bet · GZ01UU11 · 2012-05-14 00:00:00 — 2011/12:UU11 Strategisk exportkontroll I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:114 Strategisk exportkontroll 2011 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden samt motioner i frågor med anknytning till skrivelsen. Utskottet anser att motionerna ska avstyrkas. I betänkandet finns tolv reservationer. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny krigsmateriellagstiftning, de mänskliga rättigheterna, ett demokratikriterium m.m. avslår motionerna 2011/12:U23, 2011/12:U24 yrkande 1, 2011/12:U25 yrkandena 1, 2, 5 och 79, 2011/12:U26 yrkandena 212 och 14, 2011/12:U234 yrkandena 13 och 57, 2011/12:U289, 2011/12:U315 yrkande 45 och 2011/12:Sf241 yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) Reservation 3 (SD) avslår motionerna 2011/12:U24 yrkande 2, 2011/12:U25 yrkande 6, 2011/12:U26 yrkande 13, 2011/12:U234 yrkande 4 och 2011/12:U249 yrkande 6. Reservation 4 (MP, V) Reservation 5 (SD) Enskilda länder och regioner avslår motionerna 2011/12:U25 yrkande 3 och 2011/12:U26 yrkande 1. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (V) Små och lätta vapen samt ett internationellt vapenhandelsfördrag m.m. avslår motionerna 2011/12:U24 yrkande 3 och 2011/12:U25 yrkande 4. Reservation 8 (MP, V) Reservation 9 (SD) Europeiska försvarsbyrån, EU:s uppförandekod m.m. avslår motionerna 2011/12:U24 yrkande 4, 2011/12:U25 yrkande 10 och 2011/12:U245 yrkandena 2 och 3. Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Skrivelse 2011/12:114 lägger skrivelse 2011/12:114 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:114 Strategisk exportkontroll 2011 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet behandlar även ett antal motioner som har väckts under den allmänna motionstiden /12. redogjorde handelsminister för den allmänna utvecklingen av svensk och internationell export av strategiska produkter och produkter med dubbla användningsområden, utvecklingen av exportkontrollregimer i ett internationellt perspektiv samt kommande utredning och utredningsdirektiv med anledning av tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. redogjorde generaldirektör och vice generaldirektör , (), för den allmänna utvecklingen av svensk och internationell export av strategiska produkter och produkter med dubbla användningsområden, utvecklingen av exportkontrollregimer i ett internationellt perspektiv och konsekvenser för ISP av att krigsmateriellagstiftningen genom en redan beslutad lagändring som träder i kraft också kommer att tillämpas på tekniskt bistånd. har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Det svenska regelverket består av lagen om krigsmateriel (1992:1300) och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport, vilka har godkänts av . ISP har som fristående myndighet till uppgift att pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Tillståndsprövningen ska ske i enlighet med de svenska riktlinjerna för vapenexport, liksom kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Den gemensamma ståndpunktens första del innehåller åtta kriterier som vart och ett ska beaktas i samband med nationella prövningar av och beslut om exportansökningar. Dessa kriterier handlar om situationen i mottagarlandet, situationen i mottagarlandets region och avsändarlandets och mottagarlandets internationella åtaganden. I utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagav sin mening att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag till . Totalt mottog 63 länder leveranser av svensk krigsmateriel . Av de 63 länderna mottog fem länder uteslutande jakt- och sportskytteammunition. Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var ca . Den totala exporten var därför i stort oförändrad jämfört med (ca ). De största enskilda mottagarländerna för svensk krigsmateriel 2011 var (3,), följt av (2,), (1,), () och (). Produkter med dubbla användningsområden (PDA) är sådana produkter som tillverkas för ett legitimt civilt bruk, men som kan användas militärt för exempelvis tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Det internationella samfundet har under utvecklat en rad samarbetsformer för att kontrollera spridningen av dessa produkter. Inom de multilaterala exportkontrollregimerna har det utarbetats kontrollistor som fastställer vilka produkter som ska vara underställda tillståndsprövning. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av exporten av krigsmateriel . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. En ny krigsmateriellagstiftning, de mänskliga rättigheterna, ett demokratikriterium m.m. I kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 45 anser Socialdemokraterna att det är angeläget att regeringen kommer till med ett lagförslag som ligger i fas med utvecklingen på området och som är samstämmig med politiken för global utveckling (PGU). Socialdemokraterna har länge pekat på behovet av mer restriktiva skrivningar i regelverket för export till icke-demokratier. Socialdemokraterna vill förbättra, modernisera och stärka lagstiftningen. I kommittémotion 2011/12:U23 (S) lyfter Socialdemokraterna fram behovet av en ny lagstiftning om krigsmaterielexport. Den arabiska vårens kraftfulla krav på frihet, demokrati och värdighet har ytterligare aktualiserat detta krav. Regeringen bör så skyndsamt som möjligt, i enlighet med uttryckliga vilja, återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratier. I kommittémotion 2011/12:U234 (MP) yrkande 1 vill att regeringen gör en översyn av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. I kommittémotion 2011/12:U25 (MP) yrkande 2 anser att riktlinjer bör skärpas så att den stora vapenexporten av svensk krigsmateriel till krigförande länder stoppas. I kommittémotion 2011/12:U25 (MP) yrkande 9 vill se en grundlig reformering av reglerna om exportkontrollen för strategiska produkter. Enligt är det ett mål i sig att begränsa vapenproduktionen i världen. I kommittémotion 2011/12:U234 (MP) yrkande 2 och i kommittémotion 2011/12:U25 (MP) yrkande 1 uttrycker ett motstånd till vapenexport till diktaturer. vill bl.a. tillsätta en utredning som ska pröva möjligheten att införa ett demokratikriterium i regelverket för krigsmaterielexporten. anser att beslutet är angeläget och fordrar brådskande förändringar för att inte ytterligare demokratirörelser och kamp för mänskliga rättigheter över hela världen ska skjutas i sank. är oroat att processen för att få nya regler på plats försinkas och leder till urvattnade paragrafer som inte förhindrar några vapenaffärer i praktiken. Sedan inleddes i har det blivit alltmer uppenbart att reglerna för den svenska vapenexporten måste ses över. Det kan inte vara så att svenska vapen säljs till diktaturer som förtrycker sin befolkning och kväser oppositionens krav på demokrati och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2011/12:U234 (MP) yrkande 3 vill att framtida regelverk för krigsmaterielexport ska formuleras så att det utesluter möjligheten för att exportera krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I yrkande 5 anser att det kommande regelverket ska baseras på tillståndsprövning från fall till fall utifrån en samlad bedömning av landets utveckling. I yrkande 6 efterfrågar en utredning som ska se över riktlinjerna för följdleveranser. anser att riktlinjer för vapenexport åsidosätts systematiskt. exporterar stora mängder krigsmateriel och följdleveranser till flera länder där svåra brott mot mänskliga rättigheter begås, vilket både legitimerar regeringarna politiskt och stärker deras vapenmakt rent konkret. I yrkande 7 vill tillsätta en krigsmaterielutredning om huruvida svensk export och import av krigsmateriel ska vara samstämmig med politik för global utveckling (PGU). I kommittémotion 2011/12:U25 (MP) yrkande 5 efterlyser tydligare regler för licenstillverkning av vapen. I yrkande 7 hävdar att svensk vapenexport bidrar till fattigdom och underutveckling. Det anses inkonsekvent att regeringen säger sig verka för fattigdomsbekämpning men gör stora satsningar på export av krigsmaterial till fattiga länder. I yrkande 8 vill att svenska militära tjänster och produkter med dubbla användningsområden ska omfattas av ISP:s granskning och ett strikt tillståndsgivande. I kommittémotion 2011/12:U24 (SD) yrkande 1 menar att det självklart är önskvärt med en reglering av vapenexporten. En avvägning måste ständigt göras mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen å ena sidan och svenska utrikespolitiska mål å andra sidan. I kommittémotion 2011/12:U26 (V) yrkande 2 vill att en ny krigsmaterielutredning tillsätts i syfte att en i grunden ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras . I yrkande 3 anser att det inte är förenligt med att vara en trovärdig röst för de mänskliga rättigheterna att exportera vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna. I yrkande 4 föreslås att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater. I yrkande 5 vill att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. I yrkande 6 menar att riktlinjerna för följdleveranser av svenskt krigsmateriel bör ses över så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i mottagarlandet. I yrkande 7 menar att det finns ett behov av att se över riktlinjerna för vad som klassificeras som krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. I yrkande 8 anser att den svenska vapenexporten inte står i överensstämmelse med politik för global utveckling (PGU). Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med PGU och inte motverka en hållbar utveckling. I yrkande 9 anser att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. I yrkande 10 vill att det ska införas regler för uthyrning och utlåning av svenskt krigsmateriel. I yrkande 11 vill utvidga krigsmateriellagstiftningen till att omfatta handel med tjänster kopplade till krigsmateriel. I yrkande 12 menar att transparensen måste öka i hanteringen av svensk vapenexport. Kraven på sekretess anses orimligt höga. Regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur tillståndsgivningen för export av krigsmateriel ska göras mer transparent. I yrkande 14 anförs att ska motsätta sig alla riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandeln begränsas. I den enskilda motionen 2011/12:U289 (S) vill motionären att lagstiftningen om svensk vapenexport ses över. Praxis anses ha utvecklats i en alltmer generös riktning och har i högre grad än de många politiska deklarationerna om en restriktiv vapenexportpolitik kommit att bestämma tillämpningen av riktlinjerna. I den enskilda motionen 2011/12:Sf241 (V) yrkande 1 föreslås ett stopp för krigsmaterielexport till diktaturer och stater där grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. menar att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. bör därför inte bedriva någon form av export av krigsmateriel till någon diktatur eller till en stat där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. Utskottet vill erinra om tillkännagivande till regeringen i 2010/11:UU3 om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Utskottet noterar att regeringen ännu inte har återkommit till , men att statsrådet i samband med en föredragning i utskottet förklarade att regeringens ambition är att tillsätta en utredning . Utskottet konstaterar att vissa frågor relaterade till svensk krigsmaterielexport, som har rönt särskild medial och politisk uppmärksamhet , inte behandlas i detta betänkande utan är föremål för granskning i andra sammanhang. Utskottet vill ånyo framhålla det som uttalades om krigsmaterielexportens samstämmighet med politiken för global utveckling i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling: också svensk politik vad avser svensk exportkontroll och export av krigsmateriel måste ske samstämt med målet för politiken för global utveckling att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta inkluderar rättvise- och fattigdomsperspektivet samt de huvuddrag som är kopplade till politiken, bl.a. om demokrati, mänskliga rättigheter och omsorg om miljön. Det är enligt utskottets mening angeläget att svensk vapenexport inte motverkar arbetet för att nå målet om en rättvis och hållbar global utveckling, ej heller målet för utvecklingssamarbetet att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utskottet konstaterar att krigsmateriel endast får exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Utskottet vill betona att regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport särskilt framhåller den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet när det gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in, även i de fall då det är fråga om materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Utskottet vill erinra om att det gällande regelverket för svensk krigsmaterielexport innebär att en enhetlig politik tillämpas gentemot alla länder som visar intresse för att förvärva svensk krigsmateriel. Samma riktlinjer och kriterier ska användas oavsett vilken betydelse det presumtiva mottagarlandet har för samlade intressen. Utskottet konstaterar att ISP är förvaltningsmyndighet för ärenden och tillsyn enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. ISP har ansvaret för att det görs en individuell prövning av varje ärende som avser export av krigsmateriel. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete med traditionella samarbetsländer så länge samarbetet står i överensstämmelse med den gällande krigsmateriellagstiftningen. Detta ömsesidiga samarbete bygger på såväl export som import av krigsmateriel. Materielförsörjningen, såväl i som i andra länder, bygger bl.a. på avtalsförpliktelser och gemensamma beroenden. De samarbetande länderna är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system, liksom produkter som är tillverkade i respektive land. Utskottet konstaterar att regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport, som har antagits av , anger att tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser till exempel av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd. Utskottet konstaterar att artikel 346.1 i fördraget om EU:s funktionssätt anger att varje medlemsstat får vidta åtgärder som den anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och krigsmaterial. Utskottet vill erinra om EU:s uppförandekod med åtta kriterier för vapenexport som antogs 1998. Utskottet vill i sammanhanget särskilt lyfta fram det åttonde kriteriet, framtaget på initiativ av och , som föreskriver att medlemsstaterna mot bakgrund av informationen från relevanta källor såsom rapporter från , , samt ska beakta huruvida den tilltänkta exporten allvarligt skulle hindra en hållbar utveckling i mottagarlandet. Medlemsstaterna ska beakta mottagarlandets relativa nivå på militära och sociala utgifter och även ta hänsyn till eventuellt bistånd från EU eller bilateralt bistånd. Utskottet välkomnar att aktivt arbetar för att uppnå en ökad och tydlig samstämmighet mellan de olika kriterierna i EU:s uppförandekod och verkar för att nå en gemensam syn bland medlemsländerna när det gäller tolkningen av uppförandekodens kriterier. Utskottet noterar att den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära förteckning, som är identisk med den kontrollista för konventionella vapen som finns inom exportkontrollregimen Wassenaararrangemanget där också är medlem, överensstämmer på många sätt och i allt väsentligt omfattar samma materiel. EU:s militära förteckning är dock mer omfattande, och det finns flera produkter i den som inte ingår i den svenska krigsmaterielförteckningen. EU:s militära förteckning har vidare en delvis annan struktur än den svenska, då materielen delas in i färre kategorier men i fler undergrupper, som i sin tur har försetts med mer detaljerade specifikationer. Någon indelning i krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel görs inte. Utskottet konstaterar att ett genomförande i svensk lag av direktiv /43/EG om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (ICT-direktivet) bl.a. kommer att medföra att EU:s militära förteckning kommer att börja tillämpas nationellt i . Utskottet noterar dock att i den nationella tillämpningen av ICT-direktivet kommer att behålla indelningen i krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Utskottet konstaterar därmed att det för kategorin krigsmateriel för strid även i fortsättningen gäller att tillstånd inte bör ges för export till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat, till en stat som är invecklad i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller till en stat som har inre väpnade oroligheter. För utförsel av övrig krigsmateriel gäller att utförseltillstånd bör beviljas om det gäller mottagarländer som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att ett beslut av , av EU eller av om vapenembargo utgör ett ovillkorligt hinder mot svensk export enligt de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Utskottet konstaterar att genomförandet av ICT-direktivet i svensk lagstiftning, som godkändes av 2011 (rskr 2011/11:261, 2011/11:UU3), innebär att lagen (1992:1300) om krigsmateriel också kommer att omfatta tekniskt bistånd. Utskottet vill erinra om sitt utlåtande /12:UU6 med anledning av kommissionens grönbok om system för exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden. Utskottet välkomnar att kommissionen genom grönboken har initierat en bred diskussion om hur EU:s system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden fungerar. bör fortsatt aktivt agera inom EU i syfte att stärka exportkontrollen som ett instrument för icke-spridning av massförstörelsevapen och mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. Utskottet delar regeringens ståndpunkt att det är viktigt att en noggrann avvägning görs mellan att fortsätta att genomföra en strikt svensk exportkontroll och att i möjligaste mån undanröja hinder för att bedriva legitim handel. Mot bakgrund av att handel med kontrollerade varor kan påverka den nationella utrikes- och säkerhetspolitiken anser utskottet att tillståndsprövningen för export av produkter med dubbla användningsområden även fortsättningsvis ska utföras av respektive medlemsstats licensmyndighet. Utskottet delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att kontrollerna sätts in där de gör bäst nytta ur ett icke-spridningsperspektiv. Vidare är det viktigt att förändringar i exportkontrollsystemet inte medför att säkerhetsaspekterna för upprätthållande av en exportkontroll försämras eller att respekten för internationella åtaganden på icke-spridningsområdet urholkas. Utskottet noterar att ISP anger att det har förekommit att svenska vapen har kommit på avvägar. ISP:s analys ger dock besked om att det handlar om vapen som har licenstillverkats eller exporterats innan fick den nuvarande skärpta krigsmateriellagen 1993. Utskottet konstaterar att informationsverksamhet om handel med krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden bedrivs på såväl nationell som internationell nivå. Utskottet noterar bl.a. att ISP, i syfte att öka öppenheten kring krigsmaterielexporten, redovisar beviljade utförseltillstånd av krigsmateriel . har ISP fortsatt att anordna seminarier och informationsmöten riktade i första hand till befattningshavare inom industrin, men även för banker och finansiella institutioner. Det är utskottets uppfattning att det skulle vara kommersiellt skadligt för exportföretagen om deras avsikter blev kända innan en affär hade kommit till stånd. Samråd och diskussioner i de forum där dessa frågor behandlas, inför beslut, bör därför inte vara offentliga. Utskottet konstaterar att säkerställer en parlamentarisk insyn i tillämpningen av exportkontrollregelverket. Utskottet anser att en väl balanserad import och export av försvarsmateriel utgör ett medel för materielförsörjningen och konstaterar att den gällande svenska lagstiftningen, liksom de internationella regimerna och institutionerna på området, utgör det juridiskt bindande och politiska ramverket för sådan import. Utskottet konstaterar att frågan om regelverk för import av krigsmateriel samt upprättandet av nya riktlinjer för uthyrning och utlåning av krigsmateriel behandlades i betänkande (Krut Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel [SOU 2005:9]) Utskottet delar regeringens ståndpunkt att utvecklingen inom EU-samarbetet, i synnerhet efter det att ICT-direktivet, antogs har påverkat förutsättningarna för den fortsatta behandlingen av krigsmaterielutredningen. Även den process som har inletts inom FN:s ram om ett internationellt vapenhandelsfördrag (ATT) måste beaktas i detta sammanhang. EU- och FN-processerna kan beröra delar av utredningen och kan också komma att innebära nya förutsättningar för dess förslag. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2011/12:U315 yrkande 45, 2011/12:U23, 2011/12:U234 yrkandena 13 och 57, 2011/12:U25 yrkandena 1, 5 och 78, 2011/12:U24 yrkande 1, 2011/12:U26 yrkandena 212 och 14, 2011/12:U289 och 2011/12:Sf241 yrkande 1 kan avstyrkas. I kommittémotion 2011/12:U234 (MP) yrkande 4 vill att vapenexporterande företag inte ska kunna använda sig av exportkrediter eller annat skattefinansierat stöd för exportfrämjande åtgärder. Staten ska inte med skattemedel främja vapenexporten genom exportkrediter eller annat ekonomiskt stöd. I kommittémotion 2011/12:U25 (MP) yrkande 6 menar att bör läggas ned. Det rimmar illa med politik för global utveckling att det finns en särskild myndighet för att främja vapenexporten. I kommittémotion 2011/12:U24 (SD) yrkande 2 argumenterar för att måste ha en försvarsindustri som behålls inom landet.