bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — I kapacitetsutredningens slutredovisning framgår bl.a. att det befintliga systemet bör användas mer effektivt och på ett mer hållbart sätt. Utskottet kan konstatera att regeringen anser det viktigt att först och främst vårda den infrastruktur som redan finns väl för att säkra robusta väg- och järnvägsnät. Dessutom avser regeringen att lämna en infrastrukturproposition till som en del i det viktiga arbetet med att möta de framtida behoven inom transportsystemet. Inom ramen för propositionen kommer regeringen också att behandla kapacitetsutredningens förslag och synpunkter. Utskottet anser vidare att regeringen har stärkt den svenska konkurrenskraften genom utveckling av företagsklimatet. Ett antal insatser har gjorts för att göra det mer lönsamt att driva och starta företag, som bl.a. jobbskatteavdraget, sänkt bolagsskatt, sänkta socialavgifter och sänkta skatter på hushållsarbete. Vidare har bl.a. kapitalförsörjningen och rådgivningen stärkts genom bl.a. särskilda förstärkningar till . Utskottet kan också notera att rankas högt i internationella jämförelser. För att behålla denna position krävs enligt utskottet en aktiv politik för innovation och företagande. Utskottet välkomnar därför regeringens fortsatta arbete med att vidta åtgärder för att främja företagande och företagsklimatet bl.a. genom arbetet i företagsskattekommittén med förslag om bl.a. sänkt bolagsskatt, skatteincitament för riskkapital och skatteincitament för forskning och utveckling. Regeringen kommer också att lämna en forsknings- och innovationsproposition till samt presentera en innovationsstrategi som syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för innovation och förnyelse i näringslivet. Motionärernas olika förslag om att höja socialavgifterna, höja bolagsskatten, återinföra förmögenhetsskatten och minska ROT- och RUT-avdragen är alla åtgärder som enligt utskottet skulle försämra det svenska företagsklimatet och konkurrenskraften och dessutom försämra möjligheterna för fler jobb. Utskottet kan särskilt notera att både RUT- och ROT-avdragen utnyttjats flitigt. har ca 2 miljoner individer utnyttjat skattereduktion för och medan 66 000 företag har utfört ROT-arbeten och 15 000 företag har utfört RUT-arbeten. Sammantaget bedöms RUT- och ROT-avdragen leda till att sysselsättningen ökar med 20 000 personer. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2.7.4 Välfärden och kommunernas ekonomi Utskottet delar regeringens syn om att den gemensamt finansierade välfärden ska hålla hög kvalitet och komma alla till del. På det sättet utjämnas skillnader i välfärd och underlättar för människor att forma sitt liv. I en internationell jämförelse konstaterar utskottet att har de minsta välfärds- och inkomstskillnaderna när man tar hänsyn till att vi också tillhandahåller välfärdstjänster till alla. Hög kvalitet, mångfald och valfrihet inom skolan, vården och omsorgen är centrala inslag i regeringens politik för en förbättrad välfärd. vill utskottet betona att lika höga krav ska gälla för såväl privata som offentliga verksamheter, och de högt ställda kraven måste kombineras med uppföljning, utvärdering och granskning av välfärdsverksamheterna. Utskottet välkomnar regeringens initiativ att komma till rätta med skatteplanering genom ränteavdrag vilket bl.a. förekommer inom den skattefinansierade välfärdssektorn. Jobbskatteavdraget och förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna sänker trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulerar arbetskraftsutbudet. Mot denna inriktning står de fyra oppositionspartiernas respektive förslag till riktlinjer som har det gemensamt att de bygger på minskade incitament att arbeta genom bl.a. höjda ersättningsnivåer i transfereringssystemen och höjda skatter för dem som arbetar. I sin motion framhåller Socialdemokraterna t.ex. att fler jobb och växande företag är en viktig förutsättning för att kunna finansiera välfärdstjänster av hög kvalitet. Konkret presenteras dock en politik som minskar incitamenten att arbeta. Detta gäller även politik, trots att de eftersträvar en jobbskapande politik. Utskottet välkomnar att regeringen även fortsättningsvis riktar sin politik mot att minska utanförskapet och öka drivkrafterna för att arbeta genom att t.ex. minska de mycket höga marginaleffekterna vid arbete för de personer som har försörjningsstöd. Socialdemokraternas och respektive förslag i samma fråga förefaller, enligt utskottet, endast vara en variant av det förslag som regeringen redan initierat. Flera av motionärerna anser att inkomstskillnaderna i samhället ökar och föreslår åtgärder mot detta. har emellertid en av de jämnaste inkomst- och förmögenhetsfördelningarna i världen även om inkomstskillnaderna, liksom i de flesta andra länder, ökat . Utskottet konstaterar att för grupperna med lägst inkomster har den ekonomiska standarden utvecklats svagare än medianinkomsten i befolkningen. Detta förklaras dels av att många individer i de lägre inkomstgrupperna inte får sin huvudsakliga försörjning från arbete, dels av den trendmässiga ökningen av andelen utrikes födda som har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är den långsiktigt bästa fördelningspolitiken att ge fler möjlighet till ett eget arbete och att leva på sin lön. Med fler i arbete och färre som försörjs med bidrag och transfereringar anser utskottet att inkomstskillnaderna i samhället minskar. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Oppositionspartierna har flera förslag på ökade insatser inom såväl hälso- och sjukvården, skolan och omsorgen. I det sammanhanget vill utskottet återigen betona vikten av stabila offentliga finanser för att garantera välfärden. Eftersom kommuner och landsting har stor betydelse för att tillhandahålla välfärdstjänster vill utskottet påpeka att den kommunala sektorns ekonomiska utveckling är beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. Det är inte storleken på statsbidragen som är avgörande utan de kommunala skattebasernas storlek. Enligt utskottets mening kan därför vikten av reformer som stärker arbetslinjen och som på det sättet stärker skattebaserna och kommunernas ekonomi inte nog understrykas. Regeringens politik har icke desto mindre även inneburit betydande förstärkningar av den kommunala sektorns finanser i form av ökade statsbidrag, sänkta arbetsavgifter och den kommunala fastighetsavgiften. Under lågkonjunkturen kunde viktiga välfärdstjänster upprätthållas tack vare de tillfälliga stöd som beslutade om. Mot denna bakgrund avvisar utskottet förslag om att indexera statsbidragen till kommunerna. För övrigt motsätter sig utskottet helt en utveckling där utgifter på statens budget bestäms genom en automatisk uppräkning kopplad till t.ex. BNP-utvecklingen, vilket framgått tidigare i utskottets ställningstagande. anser att invandringen tar betydande medel i anspråk, medel som i stället hade kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Utskottet har redan tidigare i sitt ställningstagande kraftigt tagit avstånd från politik och det sätt på vilket partiet finansierar sina förslag. Utskottet delar regeringens syn på vikten av att fortsätta att slå vakt om en generös migrationspolitik. Inom ramen för den reglerade invandringen ska rörligheten över gränserna underlättas. Migrationens utvecklingseffekter ska tillvaratas bättre och det internationella och europeiska samarbetet ska fördjupas. I riksdag finns en bred uppslutning kring att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. infördes också möjligheten till arbetskraftsinvandring, vilket möjliggjort för svenska arbetsgivare att bättre möta brist på nyckelkompetens. Enligt utskottet är invandringen en stor och viktig resurs för . Oppositionspartierna pekar också på behovet av ett väl fungerande utbildningssystem. Utskottet anser att regeringen har en ambitiös reformagenda i syfte att förbättra utbildningssystemets olika delar. genomförs satsningar på att stärka lärarkvaliteten genom ett omfattande lärarlyft och en reformerad lärarutbildning. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter att arbeta för en likvärdig skola bl.a. genom det reformpaket mot segregation i skolan som regeringen presenterade . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2.7.5 Energi, klimat och miljö Utskottet instämmer i regeringens bedömning att klimatförändringarna tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och en giftfri miljö är de miljöfrågor som har högst prioritet. Det förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i andra internationella sammanhang. har gått före och åtagit sig att vidta fler och snabbare åtgärder än många andra EU-länder. Till exempel arbetar regeringen inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet ska ändras så att det blir obligatoriskt för alla EU:s medlemsstater att införa koldioxidskatt. Förslaget från om att införa ett klimatpolitiskt ramverk visar på en ambition, men utskottet avvisar förslaget eftersom det är globalt ineffektivt och speglar en begränsad, nationell syn på miljöpolitikens medel. Enligt utskottet har regeringen genom sin energi- och klimatöverenskommelse 2009 lagt grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimatpolitik. ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att klimatmålet ska nås på ett rättvist sätt och till lägsta möjliga kostnad för samhället anser utskottet att det är centralt att använda sig av breda och teknikneutrala ekonomiska styrmedel. Målen i energi- och klimatöverenskommelsen ska 2015 prövas i en kontrollstation som kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument beroende på hur väl och EU utvecklas mot målen. En av de största utmaningarna är transportsektorns omställning till långsiktig hållbarhet. Utskottet konstaterar att andelen förnybara drivmedel har ökat i transportsektorn genom målmedvetna satsningar på koldioxidbeskattning, miljöbilspremie, supermiljöbilspremie och förändrade miljöbilsdefinitioner. Dessutom kommer regeringen att tillsätta en utredning som ska föreslå vilka ytterligare åtgärder som behövs för att nå mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. En ökad användning av biodrivmedel bidrar också till detta mål, varför utskottet välkomnar regeringens förslag om ett kvotpliktssystem för biobränslen. Flera av motionärerna lyfter också fram transportsektorn som ett problem och förordar bl.a. ökade investeringar av miljövänliga transporter, miljöbilsbonusar, registeravgift, bättre samhälls- och infrastrukturplanering, lastbilsskatt, flygskatt samt ökade investeringar i järnvägen. Liksom skatteutskottet konstaterar utskottet att liknande förslag tidigare prövats och avvisats av i olika sammanhang. Flera av motionärerna framhåller i sina motioner att ambitionsnivån i klimatpolitiken måste höjas bl.a. genom ekonomiska styrmedel, förnybar energi och energieffektivisering. Utskottet anser liksom motionärerna att energieffektivisering är en av de bästa och billigaste insatserna vi kan göra för att klara klimatomställningen. Därför är utskottet också mycket positivt till att ROT-avdraget kan användas för energieffektivisering och även till regeringens femåriga program för energieffektivisering i den energiintensiva industrin som löper med ca varje 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN När det gäller förslaget från Socialdemokraterna om s.k. nettodebitering för att öka stödet till förnybar el kan utskottet konstatera att regeringen tillsatt en utredning för att se över bl.a. denna fråga. Utskottet anser att utvecklingen inom energi- och klimatområdet i möjligaste mån ska ske genom ekonomiska styrmedel och välkomnar därför regeringens förslag om att slopa koldioxidskatten för viss värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Enligt kommer förslaget att innebära minskade samhällsekonomiska kostnader för att EU:s utsläppsmål för den handlande sektorn ska uppnås. Utskottet noterar även att vill att ska verka för att resurser till internationella klimatåtgärder ska kunna komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Utskottet avvisar de förslag som framförts och som innebär att nationell kompetens på skatteområdet överförs till en överstatlig nivå och som syftar till att öka EU:s intäkter inom ramen för de egna medlen. När det gäller förslaget från att intäkterna från auktionering av utsläppsrätter bör öronmärkas för att ytterligare öka medlen till den s.k. gröna fonden delar utskottet regeringens inställning att den gröna fonden bör utformas så att den utgör ett mervärde till övriga klimatfonder. För övrigt har utskottet behandlat regeringens proposition om lagändringar som kompletterar Europeiska kommissionens förordning om auktionering av utsläppsrätter (prop. 2011/12:143, bet. 2011/12:FiU47). I motion framhålls forskning, utveckling och innovation för att utveckla den inhemska energiindustrin. förordar i sin motion medel till en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling i syfte att bl.a. driva på nya tekniska lösningar. Energiforskningen är en grundpelare i regeringens energipolitik och en förutsättning för att nå högt satta mål på energi- och klimatområdet, anser utskottet. Forskning och teknikutveckling tillsammans med ett positivt företagsklimat kan skapa såväl nya jobb som exportmöjligheter och en bättre miljö, anser utskottet. Regeringen gör också stora satsningar på energiforskning, bl.a. har anslagen till dessa ändamål ökat från ca 2008 till 2011. 2.7.6 tillstyrker regeringens riktlinjer I likhet med skatteutskottet och arbetsmarknadsutskottet, som yttrat sig med anledning av den ekonomiska vårpropositionens riktlinjer om den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, och mot bakgrund av vad som anförts ovan, tillstyrker finansutskottet regeringens förslag till riktlinjer. De alternativa förslagen till riktlinjer i motionerna avstyrks. Utskottet avstyrker även motionerna 2011/12:Fi238 (S) och 2011/12:Fi255 (M). 3 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2011/12:148 till handlingarna. Jämför särskilt yttrande (V). presenterade av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning i budgetpropositionen (RiR 2011:30). I rapporten granskas om inriktningen av finanspolitiken som den presenteras i budgetpropositionen har utformats i enlighet med det finanspolitiska ramverket. överlämnade rapporten till regeringen , och lämnade regeringen den nu aktuella skrivelsen (skr. 2011/12:148) till . Inga följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Granskningen tar sin utgångspunkt i regeringens skrivelse 2010/11:79 för finanspolitiken och undersöker om regeringen har följt skrivelsens principer om utformningen och redovisningen av finanspolitiken i budgetpropositionen. Granskningen fokuserade på regeringens bedömning av det s.k. reformutrymmet. konstaterar inledningsvis att regeringens bedömning av reformutrymmet är mer strukturerad och utförligt beskriven . Presentationen följer i stort de principer och utgångspunkter som regeringen klargjort ska gälla vid bedömningen av reformutrymmet. anser att transparensen i redovisningen kan förbättras ytterligare. En viktig fråga vid tolkningen av de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet är enligt hur risken för att konjunkturförloppen inte är symmetriska ska hanteras. Eftersom regeringen inte redovisar hur stor asymmetri den räknar med är det oklart om de konjunkturjusterade indikatorerna kan mätas mot det beslutade målet. Vidare påtalar att regeringen vid bedömningen av reformutrymmet lägger stor vikt vid osäkerheten om den framtida ekonomiska utvecklingen och därför hävdar att det är extra angeläget med säkerhetsmarginaler. I resonemanget om risker bortser regeringen från att det redan finns en buffert inbyggd i den nivå man valt för överskottsmålet. 3 RAPPORT OM TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET I Slutligen framhåller att regeringens ansats med en samlad bedömning av reformutrymmet riskerar att leda till sämre transparens i finanspolitiken. Med en sådan bedömning är det enkelt att motivera avsteg från det finanspolitiska ramverket. Transparensen skulle förbättras om regeringen vid sådana avsteg tydligare skilde mellan vad som beror på beräkningsunderlaget och vad som beror på politiska avvägningar. Redovisningen av potentiell BNP konstaterar att regeringens prognoser över BNP-utveck- lingen och dess komponenter beskrivs utförligt i budgetpropositionen, men att utvecklingen och nivån på potentiella variabler är sparsamt beskrivna. Även små skillnader i bedömningen av potentiell BNP kan få stor betydelse för utformningen av finanspolitiken och vid bedömningen av utgiftstakets nivå. rekommenderar regeringen att i kommande propositioner redovisa en tabell med potentiell BNP i fasta och löpande priser, samt att förklara större skillnader i förhållande till den förra propositionen. 3.2 Regeringens bedömning av iakttagelser och åtgärder med anledning av dessa Regeringen strävar ständigt efter att öka tydligheten i redovisningen av de faktorer som påverkar bedömningen av finanspolitikens inriktning och storleken på reformutrymmet. är det många faktorer som ställs mot varandra i bedömningen av reformutrymmets storlek. Att kvantifiera effekten av alla dessa faktorer skulle ge uttryck för en exakthet som inte finns i verkligheten. Det är inte möjligt att på ett entydigt sätt redovisa hur varje enskild faktor påverkar politikens utformning. En faktor som vägs in i denna samlade bedömning är hur mycket djupare en lågkonjunktur kan förväntas vara än en högkonjunktur. Om konjunkturcykeln inte är symmetrisk påverkar det bedömningen av reformutrymmet. Detta gör att det inte är möjligt att, som rekommenderar, redovisa skillnaden mellan ett hypotetiskt reformutrymme, bestämt enbart med utgångspunkt i överskottsmålet och utgiftstaket, och ett annat reformutrymme som även tar hänsyn till övriga faktorer. Regeringen anser att den beskrivning och analys av olika faktorer som påverkar reformutrymmet och som finns i budgetpropositionen ger en god bild av vilka faktorer som vägts in i bedömningen och hur avvägningen har gjorts. Regeringen konstaterar också att även finansutskottet har anfört att redovisningen och bedömningen av reformutrymmet utvecklats avsevärt, och utskottet har därför inte sett någon anledning att rikta kritik mot regeringens redovisning (bet. 2011/12:FiU1 s. 162 f.). 3 RAPPORT OM TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET I denna bakgrund avser regeringen inte att vidta någon åtgärd med anled- ning av iakttagelser angående uppföljningen av överskotts- Redovisningen av potentiell BNP Bedömningen av potentiell BNP är en viktig faktor för bedömningen av reformutrymmet och utgiftstakets nivå. Därför strävar regeringen efter att förbättra redovisningen av potentiell BNP. Sedan den ekonomiska vårpropositionen 2011 har regeringen förbättrat redovisningen på vissa punkter. Regeringen instämmer i iakttagelse att bedömningen av potentiell BNP är knapphändigt motiverad, som man framhåller att motiveringen har utvecklats. Till exempel beskriver en rapport från ekonomiska avdelning (Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?) i detalj metoden för att bedöma det potentiella antalet arbetade timmar. års ekonomiska vårproposition innehåller de ekonomiska propositionerna en tabell med potentiell BNP i fasta och löpande priser. Från och med budgetpropositionen avser regeringen vidare att mer utförligt beskriva bedömningen av potentiell BNP och dess bestämningsfaktorer. När det gäller överskottsmålet anförde utskottet i FiU1 att redovisningen av bedömningen av reformutrymmet (som bl.a. görs utifrån en avstämning mot överskottsmålet) utvecklats avsevärt och att utskottet inte såg någon anledning att rikta kritik mot regeringens redovisning (bet. 2011/12:FiU1 s. 162). När det gäller redovisningen av potentiell BNP konstaterade utskottet i sitt betänkande över budgetpropositionen att regeringen tydligare bör redovisa hur prognoserna över potentiell BNP ändras mellan prognostillfällena (bet. 2010/11:FiU1 s. 30). Transparensen i redovisningen är särskilt viktig med tanke på att potentiell BNP inte ingår i den officiella statistiken och att det därför inte finns något utfall att jämföra prognoserna med. I regeringens skrivelse med anledning av granskning framgår att regeringen avser att fr.o.m. budgetpropositionen mer utförligt beskriva bedömningen av potentiell BNP och dess bestämningsfaktorer. Enligt uppgifter från kommer den efterfrågade jämförelsen att ingå i denna utvärdering. 3 RAPPORT OM TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET I har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket med utgångspunkt i regeringens redovisning i de ekonomisk-politiska propositionerna. Enligt utskottets mening ligger regeringens systematiska arbete med att förbättra redovisningen och tydligheten i propositionerna på flera punkter i linje med de synpunkter som framfört. När det gäller överskottsmålet anförde utskottet att redovisningen av bedömningen av reformutrymmet, som bl.a. görs utifrån en avstämning mot överskottsmålet, har utvecklats avsevärt och att utskottet inte såg någon anledning att rikta kritik mot regeringens redovisning. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Det är många faktorer som ställs mot varandra i bedömningen av reformutrymmets storlek. Att kvantifiera effekten av alla dessa faktorer skulle enligt utskottet ge uttryck för en exakthet som inte finns i verkligheten. Utskottet menar att genomsynligheten i redovisningen också handlar om att regeringen gör den enligt en i förväg bestämd struktur. Reformutrymmet stämmer regeringen av mot just ett antal i förväg bestämda och redovisade indikatorer, utifrån vilka den offentliga debatten om finanspolitiken sedan kan föras. När det gäller redovisningen av potentiell BNP, enligt och utskottets tidigare framförda önskemål, välkomnar utskottet att regeringen avser att göra en sådan redovisning fr.o.m. budgetpropositionen . Med detta föreslår utskottet att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna förordar i reservationen. 2011/12:Fi18 av m.fl. (S) och avslår proposition 2011/12:100 punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi15 av m.fl. (SD) yrkandena 113, 2011/12:Fi16 av m.fl. (MP) yrkandena 130, 2011/12:Fi17 av m.fl. (V) yrkandena 16, 2011/12:Fi238 av (S) och 2011/12:Fi255 av och (båda M). Full sysselsättning är det övergripande målet för den ekonomiska politiken. Arbetslösheten är , och prognosen pekar på en fortsatt hög nivå. Allra mest bekymmersamt är den höga ungdomsarbetslösheten och den stigande långtidsarbetslösheten. Detta kan aldrig accepteras. Jobben ska vara i centrum. största tillgång är invånarnas vilja till arbete, vilket också är en förutsättning för vårt välstånd. Den ekonomiska politiken ska främja jobb och växande företag. Genom kunskap och arbete bygger vi . För att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten krävs kraftfulla riktade utbildningsinsatser med syfte att lyfta så många unga som möjligt till gymnasiekompetens.