bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — De pekar på att det framför allt är bristen på kapacitet i järnvägssystemet som skapar de allvarligaste problemen. För att komma till rätta med problemen anförs att det behövs investeringar i såväl ny spårkapacitet som förbättrat underhåll. Motionärerna understryker i yrkande 4 särskilt behovet av fungerande godstransporter på järnväg, både för att avlasta vägarna och för att gynna klimatet. De pekar i sammanhanget också på vikten av att kombitrafiken utvecklas för att främja en effektiv samverkan mellan lastbilstransporter och tåg. Även i motion 2012/13:T291 av (S) framhålls behovet av satsningar på järnvägen. Motionären pekar på att den senaste tidens problem med försenade och inställda tåg har skapat ett bristande förtroende för järnvägstrafiken, vilket har lett till att tåget väljs bort och att andra transportmedel föredras till men för miljön. Motionären pekar också på att säkerheten inom järnvägen inte kan garanteras så länge inte mer resurser tillskjuts och de grundläggande problemen får en lösning. m.fl. (S) pekar i motion 2012/13:T375 på statens möjligheter att utveckla miljövänligare transporter genom att satsa på järnvägens kapillära bannät och de lågtrafikerade banorna. Att använda och utveckla den infrastruktur som redan finns ligger enligt motionärerna i linje med väletablerat miljötänkande. De understryker följaktligen vikten av att i infrastrukturplaneringen se över behovet av insatser för det kapillära järnvägsnätet. och (båda S) lyfter i motion 2012/13:T422 fram järnvägens roll i omställningsarbetet för att minska vår miljöpåverkan. De framhåller behovet av att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett bättre underhåll av vår infrastruktur. De pekar i sammanhanget på att underhållet av det svenska järnvägsnätet har varit eftersatt och att det behövs en ordentlig satsning på underhåll och nyinvesteringar för att klara det framtida behovet av tågtrafik. I partimotion 2012/13:Fi303 yrkande 15 av m.fl. (MP) efterlyses förslag om satsningar på utbyggnad av järnväg, klimatsmart kollektivtrafik och cykel. understryker behovet av satsningar på de transportslag som ger lägst klimatpåverkan. För att skapa en modern, snabb och tillförlitlig tågtrafik anser motionärerna att satsningarna på järnvägsunderhållet behöver öka, dels för att avhjälpa de akuta problemen, dels för att skapa en robust tågtrafik framöver. Vidare anförs att det krävs investeringar i ny spårkapacitet, både på befintliga banor och via satsningar på nya sträckningar och höghastighetsbanor. Motionärerna kritiserar regeringens satsningar på nya motorvägar och vill i stället styra om dessa medel till satsningar på kollektivtrafik och cykel. förslag innehåller satsningar inom sju områden: i) mer pengar till underhåll, drift och reinvesteringar i nivå med de summor som har efterfrågat, ii) kapacitetshöjande åtgärder för de mest akuta flaskhalsar som har identifierat samt upprustning av lågtrafikerade banor, iii) investeringar i nya spår (som Ostkustbanan och Norrbotniabanan) och höghastighetståg, iv) en godspott för industrin för att främja hållbara godstransporter på järnväg, v) en spårvägssatsning i större städer, vi) en kollektivtrafiksatsning där bl.a. busstrafiken prioriteras framför biltrafiken, och vii) en cykelsatsning för att öka cyklingens andel av persontransporterna. m.fl. (MP) understryker i kommittémotion 2012/13:T503 att järnvägskapaciteten behöver öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik och mer gods , samt för att skapa ett mer robust järnvägssystem. Motionärerna önskar vidare i yrkande 9 att regeringen återinför bidrag till köp av och reinvesteringar i fordon. De förespråkar att stödet ska kunna ges till alla typer av spårfordon och att en åtgärd skulle kunna vara att stödja installationen av det nya signalsystemet ERTMS som har beslutat om och som innebär stora merkostnader för operatörerna. I partimotion 2012/13:N400 yrkande 7 av m.fl. (MP) framhålls behovet av satsningar på hållbara godstransporter. Motionärerna pekar på järnvägstransporternas och sjöfartens betydelse för industrier med tungt gods och stora godsflöden. De påtalar att underhåll och nyinvesteringar i järnväg är eftersatt och föreslår därför satsningar på flera banor som är strategiska för industrin samt inrättandet av en s.k. godspott med medel för t.ex. investeringar i kombiterminaler samt längre mötesspår. Även i motion 2012/13:N311 yrkande 3 av m.fl. (S) påtalas att mer gods behöver gå på järnväg. Motionärerna efterlyser framför allt åtgärder för att se till att redan befintlig järnväg nyttjas bättre och effektivare. De framhåller att sådana åtgärder utgör effektiva satsningar för snabbare transporter och kan i en överskådlig framtid korta res- och transporttider. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2012/13:T510 att har pekat på att en fördubbling av kollektivtrafiken och en ökning av andelen gång- och cykeltrafik kommer att krävas för att nå klimatmålen. Med utgångspunkt i detta efterlyser motionärerna i yrkande 6 en höjd statlig medfinansiering av kollektivtrafik samt gång- och cykelvägnät. och (båda SD) framhåller i motion 2012/13:T416 behovet av en väl utbyggd infrastruktur som är anpassad efter marknadens villkor och behov. De pekar på att flera tunga aktörer har föreslagit inrättandet av en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen i syfte att kunna möta snabba förändringar i näringslivets tranportbehov. Motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta en sådan investeringspott. En väl fungerande transportinfrastruktur är avgörande för att skapa tillväxt, välfärd och livskvalitet i hela vårt land. Ökningen av trafiken har tillsammans med av underinvestering lett till ett mycket högt kapacitetsutnyttjande i vissa delar av transportsystemet, vilket har lett till ökad trängsel och till att störningar oftare uppstår. Åtgärder för att skapa ett mer robust och tillförlitligt transportsystem är därför av stor betydelse och utskottet ser följaktligen med stor tillfredsställelse på den inriktning som regeringen redovisar i den nu framlagda infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) som bl.a. syftar till att optimera det befintliga systemet genom en ökad fokusering på drift, underhåll, reinvestering och trimning, och till att öka kapaciteten i systemet samt ta bort flaskhalsarna. En kraftig ambitionshöjning för transportinfrastrukturen Regeringens förslag till ekonomisk ram för perioden 20142025 innebär en kraftigt ökad satsning på infrastrukturen. Regeringen föreslår att ska sammanlagt avsättas för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen. Detta innebär en kraftigt ökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut och motsvarar en ambitionsökning med i jämförbara priser. Regeringen föreslår att ramen fördelas med till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och för utveckling av transportsystemet. Utskottet anser att regeringens förslag till hur medlen ska fördelas är väl avvägd mot de behov som finns. Till detta tillkommer en planeringsram för investeringar i vissa väg- och järnvägsinvesteringar för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. För dessa projekt föreslår regeringen en planeringsram för perioden 20102025 på . Utskottet är positivt även till detta. I propositionen föreslås att den ekonomiska ram som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet får användas i statliga järnvägar och vägar, för trimningsåtgärder och statlig medfinansiering av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering av stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och välkomnar att planeringsramen ges en tydlig trafikslagsövergripande struktur. Regeringen har meddelat att infrastrukturåtgärderna föreslås öka med totalt jämfört med den tidigare perioden 20102021. I detta ingår även de resurser som har sagt sig kunna frigöra genom effektiviseringar. Regeringen har framhållit att ökningen motsvarar i genomsnitt och en ambitionshöjning på jämfört med tidigare plan. Detta kommer enligt utskottet att möjliggöra en mycket omfattande upprustning av standarden på det befintliga järnvägsnätet och en höjd ambitionsnivå för vägunderhållet i hela landet. Den aviserade satsningen och dess inverkan på planeringsramen framgår av tabellen nedan. Total ram för perioden 20102021, inkl. låneram (priser) Anslagsnivå för perioden 20102021, exkl. låneram för tidigare beslutade investeringsobjekt (t.ex. Trollhättepaketet och ) Anslagsnivå uppräknad till priser Ambitionshöjning i regeringens förslag Total ny anslagsbas (för väg, järnväg och sjöfart) Låneram för infrastrukturinvesteringar och för el- och teleinvesteringar för järnvägsinfrastrukturen Driftbidrag till icke-statliga flygplatser Total ram för perioden 20142025 (priser) Av den ökade satsningen på har regeringen aviserat att preliminärt ska användas till vägåtgärder och till järnvägsåtgärder i enlighet med tabellen nedan. Utskottet är positivt till denna preliminära fördelning. Miljarder kronor (priser) Regeringen framhåller att ambitionshöjningen för infrastrukturen skapar utrymme för en lång rad angelägna nyinvesteringar, på väg men framför allt på järnväg. Utskottet välkomnar detta. Det meddelas att satsningen inte bara innebär nya objekt i planerna, utan också att det skapas utrymme för att tidigarelägga redan planerade investeringar som är angelägna ur kapacitetssynpunkt och för ökad trafiksäkerhet. Regeringen meddelar sin avsikt att återkomma till vilka ytterligare objekt som därmed blir till. Utskottet ser med stort intresse fram emot denna redovisning. Utskottet noterar att samtliga oppositionspartier har lämnat förslag om högre ekonomiska ramar för åtgärder i trafikens infrastruktur under den kommande planeringsperioden. Utskottet vill med anledning av detta, och med hänsyn till den bristande överenskommelsen mellan planeringsnivåer och anslagstilldelning under föregående regeringar, understryka betydelsen av en realistisk planeringsram. Utskottet välkomnar därför att den föreslagna ramen i infrastrukturpropositionen står i samklang med de anslagsnivåer som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen . Utskottet vill också påminna om att de samlade medel till drift och underhåll av och reinvesteringar i vägar och järnvägar som regeringen föreslår i form av ökade anslagsmedel, banavgifter samt interna effektiviseringsarbete, i huvudsak motsvarar vad själv har angivit behövs för att återställa transportsystemet till den funktionella nivå som det har byggts för. Utskottet påminner vidare om att åtgärder inom framför allt järnvägssystemet kräver god tid i planeringsarbetet och att det måste finnas ledig tid mellan tågen som passerar på spåret för att man ska kunna komma ut och göra olika typer av underhållsarbeten. Detta är långt ifrån oproblematiskt med tanke på dagens höga kapacitetsutnyttjande. Utskottet vill därför understryka att utförandet av en alltför stor mängd insatser på det befintliga järnvägsnätet inte kan ske utan att detta snabbt får omedelbara negativa återverkningar i järnvägstrafiken. Dessutom vill utskottet hänvisa till vad infrastrukturminister anförde i nyhetsbrev om transporter och infrastruktur om att kostnaderna för infrastrukturarbeten riskerar att skjuta i höjden om man är villig att spendera enormt mycket pengar. Utskottet ställer sig mot bakgrund av det ovan anförda negativt till oppositionspartiernas förslag om alternativa ramar. Kraftfulla åtgärder för att öka kapaciteten i järnvägsnätet Alliansregeringen har sedan den tillträdde förra mandatperioden genomfört betydande och välbehövliga satsningar på infrastrukturområdet, inte minst på järnvägsområdet. Anslagen till drift och underhåll av järnvägsnätet ökade med hela , vilket motsvarar i löpande prisnivå. I förra årets budgetproposition (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) aviserade regeringen vidare en sammanlagd anslagshöjning för järnvägssatsningar på . Trots de senaste årens satsningar kan dock utskottet konstatera att situationen för järnvägens infrastruktur alltjämt är ansträngd. Mot denna bakgrund är det särskilt välkommet att regeringen beslutade att låta utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet, med nu gällande nationell plan för utveckling av transportsystemet som grund (dnr N2011/1933/TE). har sedermera genomfört en omfattande och angelägen utredning som identifierar bristerna i det befintliga systemet, liksom de åtgärder som behövs för ett effektivt utnyttjande av järnvägssystemet och för att bidra till ett långsiktigt hållbart transportsystem. I kapacitetsutredningen beskriver ett behov av utökade underhålls- och reinvesteringsåtgärder för järnvägen motsvarande , jämfört med nivån i nu gällande plan. Regeringen delar bedömning av behovet att återställa och anpassa transportsystemet. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det tillskott som regeringen föreslår i sin nya satsning, tillsammans med de medel som väntas frigöras genom effektiviseringsarbete samt de intäkter som förutsetts tillkomma genom banavgifter, i huvudsak kommer att motsvara förslag. Utskottet påminner i sammanhanget om att regeringen dessutom föreslår en satsning på ett nytt nationellt trafikledningssystem som på ett effektivt sätt kan styra järnvägstrafiken, och därmed öka kapaciteten i systemet ytterligare. Utskottet vill framhålla att genom regeringens välbehövliga förslag i den nu framlagda infrastrukturpropositionen permanentas 2012 och tillfälliga satsningar på en hög nivå. Jämfört med den befintliga planen ökar således drift- och underhållsåtgärderna med hela i fasta priser, eller , vilket motsvarar . Regeringens förslag och utvecklingen fördelat på mandatperioder redovisas i diagrammet nedan. Drift och underhåll på järnväg 19942022 Miljarder kronor, priser Källa: Jobb- och tillväxtsatsningar: 55 miljarder till järnväg, . De utökade resurserna för drift och underhåll kommer enligt regeringen att användas för tusentals åtgärder för att höja nivån på järnvägsnätet, bl.a. underhåll av kontaktledningar och broar, slipning av spår och byte av växlar. Utskottet välkomnar detta. Liksom regeringen anser utskottet också att en märkbart förbättrad standard på järnvägsnätet även skulle göra det försvarbart för att höja banavgifterna för operatörerna, varigenom resurserna för drift och underhåll blir ännu större än vad som angivits ovan. Regeringen framhåller i infrastrukturpropositionen att det utöver en ökad satsning på drift, underhåll och reinvesteringar också finns en rad andra s.k. steg 2-åtgärder som kan bidra till en effektiv användning av transportinfrastrukturen. Regeringen pekar i sammanhanget på att blandad trafik på järnväg innebär en begränsning av kapaciteten och att det går att utnyttja kapaciteten mer effektivt med utjämnade hastigheter. Utskottet instämmer i denna bedömning och noterar vidare att det enligt regeringen sannolikt också finns en potential att öka effektiviteten i järnvägssystemet genom en tydligare separering mellan tåg i olika hastigheter, t.ex. att separera pendelstågtrafiken från övrig järnvägstrafik. Förutom ovan redovisade ambitiösa satsningar på drift och underhåll av järnvägssystemet presenterar regeringen i propositionen också en omfattande satsning för att bl.a. möjliggöra snabbtåg mellan och . Utskottet behandlar denna satsning i avsnittet Höghastighetsbanor nedan. Ökat fokus på lösningar för kollektivtrafik, m.m. I flera av de motioner som behandlas här efterlyser motionärerna utökade satsningar på kollektivtrafiken. Utskottet instämmer i att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och på så sätt få en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Det är enligt utskottet angeläget att kollektivtrafiken är attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. Med en väl fungerande kollektivtrafik ges människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Regeringen framhåller i infrastrukturpropositionen att det behövs ökade insatser för att prioritera kollektivtrafiken och få bättre tvär- och trafikslagsövergripande förbindelser. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill också påminna om att regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om hur arbetspendlingen ser ut i de tre storstadsregionerna (dnr N2011/393/TE). Regeringen ville bl.a. särskilt få belyst hur utbudet av infrastruktur, fordon, kollektivtrafik och beläggningsgrader ser ur i regionerna. lämnade Trafikanalys rapporten i storstadsregioner en nulägesanalys (rapport 2011:3) där det konstateras att det finns uppenbara brister i dagens infrastruktur och i utbudet av kollektivtrafik som påverkar arbetspendlingen i alla tre storstadsregioner. Rapporten har tjänat som underlag till regeringens infrastrukturproposition. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att det i kapacitetsutredning konstateras att framtida problem i transportsystemet inte går att lösa utan ett ökat resande med kollektivtrafik, gång och cykel. Därför föreslås ett antal insatser för att öka dessa färdsätt, i synnerhet inom ramen för de föreslagna storstads- och klimatpaketen. Utskottet välkomnar detta och noterar med tillfredsställelse att även regeringen understryker i infrastrukturpropositionen att kollektivtrafik, gång och cykling kan förbättra kapaciteten och tillgängligheten i transportsystemet samt bidra till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och målet om hälsa. Regeringen framhåller också att den, med tanke på arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet, prioriterar åtgärder som förbättrar pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårburen kollektivtrafik. Utskottet är positivt till detta. Regeringen betonar att det även behövs en ökad fokusering på lösningar för andra typer av kollektivtrafik. Regeringen pekar bl.a. på att busstrafiken har potential för att bidra till en kapacitetsstark och attraktiv kollektivtrafik, bl.a. genom att utveckla nya direktbusslinjer och matartrafik till de stora busslinjerna och spårburen kollektivtrafik. Det framhålls också att sjöburen kollektivtrafik i vissa fall kan avlasta kollektivtrafiken på land. Vidare pekar regeringen i propositionen bl.a. på behovet av mer medel till vägsystemet för att bl.a. tillgodose utvecklingen av lokal och regional kollektivtrafik. Det understryks även att det bör finnas en potential att öka andelen resor som utförs med cykel. Utskottet delar regeringens uppfattning. Av budgetpropositionen framgår att har genomfört ett stort antal mindre trimningsåtgärder för att stärka kollektivtrafiken på järnväg. Utskottet välkomnar detta. Myndigheten har också bl.a. delfinansierat investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar i syfte att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig, attraktiv, trygg och säker. Utskottet är positivt till detta. beslutade regeringen att ge Trafikanalys i uppdrag att bl.a. utvärdera effekterna av den nya lagstiftning på kollektivtrafikområdet som trätt i kraft (dnr N2010/7904/TE). Det understryks att uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i ett medborgar- och kundperspektiv och att det därför är väsentligt att utvärdera reformernas påverkan på trafikutbudets omfattning och kvalitet, deras effekter på resandet och nyttan för resenärerna och deras uppfattning om utbudet. Utvärderingen ska redovisas och slutredovisas till . presenterade Trafikanalys sin första årsrapport, Utvärdering av marknadsöppningar i kollektivtrafiken rapport (rapport 2011:9). Rapporten fokuserar på hur kollektivtrafikmarknaden har utvecklats, hur olika aktörer förbereder sig inför reformerna samt vilka förutsättningar och potentiella hinder som finns för att liberaliseringen av kollektivtrafikmarknaden ska få avsedda effekter framöver. Vidare identifieras ett antal områden för fortsatt analys. Utskottet emotser med intresse Trafikanalys fortsatta arbete på området. I sammanhanget kan nämnas att regeringen också har gett Trafikanalys i uppdrag att föreslå utvecklade principer för statens finansiering av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik (dnr N2011/6612/TE). Uppdraget redovisades i rapporten och styrning av anslaget till trafikavtal (rapport 2012:5) och regeringen meddelar i budgetpropositionen sin avsikt att mot bakgrund av Trafikanalys rapport analysera förutsättningarna för att utveckla styrningen av trafikavtalsverksamheten. Av redovisningen ovan framgår att ett antal angelägna initiativ har vidtagits för utvärdera och främja kollektivtrafiken. Utskottet är positivt till detta. Övriga satsningar på särskilda ändamål Av de motioner som behandlas här finns flera där man föreslår att anslagsmedel ska specialdestineras för särskilda ändamål, exempelvis godssatsningar eller lågtrafikerade banor. Utskottet vill med anledning av detta inledningsvis påminna om att en utvecklingslinje i reformeringen av den statliga budgetpolitiken inom kommunikationsområdet har varit att minska antalet särskilda anslag i statsbudgeten. För att uppnå en effektiv resursfördelning har det i stället ansetts mer lämpligt att de berörda myndigheterna ges flexiblare möjligheter att fördela anslagsmedlen på olika ändamål. Det har också bedömts lämpligare att styrningen från riksdag och regering i ökad utsträckning sker i mål- och resultatform med redovisning i efterhand av budgetutfall på enskilda anslagsposter. Flera motioner tar upp frågan om att inrätta en särskild pott inom anslaget för trafikens infrastruktur i syfte att kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov. Utskottet vill påminna om att en utgångspunkt för det nya planeringssystemet som lade fast för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom en regelbunden och löpande revidering av infrastrukturplanen förutsätts att instrument skapas för att på ett bättre sätt kunna möta nya transportbehov som exempelvis den snabbt förändrade situation som har uppstått när det gäller transportbehovet inom gruvindustrin (se vidare nedan). I kapacitetsutredningen identifierar ett strategiskt trafikslagsövergripande nät för godstransporter som bl.a. består av ett utpekat järnvägsnät och centrala kombiterminaler och hamnar för gods. Regeringen delar bedömning att de stråk och noder som har pekats ut bör vara vägledande för framtida prioriteringar i infrastruktursatsningar. Regeringen betonar dock i infrastrukturpropositionen att det för att transportlösningar ska fungera behövs infrastruktur av tillräckligt god kvalitet såväl inom som utanför det utpekade nätet. Regeringen menar följaktligen att det kan krävas att även andra stråk och noder håller en tillräckligt hög kvalitet för att binda samman och förstärka transportinfrastrukturen. I motion 2012/13:T8 (S) yrkandena 22 och 23 berörs frågor om trafiksäkerhet respektive intelligenta transportsystem (ITS). Utskottet vill därför peka på att regeringen klargör att i de poster som föreslås för trimning för väg och järnväg även finns utrymme för att göra särskilda satser för ökad trafiksäkerhet. Regeringen framhåller att satsningarna för ökad säkerhet och trygghet på vägarna ska fortsätta och meddelar att alla nya åtgärder som vidtas i transportsystemet ska utformas och genomföras på ett sätt som bidrar till ökad trafiksäkerhet. Det framhålls i sammanhanget att det finns en rad områden där har varit framgångsrikt, exempelvis genom mitträcken för separering av farliga sträckor. Regeringen understryker också att man genom att vårda det befintliga systemet även främjar trafiksäkerheten.