vara en orättvis samhällsekonomisk modell. Krav ställs på bättre och gratis utbildning i offentlig regi för såväl universitetsstuderande som gymnasieelever. Utskottet konstaterar att våra båda länder har ett gott samarbete och samsyn i multilaterala frågor om mänskliga rättigheter, miljö och demokrati. Som ett exempel kan här nämnas att och tillsammans med och inom FN-systemet gemensamt presenterade det s.k. fyrnationsinitiativet, ett förslag om reformering av FN:s styrning och förvaltning. Vad gäller handelsrelationerna kan konstateras att både och lägger stor vikt vid frihandel. Affärsmöjligheterna med landet bedöms som goda, och etablerade 2008 ett handelssekreterarkontor i huvudstaden . EU och slöt 2002 ett associationsavtal. har fyra toppmöten ägt rum mellan och i form av institutionaliserade politiska dialoger på statschefs- och regeringsnivå. Det senaste toppmötet ägde rum . I den gemensamma slutkommunikén från mötet betecknades relationerna som utmärkta. Där slogs fast att det råder stor överensstämmelse i parternas uppfattningar vad gäller institutionella principer och sociala värden, med särskild tonvikt på demokrati, rättsstaten, god samhällsstyrning, grundläggande friheter och full respekt för de mänskliga rättigheterna. Knutet till associationsavtalet finns det en landstrategi mellan och för perioden 20072013 (Country Strategy Paper 20072013). Syftet med denna är att främja samarbete och policydialog inom områden som innovation och konkurrenskraft, social sammanhållning och utbildning. understryker vikten av social utveckling, som måste ske hand i hand med ekonomisk utveckling och att landstrategin ska ge utrymme för samarbete kring dylika frågor. EU kan exempelvis dela med sig av erfarenheter på områdena socialpolitik och arbetsmarknadspolitik inklusive deltagande av det civila samhället. För landstrategin har EU satt av under instrumentet för utvecklingssamarbete (, DCI). Dessutom kan ytterligare medel tillföras för projekt och program som finansieras vid regionala program för och från tematiska program. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 84 och 2011/12:U315 (S) yrkande 85. Socialdemokraterna redovisar i kommittémotionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 83 och 2011/12:U315 (S) yrkande 84 uppgifter om situationen i och konstaterar att det pågår en intern väpnad konflikt i landet. Gerillaorganisationerna Farc-EP och ELN begår allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, exempelvis tvångsrekryteringar av barn, urskillningslösa attacker mot civilbefolkningen, tvångsförflyttningar, kidnappningar, användning av antipersonella minor, bilbomber samt mord på och hot mot folkvalda. Partiet konstaterar att ett stort problem i vissa delar av är narkotikahandeln och kokaodlingen, exempelvis i . I stort sett allt kokain som finns att tillgå i världen framställs i den andinska regionen. Det största hindret för en positiv utveckling i är den interna väpnade konflikten och narkotikakartellernas inblandning i politiken. Narkotikahandeln är såväl ett socialt problem som en finansieringskälla för de illegala väpnade grupperna i landet. är ett av världens mest våldsdrabbade länder, främst på grund av inbördeskriget och brottssyndikatens produktion och smuggling av narkotika. Landet har varit ett av världens farligaste länder för journalister och fackligt aktiva. Socialdemokraterna anser att den bör ställa tydliga krav på . En förhandlingslösning måste till för att uppnå fred mellan de olika grupperingarna i . Diplomatiska kontakter bör kombineras med ett slagkraftigt utvecklingsarbete. bör agera såväl bilateralt som tillsammans med EU:s övriga medlemsstater. FN kan spela en central roll i fredsförhandlingarna. menar i kommittémotion 2011/12:U226 (V) yrkandena 1 och 2 att är ett av de länder i där brotten mot de mänskliga rättigheterna är omfattande. Huvudansvaret för merparten av de omfattande och grova brotten mot de mänskliga rättigheterna vilar på . måste som enskilt land och som medlemsstat i EU och FN dels kräva att den colombianska regeringen ska uppfylla sin skyldighet att garantera säkerheten och de mänskliga rättigheterna för sin befolkning, dels agera för att fredsförhandlingar ska komma till stånd i . Människorättsförsvarare hotas och attackeras fortlöpande i . Den bör enligt i yrkande 3 i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum verka för att den colombianska regeringen uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för människorättsaktivister. bör enligt yrkande 5 i samarbete med colombianska kvinnorättsorganisationer agera för att en speciell rådgivare tillsätts för den colombianska riksåklagaren i frågor som rör sexualiserat våld. bör enligt yrkande 6 i EU och FN agera för att kvinnor får rätt till fria och säkra aborter. konstaterar i yrkande 7 att är det land i världen där flest fackligt aktiva mördas och att straffriheten vid sådana mord är utbredd. Den bör i sina kontakter med den colombianska regeringen och i internationella forum verka för att uppfyller sin skyldighet att garantera säkerheten för fackligt aktiva. bör enligt yrkandena 8 och 9 verka för att associeringsavtalet mellan och villkoras med att ratificerar åtta kärnkonventioner och med att övergreppen på fackföreningsaktivister upphör. anser att den generellt bör agera för att de handelsavtal som EU sluter tar sin utgångspunkt i hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter. När det gäller bör enligt yrkande 10 verka för att det i alla samarbetsavtal mellan EU och den colombianska regeringen ställs tydliga krav på att respekten för mänskliga fri- och rättigheter upprätthålls samt att eventuellt redan ingångna avtal suspenderas om kraven inte efterlevs. är fortfarande den mest inflytelserika utländska aktören i och har en lång historia av inblandning i angelägenheter. politik utgår enligt fortfarande från ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen, vilket i återspeglas bl.a. i den s.k. Plan . Partiet menar att Plan ursprungligen var formulerad som ett biståndsprojekt som syftade till att hjälpa att förbättra landets dåliga ekonomi, halvera antalet kokaodlingar under samt avsluta den väpnade konflikten i landet. Inget av detta har uppfyllts. Enligt har av alla miljarder som spenderat på Plan utgjorts av militärt bistånd och av ekonomiskt bistånd. anser enligt motionens yrkande 11 att den ska agera för att avslutar Plan och för att den amerikanska militära närvaron i avvecklas. Den interna väpnade konflikt som pågår i har haft förödande konsekvenser för åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna i landet. Detta konstateras i rättigheter i . Enligt rapporten är ojämlikhet och utanförskap fortfarande en grogrund för missnöje och väpnad kamp i . Konflikten bottnar i en historia av social och ekonomisk orättvisa samt svaga statliga institutioner i det vidsträckta territoriet. Aktörerna i konflikten är framför allt de kommunistiska gerillorna Farc och ELN som båda är upptagna på EU:s terrorlista, paramilitära grupper samt statens säkerhetsstyrkor (polis och militär). Illegala väpnade grupper utsätter också civilbefolkningen för våld och mänskligt lidande. Samtliga illegala väpnade grupper är involverade i produktion och smuggling av narkotika, vilket till stor del finansierar rörelserna. genomfördes en avmobiliseringsprocess där drygt 30 000 medlemmar ur paramilitären avväpnades. Avmobiliseringen försvagade avsevärt de paramilitära strukturerna och bidrog till minskat våld och ökad säkerhet. Kritiker menar dock att fenomenet fortlever genom det stora antal s.k. nya illegala väpnade grupper som har uppkommit sedan avmobiliseringen. Som redovisats tidigare i betänkandet genomförde en delegation från utrikesutskottet en arbetsresa till och . Delegationen sammanträffade i med bl.a. kongressens talman, arbetsministern, jordbruksministern, en av landets biträdande utrikesministrar, presidentens rådgivare i säkerhetsfrågor, presidentens rådgivare i frågor om återintegrering, företrädare för colombianska tankesmedjor och representanter för colombianska och svenska icke-statliga organisationer som är verksamma i landet. Delegationen hade också möten med företrädare för flera av det dryga tjugotalet FN-organ som är verksamma i . Delegationen genomförde fältbesök hos organisationer som stöder internflyktingar och andra offer för konflikten och frågor om återbördande av mark, anhöriga till personer som försvunnit under den interna konflikten och som arbetar med återintegrering av tidigare gerillasoldater och paramilitärer. Utöver uppgifter främst från rättigheter i redovisar utskottet nedan även vissa uppgifter som framkommit vid delegationsbesöket i och som har koppling till de aktuella motionsyrkandena om mänskliga rättigheter i . har enligt mellan tre och en halv och fem miljoner internflyktingar, vilket överensstämmer med de uppgifter som redovisades för utskottsdelegationen under besöket i . Det är därmed frågan om en av de värsta humanitära kriserna i världen. Den interna väpnade konflikten är den huvudsakliga anledningen till att människor flyr. De illegala väpnade grupperna fortsätter att begå brott mot internationell humanitär rätt och allvarliga övergrepp såsom massakrer och attacker mot civilbefolkningen, tvångsrekryteringar av barn, tvångsförflyttningar, kidnappningar och sexuellt våld mot kvinnor och flickor. Kvinnor och barn är särskilt utsatta i den väpnade konflikten, framför allt afrocolombianer och personer som tillhör urfolk. Enligt har , som tillträdde som president, och hans regering tagit viktiga initiativ för att stärka respekten för mänskliga rättigheter. Under utskottsdelegationens besök i redovisade såväl företrädare för regeringen som representanter för icke-statliga organisationer och FN-organ uppgifter om och bedömningar av sådana initiativ. Det konstaterades att reformer och lagar har beslutats, inte minst , som ger uttryck för ett engagemang för konfliktens offer och deras rättigheter. Såväl från regeringshåll som från de icke-statliga organisationerna uttrycktes optimism och förhoppningar om att utvecklingen nu är på väg i rätt riktning. poängterade framför allt de icke-statliga organisationerna att det nu gäller att genomföra den nya lagstiftning som beslutats i ett antal kontroversiella frågor. En liknande bild ges i den årsrapport om situationen för de mänskliga rättigheterna i som avlämnades av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter . Där beskrivs en utveckling i rätt riktning vad gäller viktiga lagstiftningsinitiativ i syfte att stärka rättsstaten som ett betydande arbete återstår för att lagstiftningen ska leda till önskvärda resultat på lokal nivå. Högkommissarien konstaterar att ett stort antal kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt fortfarande begås, framför allt av illegala väpnade grupper, men att också statliga företrädare anklagas för sådana kränkningar. Den fortsatt höga våldsnivån och fortlevnaden av den interna väpnade konflikten har allvarliga humanitära konsekvenser för civilbefolkningen. Utskottet konstaterar att stora utmaningar återstår exempelvis för att genomföra lagen om gottgörelse för konfliktens offer och återbördande av mark, som av många ses som Santosregeringens allra viktigaste initiativ, samt antikorruptionslagstiftning. hotas och mördas dock försvarare av mänskliga rättigheter och lokala ledare för grupper som gör anspråk på sin mark. Mest allvarlig är situationen enligt de bedömningar som redovisades för utskottsdelegationen för människor som lever i landsbygdsområden långt från större städer dit statens företrädare har svårt att nå ut och för internflyktingar. Många av de drabbade i dessa områden är urfolk och afrocolombianer. Hot och attacker förekommer relativt ofta mot lokala ledare som arbetar med markrättigheter, ledare för människorättsorganisationer eller sociala rörelser och advokater som arbetar för konfliktens offer. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har tidigare uppskattat att runt 3 000 personer kan ha mördats av representanter ur säkerhetsstyrkorna för att sedan presenteras som gerillamedlemmar dödade i strid. Brotten ska främst ha ägt rum . Processen med att ställa de brottsmisstänkta inför rätta pågår fortfarande. Av ovan nämnda framgår att säkerhetstjänst DAS olagligt har avlyssnat och förföljt bl.a. oppositionspolitiker, journalister, försvarare av mänskliga rättigheter och domare i . Rättegångarna har ägt rum efter den uppmärksammade skandalen (parapolítica) om samröre mellan parlamentariker och regionala och lokala politiker med paramilitären. Fler än 100 parlamentariker och drygt 400 lokalpolitiker utreds. utreder dessutom om flera av politikerna har gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten. Straffriheten är utbredd i . Domare och åklagare utsätts för hot och förföljelse. En genomgripande reform av rättegångsprocessen i brottmål har införts, och rättegångarna har gjorts kortare och effektivare. Dock lider systemet fortfarande av många brister i genomförandet, bl.a. på grund av otillräckliga resurser. Korruption är ett annat betydande problem inom rättssystemet. Lagen om rättvisa och fred har inneburit omfattande strafflättnader för grova brott begångna av tidigare paramilitärer i utbyte mot fullständiga erkännanden och redogörelser för de brott som begåtts. ledde tillämpningen av lagen endast till två fällande domar, som båda överklagats. Försvarare av mänskliga rättigheter utsätts alltjämt för hot och våld, vilket framkom vid flera möten under utrikesutskottets delegationsbesök i . mördades 32 försvarare av mänskliga rättigheter. är fortfarande ett riskfyllt land för fackföreningsaktiva. Enligt officiella uppgifter dödades 26 fackföreningsmedlemmar . Internationella fackliga samorganisationen (IFS) uppger i rapporten on Violations of Trade Unions Rights 2011, som redovisar kränkningar av fackliga rättigheter, att 49 fackföreningsledare mördades som många fackliga aktivister utsattes för dödshot och mordförsök. Även om den regering som tillträdde 2010 hävdar att den tar arbetstagarnas rättigheter på allvar, finns fortsatt starka anti-fackliga attityder bland arbetsgivare, uppger IFS. Utöver MR-försvarare och fackliga företrädare är journalister en annan utsatt grupp. Situationen för kvinnor belystes vid flera olika möten under delegationsbesöket i . Vid ett möte med företrädare för Women i och tre colombianska icke-statliga kvinnoorganisationer som samtliga får stöd från konstaterades att den interna väpnade konflikten har omfattande inverkan på kvinnors situation. Alla parter i den interna väpnade konflikten gör sig skyldiga till sexuellt våld mot kvinnor och flickor som omfattande straffrihet råder. Vid mötet med kvinnoorganisationerna konstaterades att ny lagstiftning som har bäring på kvinnors rättigheter har tillkommit . Flera exempel på sådan lagstiftning togs upp, däribland ett särskilt avsnitt om sexuellt våld mot kvinnor i en nyligen antagen lag om offer för konflikten ().