· GZ01UU9 · 2012-06-14 15:02:10 — Vi ska debattera Nordenfrågor. Vi utgår från regeringens skrivelse och berättelse över verksamhetsår 2011.Det nordiska samarbetet är av högsta vikt för oss socialdemokrater och bygger på en ömsesidig tro på demokrati och rättvisa. Solidariteten och medlidandet som de nordiska folken visade efter terrordåden i och på Utøya visade på hur oerhört djupt rotade banden är mellan våra länder i Norden.Föreningen släppte en undersökning som visade att hälften av svenskarna kan tänka sig att bo i ett annat nordiskt land . Nästan alla känner vi någon som i sitt liv arbetat eller studerat i något av våra grannländer.Historiskt sett har vi alltid haft en stor migration inom som bidragit till att ge oss det välstånd vi har . Vi har sett hur många medborgare flyttat dit där efterfrågan på arbete varit som störst.Förr var det som var målet för denna inflyttning. För många svenskar är det som lockar. Många unga svenskar ser det naturligt att arbeta i , faktiskt naturligare än att flytta till en annan stad i eller att pröva sina vingar i EU efter att de har tagit studenten. Detta är ett tydligt och väldigt positivt tecken på hur långt den nordiska integrationen gått. Det är något som vi alla här i kammaren behöver fundera några extra varv på.Vi ser ett stort värde i det nordiska samarbetet och en ännu större potential för ett ökat samarbete. , liksom dagens , har en stor outnyttjad potential. Liksom regeringen i gör för lite för att minska arbetslösheten görs det för lite på nordisk nivå för att öka integrationen och samarbetet mellan våra länder. Där kan vi göra betydligt mycket mer.Varje enskilt nordiskt land är en liten aktör på den globala arenan. Med våra fem länder tillsammans utgör vi topp-15 mätt i bruttonationalprodukt. Tillsammans är vi en region som kan vara med och påverka den internationella dagordningen. Tillsammans skulle vi i dessa termer mätt kunna befinna oss i G20-ländernas grupp.Fru talman! Klimatförändringarna är det största hotet. Jämfört med andra länder och regioner står sig väl i arbetet för ett klimatneutralt samhälle. Men vi behöver göra oändligt mycket mer. Runt om i världen diskuterar man nu hur en omställning till detta klimatneutrala samhälle ska gå till. har som region möjligheten att vara drivande för ett sådant omställningsavtal och omställningsarbete. Men för att detta ska bli verklighet krävs det insatser från och ministerrådet. Det behövs mer gemensamma och långtgående nordiska strategier när det gäller omställningen till ett mer miljövänligt samhälle.Fru talman! och har stora tillgångar av naturresurser. Vi har rika tillgångar på mineraler och skog för export samt starka vattendrag som ger oss mängder av energi. Det finns en stor outnyttjad tillväxtpotential när det gäller ett klimatsmart användande av dessa resurser.Gruvnäringen på den svenska, finska och norska sidan växer nu oerhört kraftigt. Vi ser redan nu en stor efterfrågan på kompetent arbetskraft inom mineralnäringarna. Genom att föra en aktiv samarbetspolitik kommer vi att skapa fler högkvalificerade arbetstillfällen inom detta område.Vi i Socialdemokraterna vill se ett som bygger på framtidens jobb där kunskap och klimat står i centrum. Det är ett område som i allra högsta grad också innefattar byggande av attraktiva klimatsmarta samhällen där man går ifrån de traditionella bruksorterna med allt vad det innebär.Omställningen till ett klimatsmart och klimatneutralt samhälle har inte bara positiva effekter på miljön. Den ger även jobb. Genom ett samarbete över gränserna kan vi i bli ledande inom utvecklingen av framtidens miljöteknik. Miljötekniken kommer att generera nya jobb och kan komma att bli en stor exportframgång för oss. Men då krävs det som sagt att det fattas beslut som stimulerar en framväxt av en sådan sektor.För oss socialdemokrater har jobben varit och kommer alltid att vara i fokus. Vi har genom det nordiska samarbetet en unik möjlighet att få till stånd en satsning på framtidens teknik. Genom att underlätta för individer och företag att verka över hela skapar vi fler jobb och ger fler människor möjligheter att stå på egna ben.Fru talman! har vi fört en debatt om den nordiska modellen. Ursprunget till den är det forskningsprojekt, Nordiska modellen , som just nu pågår. En mängd forskare jobbar med frågan för att stresstesta den välfärdsmodell som står för. Man har tagit utgångspunkten i att arbetarrörelsen tillsammans med bland annat har format det välfärdssamhälle som vi i har. Jag välkomnar alla de rapporter som sedermera kommer att presenteras av forskarna på en rad områden.Fru talman! hade vi en debatt i denna kammare om gränshinder. Det nordiska samarbetet går förvisso framåt. Men jag tror att jag talar för nästan alla av oss här när jag säger att det går alltför långsamt.Vissa framsteg har gjorts måste vi tillstå. Det kommer att vara möjligt att en och samma lokförare kan köra malmtåget från till . Det kommer att vara möjligt att åka taxi över gränsen mellan och , vilket har varit helt omöjligt.Det är med tillförsikt vi har sett ett tredje gränskontor öppna just i . Tyvärr känns det lite bekymmersamt att regeringen tvekar när det gäller finansieringen av dessa kontor. är det inte klart huruvida kontoren i kommer att finnas kvar . Om regeringen har ambitionen att underlätta för personer som vill gränspendla borde en långsiktig finansiering vara av extra hög prioritet. När det uppstår problem finns det inte någon ansvarig myndighetsperson att vända sig till. Vi socialdemokrater i har därför lagt fram ett medlemsförslag om att tillsätta en gränshinderombudsman. Denna ombudsman ska ha till uppgift att hjälpa de personer som hamnat mellan exempelvis två länders sjukförsäkringssystem.Vår förhoppning är att denna gränshinderombudsman naturligtvis ska avskaffas i brist på arbetsuppgifter. Men för att detta ska ske krävs att regeringarna i för en mer aktiv politik i gränshinderfrågor.Vi vet också att det finns företag som har svårt att hitta personal som är villig att under tidsbegränsade perioder arbeta i de andra nordiska länderna. Människor är ängsliga och bekymrade över att flytta på grund av att de nordiska skatteavtalen är komplicerade och svåra att hantera. Vi får oerhört många brev i den frågan från bekymrade nordiska medborgare. Det nordiska skatteavtalet behöver genomgå en översyn och bli tydligare.Det finns många olika saker att ta upp när det gäller gränshinderfrågorna och gränshinderproblemen. Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att få höra fler exempel under debatten.Fru talman! Jag avslutar med att vi socialdemokrater yrkar bifall till våra socialdemokratiska reservationer nr 1 och nr 3, där vi beskriver vad vi vill i fråga om , arktiska frågor och den fördjupade samverkan inom . betänkande 9 om är ett årligt betänkande som behandlar frågor av nordiskt intresse. Dels behandlas Nordiska ministerrådets arbete 2011, dels svenska delegations arbete , men betänkandet tar även upp fyra motioner.Eftersom jag är ledamot i och i det utskott som arbetar med miljö- och naturresursfrågor tänker jag i mitt anförande beröra en del av det vi har arbetat med i mitt utskott. Först tänkte jag säga några ord om och rådets arbetsformer.I sitter 87 ledamöter från de åtta nordiska folkvalda parlamenten. Det är alltså inte bara representanter från de fem nordiska länderna, utan i sitter även folkvalda från parlamenten på , och . Den svenska delegationen består av 20 ledamöter, och vi bildar, på samma sätt som i , partigrupper tillsammans med parlamentariker från de andra länderna och de delvis självstyrande områdena. finns det totalt fem partigrupper efter det att Sannfinländarna och bildat en ny partigrupp. Sedan finns naturligtvis partier som föredrar att inte ingå i någon grupp eller som inte blir insläppta i någon grupp, kanske på grund av att deras politiska prioriteringar inte anses vara möjliga att jämka in i någon grupp.Arbetet i sker i första hand i de fem fackutskotten. De är kultur- och utbildningsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet, miljö- och naturresursutskottet, där jag är medlem, näringsutskottet och välfärdsutskottet.En gång fattar vi beslut i samband med det vi kallar sessionen, som brukar genomföras . Det prövas för tillfället att dessutom genomföra en så kallad minisession . Det första försöket, som genomfördes , blev enligt mångas bedömning inte särskilt lyckat. Vi får väl se hur det går med det försöket framöver.För att ni som lyssnar och inte är så insatta i det nordiska samarbetet ska få en bättre förståelse för vad vi arbetar med, tror jag att det är viktigt att nämna att vi har en hel del samverkan med våra grannländer, i första hand med de baltiska länderna och , men även med många andra aktörer i vår omgivning, exempelvis de parlamentariska församling och parlamentariska församling. Vi deltar även i många av de nätverk som finns för arktiska frågor. Man skulle, fru talman, kunna räkna upp många fler samverkansparter till , men jag vill inte uppta ledamöternas tid med för mycket av sådant utan har bara nämnt några av de områden där jag själv har medverkat i har ingen lagstiftningsrätt och ingen beskattningsrätt. Tänk vad skönt det vore om EU var konstruerat på det sättet. För en utomstående betraktare kan det framstå som att på grund av avsaknad av den typen av makt skulle vara en oviktig inrättning. Men jag menar att det inte är så. Det är just det som jag uppskattar med och det är det jag föredrar att prata om när jag träffar politiker från andra delar av världen och får möjlighet att berätta om . Demokratier borde ju styras av fakta, kunskap, visdom, erfarenhet och liknande parametrar. Om gemensamma beslut kunde fattas utan inflytande av egoism, maktlystnad, baktankar eller penningbegär skulle vi få en mycket bättre värld än den vi lever i . Och jag menar att det är till stor del så som beslut fattas i Nordiska rådet.Vi strävar efter konsensus. Visst kan det vara svårt, men vi når ofta ganska långt så att den minoritet som naturligtvis ändå uppstår blir ganska liten. Det behöver inte betyda att alla beslut blir mesiga och tandlösa. kan de beslut som fattas i vara vassa och långtgående och trots det ändå ha ett brett stöd. Just detta att det inte alltid är makten som avgör utan att kunskapen faktiskt har chans att påverka innebär att det kan fattas andra beslut än i de nordiska parlamenten. Genom att våra beslut endast är rekommendationer till regeringarna finns det ett utrymme för att höja ribban, att se längre och vara mer visionär och framåtsyftande än vad regeringarna kan vara, till exempel inom ramen för samarbetet i . blir på det sättet något av den politiska debattens framkant. Det är där man får senaste nytt och det är där man kan avläsa vart de nordiska länderna är på väg.Fru talman! I mina ögon präglas arbetet i väldigt mycket av de hot och de möjligheter vi ser . Utifrån ett miljö- och naturresursperspektiv - det utskott jag deltar i - är hoten och möjligheterna både sammanvävda och komplexa.Låt mig ge ett exempel. Klimatet förändras så att isarna i våra arktiska farvatten inte längre utgör något större hinder för sjöfart och havsaktiviteter året runt i områden som tidigare bara varit tillgängliga under några korta sommarmånader.Tidigare otillgängliga fyndigheter av mineraler och olja blir tillgängliga, turism kan strömma in i området och handelssjöfarten kan ta den korta sjövägen till . Men saknas nästan helt sjöräddningskapacitet i om olyckan skulle vara framme. Utsläpp i kalla vatten skadar mångdubbelt mer än utsläpp i exempelvis och dess varma vatten eftersom nedbrytningstiderna är så oerhört mycket längre här i våra farvatten. Den klimatförändring som öppnar för dessa möjligheter, även om det är möjligheter med stora risker, innebär i sig själv stora utmaningar.Under förindustriell tid bestod jordens atmosfär av ungefär 275 ppm växthusgaser eller koldioxidekvivalenter, som en del föredrar att uttrycka det. Det är alltså växthusgaser med en klimateffekt som motsvarar 275 ppm koldioxid. Under industrialismens första tid ökade koldioxidhalten i atmosfären relativt långsamt, men ändå accelererande, och nådde ungefär nivån 300 ppm . ligger den genomsnittliga halten växthusgaser i atmosfären på 395 ppm, och den ökar fortfarande. uppmätte många mätstationer i nivåer på strax över 400 ppm, men det sägs bero på att det är man har de årliga högsta värdena. Man tror att det kommer att sjunka något . Men man kan ju aldrig veta med klimatet.Samtidigt som de här signalerna kommer om 400 ppm i kommer det också oroväckande mätresultat när det gäller metangas, som är en betydligt allvarligare klimatgas än koldioxid. Den kraftiga ökningen kan bero på upptining i , det vill säga i första hand av och norra kontinentalsocklar, och att de stora deponier av metan som finns infrusna där kan ha börjat läcka ut. Om så skulle vara fallet har en av de så kallade tröskeleffekterna inträffat. Det kan betyda väldigt stora förändringar av jordens klimat på . Där krävs det extra vaksamhet.Forskarna påstår att jorden inte har varit i närheten av den här nivån när det gäller halten växthusgaser i atmosfären på åtminstone 800 . De senaste 450 000 åren har vi hunnit med fyra istider. Vi befann oss precis i början av en så kallad mellanistid när industrialismen slog till. De normala variationerna av växthusgaser i jordens atmosfär mellan istid och mellanistid är en variation från ungefär 175 till 275 ppm. Men har vi en nivå på 395 ppm. Det är en nivå som avviker ännu mer, fast åt andra hållet, än den svängning mellan istid och mellanistid som vi har haft.Försök att ta till er att mänsklig aktivitet har laddat atmosfären med egenskaper som är kraftfullare än de som fyra gånger har vänt en istid till en mellanistid. Och handlar det om att vi har skapat förutsättningar i atmosfären för en klimatförändring åt andra hållet och kanske ännu kraftigare. Vi vet faktiskt inte vad ett sådant klimat är för någonting eftersom det inte finns några tydliga spår som vi kan jämföra med.Jag sysslar inte med skrämselpropaganda, och jag är definitivt inte någon domedagsprofet. Det som jag har tagit upp nu är kalla fakta.När jag började i delade vi ut miljöpriset till en klimatforskare från , . Han hade specialiserat sig på klimatförändringens inverkan på våra globala havsströmmar. Jag skulle kunna berätta länge om det. Det satte djupa spår hos mig, men jag tänker hoppa över det.Klimatfrågan var emellertid viktigaste fråga för miljö- och naturresursutskottet. Vi besökte bland annat Ilulissat på . Efter mycket intressanta och lärorika föreläsningar kunde vi, när vi flög tillbaka, med egna ögon se de konsekvenser ovanpå de grönländska glaciärerna som man hade berättat om. Glaciärerna smälter nu så snabbt på ytan att vattnet inte hinner rinna undan, som det brukar göra. Det bildas i stället stora sjösystem ovanpå glaciärerna, vilket ändrar albedoeffekten, det vill säga ljusets reflexion kontra absorption. absorberas av vatten, och reflekteras på den vita isen. Det här är också en trappstegseffekt. Det är en mycket väsentlig förändring, och forskarna har inte klart för sig vad den betyder för smältningsprocessen. När det sedan sker genombrott kan flera kubikkilometer vatten försvinna rakt ned i glaciären som då lyfter sig eller rör på sig. Det är också helt nya fenomen som är okända för forskarna.I har vi svåra diskussioner om frågor där det finns djupa och till viss del ganska naturliga motsättningar. Ska vi verka för att införa ett regelverk för som påminner om det som finns för ? Här ställs ekonomiska och ekologiska intressen på sin spets, och klimatproblematiken blir väldigt tydlig. Jag anser att det är ovärderligt att det finns ett forum där vi har möjlighet att börja hantera så här svåra frågor utan att de nationella särintressena är direkt företrädda och positioner riskerar att låsas. Frågorna kring är på en gång både abstrakta och mycket konkreta, och framför allt kräver de lösningar där alla deltar. Frågan om klimatförändringarna kallas ju ibland för vår tids ödesfråga. För att det inte ska bli ett alltför obehagligt öde krävs det ett oerhört stort mått av samarbete.Vi i kan självfallet inte lösa upp alla de knutar som man inte klarade av att lösa upp i , eller , men vi bidrar aktivt till att öka kunskapen och förståelsen på en nivå närmare dem som berörs, vilket är väsentligt. Behovet av ett ökat samarbete, för att möta alla de utmaningar som vi står inför och för att vi på ett klokt sätt ska kunna hantera alla de möjligheter som uppstår med ett nytt klimat, gör att jag yrkar bifall till motiveringen i reservation 4. Det nordiska samarbetet sträcker sig över många områden. I detta betänkande behandlar vi både en skrivelse om det nordiska samarbetet och en redogörelse från den svenska delegationen i . har inkommit med två motioner som behandlas i detta betänkande. De rör ett fördjupat försvarssamarbete, nordisk kultur och ett stärkt djurskydd i . Jag vill främst säga något om dessa. Jag vill även yrka bifall till vår reservation nr 2 till stöd för våra motioner.Sverigedemokraterna betraktar i fallande ordning som en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. De nordiska länderna innehar ett gemensamt kulturarv och gemensamma värderingar, och en samverkan mellan länderna är en god nordisk tradition. Det gläder mig därför att det finns ett enigt utskott som anser att det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Enligt min mening är det mest innehåll och inriktning som vi har lite olika åsikter om.Fru talman! vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet i en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster med att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet. Vi välkomnar därför att de nordiska länderna lanserade Nordefcosamarbetet 2009.I detta betänkande framhåller regeringen att man strävar efter att stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. Det låter ju bra och lovande, men vi anser inte att de konkreta framsteg som har gjorts för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete är tillräckliga. vill därför att bland annat ska verka för ett tätare samarbete vad gäller en samordning av den nordiska luftövervakningen, inklusive luftförsvaret över , samt utveckla ett system för övervakning av havsområdena.Fru talman! välkomnar att de nordiska utrikesministrarna under sitt möte i enades om en solidaritetsförklaring på det utrikes- och säkerhetspolitiska området mellan de nordiska länderna.Genom solidaritetsförklaringen säger de fem länderna att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp kommer övriga länder att bistå med relevanta medel. Denna solidaritetsförklaring är dock fortfarande ganska allmänt hållen och säger inte mycket om hur länderna konkret avser att reagera och hjälpa varandra i händelse av att ett enskilt land hamnar i trångmål, exempelvis vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press.Men håll i er nu! I detta betänkande framkommer att regeringen i samarbete med de andra länderna faktiskt har börjat konkretisera denna solidaritetsförklaring. De har nämligen börjat titta på cybersäkerheten. , och , ni kan alltså vara lugna, för om ni hamnar i trångmål vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press kan i alla fall bidra med den virtuella säkerheten! Däremot kan inga större garantier ges för säkerhet i den verkliga världen.Sverigedemokraterna förväntar sig mer engagemang än så från sida vad gäller denna solidaritetsförklaring. Vi anser att bör bygga upp ett försvar värt namnet så att vi verkligen kan bistå andra länder med resurser. har vi knappt resurser nog att försvara vårt eget land.Fru talman! Jag vill gå vidare och säga något om eftersom det också berörs i detta betänkande.Det är naturligtvis viktigt och önskvärt att skydda den känsliga arktiska miljön från skadlig exploatering. är många faktorer inblandade här. Det arktiska havet rymmer inom sig både områden som är skyddade av och områden innanför ländernas egna territorier.Vi anser det vara viktigt att i är drivande för att nå en hållbar överenskommelse med de berörda länderna kring med ett så bra regelverk som möjligt som utgår från och har höga miljökrav och höga krav på tekniken och säkerheten. Det är också viktigt att ta hänsyn till ursprungsbefolkningarnas förutsättningar och behov.Fru talman! Från försvar och vill jag nu övergå till att säga något om nordisk kultur.Vi från har motionerat om att inrätta en nordisk kulturkanon. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart menar vi ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Denna nordiska kulturgemenskap är något som vill bejaka och bygga vidare på.År 2005 beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att ta fram förslag på verk som kunde anses vara särskilt värdefulla delar av det danska kulturarvet och som tillsammans kunde skapa en dansk kulturkanon. De områden som berördes var bland annat arkitektur, bildkonst, design, film, litteratur, scenkonst och barnkultur. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en helt ny position på den politiska och mediala dagordningen.I samband med beslutet om denna danska kulturkanon föreslog också den danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram med motiveringen att öka språkförståelsen mellan länderna och värna det gemensamma kulturarvet. Han hoppades att denna nordiska litteraturkanon skulle väcka både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behövde synliggöras och förstärkas.Alla de fem nordiska regeringarna ställde sig bakom satsningen och finansieringen skedde via . Resultatet Nordisk litteratur til tjeneste presenterades 2008, och den bidrog till både ökad debatt och ökat intresse kring den nordiska kulturen.Vi från menar att borde följa upp denna satsning och med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Utskottets enda respons på detta förslag var att lyfta fram den litteraturkanon som jag just nämnt, samt omnämna att nordisk litteratur har varit i fokus på bokmässor i och . Varför man inte vill se en bredare kulturkanon som innefattar andra områden än just litteratur ger dock utskottet inget tydligt svar på.Fru talman! Avslutningsvis vill jag också säga något om djurskydd i . Det var en stor debatt om djurskydd här i kammaren i går. För har det varit centralt att i vår politik värna om djurens välbefinnande, och vi strävar efter ett samhälle där inga djur utsätts för onödigt lidande.Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor, och på vissa områden har halkat efter.Enligt bland annat rapporten djurskydd från förbundet är det tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen eller ens i när det gäller djurskydd. har därför i en motion föreslagit att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning om att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande.Ett stort problem är också att det fortfarande finns stora skillnader beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna.