bet · GZ01AU8 · 2012-04-03 00:00:00 — Det är svårt att finna övertygande skäl till att en person som varit föräldraledig eller heltidsstuderande ska anses ha mindre arbetsmarknadsanknytning än en person som har varit sjuk eller följt med sin partner under dennes utlandstjänstgöring. Lika regler bör gälla för alla former av överhoppningsbar tid. Rättvisast och enklast vore det om begränsningen av den överhoppningsbara tiden togs bort permanent. Om inte detta är möjligt är det rimligt att begränsningen blir densamma för alla typer av överhoppningsbar tid. Den överhoppningsbara tiden bör då vara så lång att den inte diskriminerar och straffar ut grupper av människor. Begränsningen bör tas bort alternativt göras lika lång för alla typer av överhoppningsbar tid. Kravet att söka lämpligt arbete i hela är tufft. Kravet att ta arbete utomlands är fullständigt orimligt. Ingen ska av ekonomiska skäl vara tvungen att flytta utomlands för att inte förlora den ersättning som man kvalificerat sig för. Det innebär en alltför stor förändring av livssituationen med konsekvenser ur en rad aspekter ett annat arbetsrättsligt system, andra regler för socialförsäkringar, helt andra villkor för barnfamiljer vad gäller barnomsorg och skolor, förlorad kontakt med släktingar och vänner, ett nytt språk för att det ska vara rimligt att betrakta ett arbete utomlands som lämpligt arbete. Däremot ska naturligtvis Arbetsförmedlingen informera om arbeten utomlands för den som frivilligt kan tänka sig att emigrera för att få en anställning. En särskild fråga i sammanhanget är om arbete i försvaret ska betraktas som lämpligt arbete. Arbetsförmedlingen och Försvarsmakten har kommit överens om att ingen ska anvisas arbete i försvaret. Det är dock inte lämpligt med en lösning som bara bygger på en överenskommelse mellan dessa myndigheter, något som kan ändras från den ena dagen till den andra. Frågan bör regleras rättsligt. Regeringen bör därför ta initiativ till att föra in bestämmelser om arbete utomlands i allmänhet och inom Försvarsmakten i synnerhet i de föreskrifter som reglerar lämpligt arbete. saknas möjligheten att få ersättningsperioden förlängd . Det finns dock situationer då en förlängning är det mest rationella. Det kan t.ex. gälla personer som genomgått en arbetsmarknadsutbildning som gör det möjligt för dem att söka nya typer av arbeten, men som hänvisas till jobb- och utvecklingsgarantin i stället för jobbsökande eftersom de har gjort av med de . Det är väsentligt att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är utformade så att de inte i praktiken sätter upp hinder för den enskilde att få en varaktig anställning efter arbetslösheten. Därför bör det i vissa situationer finnas möjlighet till ytterligare en ersättningsperiod. Vad som ovan anförts om villkoren för rätt till ersättning bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkandena , 22 och 23 bör bifallas. Icke-diskriminering och förenkling, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20. Beräkning av normalinkomst och normalarbetstid Med dagens regler beräknas normalarbetstiden med utgångspunkt i den genomsnittliga arbetstiden under en ramtid av . Det innebär att en person som har en visstidsanställning på heltid som varar får en ersättning som är beräknad för en halvtidstjänst. Det är en orimlig ordning i en situation då olika visstidsanställningar blivit allt vanligare. Bland ungdomar är olika slag av visstidsanställningar den vanligaste anställningsformen och ofta det enda som står till buds. Den ökande andelen visstidsanställningar på arbetsmarknaden är ett problem, och har ett antal förslag på hur fler ska kunna erbjudas trygga, fasta anställningar. Men självklart måste det finnas möjligheter att ta in vikarier och anställa personer under begränsade tidsperioder om det finns skäl för det. Då är det också rimligt att de som utför dessa tidsbegränsade jobb ges en möjlighet att kvalificera sig till en skälig ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Normalarbetstiden bör beräknas så att den inte diskriminerar deltids- och visstidsanställda. Reglerna för beräkning av normalarbetstid och normalinkomst måste också förenklas. I normalfallet bör beräkningen göras utifrån den anställdes avtalade arbetstid och lön. Dagens regler för beräkning av normalarbetstid och normalinkomst är mycket komplicerade. De bör förenklas av rättssäkerhets- och effektivitetsskäl. Medlemmen bör ha någon möjlighet att bedöma vilken ersättning hon eller han kommer att få. Det är inte rimligt att a-kassorna tvingas begära kompletteringar och sitta och räkna på detaljer som i liten utsträckning påverkar utfallet. Det bör också bli enklare för arbetsgivarna att fylla i arbetsgivarintygen rätt. En utgångspunkt bör vara att för de allra flesta, åtminstone , ska beräkningen göras utifrån medlemmens avtalade arbetstid och lön. Normal frånvaro kortare sjukperioder eller vård av sjukt barn, enstaka obetalda semesterdagar för en nyanställd (kanske med semesterersättning från tidigare jobb), enstaka dagar med tjänstledighet (t.ex. för begravning eller flytt) ska inte behöva utredas av a-kassan. Det svåra är hur man gör gränsdragningen för vad som är normalt. En möjlighet kunde vara att frånvaro för den som varit heltidsanställd inte behöver redovisas av arbetsgivaren. För månader där arbetsvillkoret är uppfyllt bör sedan inget avdrag göras för dagar med sjukdom, föräldrapenning eller politiska och fackliga uppdrag. Förtida uttag av pension För den som gör förtida uttag av pension görs pensionsavdrag från en dagpenning som är av normalinkomsten. Denna 65-procentsberäkning härrör från ATP-systemet. Pensionen beräknades då bli av lönen. Förmodligen var resonemanget att den som valt att pensionera sig inte skulle få bättre inkomst genom arbetslöshetsförsäkringen. Med dagens pensionssystem, där man kan ta ut delar av pensionen, blir förhållandet annorlunda. Omräkningen till slår hårt mot dem som tar ut en liten del av pensionen (t.ex. premiepensionen) och har en låg normalinkomst. Den som har en hög normalinkomst får högsta dagpenning även med 65-procentig ersättningsnivå och får ett pensionsavdrag på några kronor. Den som däremot har en låg normalinkomst kan få ersättningen sänkt med per dag för en premiepension på . Det är svårt att se rimligheten i att pensionsavdrag ska göras för den som avsagt sig sin pension. Dessa regler måste därför anpassas till hur pensionssystemet fungerar i praktiken. Pensionsavdrag bör göras utan omräkning av dagpenningen, och för den som blivit beviljad förtida uttag men inte tar ut pension bör inget pensionsavdrag göras. Neutralitet i förhållande till ålder och familjesituation Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ersättning som baseras på den tidigare löneinkomsten. Regeringen åldersdiskriminerar ungdomar. Trots att de betalar samma avgift som äldre får de en kortare ersättningsperiod. De särskilda undantagen för föräldrar till barn är också en främmande fågel i ett inkomstbortfallsbaserat försäkringssystem. Arbetslöshetsförsäkringen ska inte vara utformad så att den diskriminerar unga. Försäkringen ska vara neutral i förhållande till ålder och familjesituation. Vad som ovan anförts om förändringar i försäkringens regelverk i syfte att göra det mindre diskriminerande och enklare bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20 bör bifallas. Förtroendevaldas situation, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 18. Att människor har möjlighet att utan negativa konsekvenser för sin ekonomi ta på sig politiska och fackliga förtroendeuppdrag är en bärande del av demokratin i samhället och i arbetslivet. Med de nuvarande reglerna för hur normalarbetstid och normalinkomst beräknas i arbetslöshetsförsäkringen missgynnas de som har sådana uppdrag på deltid. Det förhållandet kan leda till att människor avstår från att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag för att inte utsätta sig för risken att gå miste om sin arbetslöshetsersättning. Reglerna måste därför åtgärdas. För det stora flertalet fackligt och politiskt förtroendevalda som uppfyller arbetsvillkoret i sin anställning men får en låg normalinkomst och normalarbetstid på grund av tjänstledighet menar vi att normalinkomst och normalarbetstid ska beräknas utifrån anställningen. Avdrag ska inte göras för frånvaro på grund av det fackliga eller politiska uppdraget. Uppdraget kommer i sådana fall inte att påverka ersättningsrätten. För dem som är fackligt eller politiskt förtroendevalda på heltid, eller en betydande del av sin heltid, menar vi att uppdraget ska jämställas med arbete. Dessa förtroendevalda kan annars ha svårt att uppfylla arbetsvillkoren. Regeln gör att arbetsvillkoret kan uppfyllas genom uppdraget. I syfte att stärka fackligt och politiskt förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör nya regler utarbetas med utgångspunkt i detta. Vad som ovan anförts om förtroendevaldas situation bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkande 18 bör bifallas. Företagande och bisyssla, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2011/12:A267 av (FP). Rätten att kombinera ersättning från a-kassan med inkomster från en bisyssla är viktig för människors möjligheter att ha en fot kvar i arbetslivet, även om de förlorar det jobb de har sin huvudsakliga försörjning ifrån. En bisyssla kan också vara vägen in i ett nytt yrke för en person som drabbas av arbetslöshet. Inte minst för yrkesutövare i kultursektorn kan möjligheten att behålla en bisyssla vara helt avgörande för att kunna ta jobb inom sitt egentliga yrke. I en bransch där fasta jobb är mycket ovanliga kan en bisyssla vara en nödvändig ankarpunkt för att knyta kontakter som kan leda till mer varaktiga jobb inom det egna yrket. Att tvingas välja mellan en sådan bisyssla och ersättning från a-kassan är kontraproduktivt om målet är att gynna försörjning genom eget arbete. Regelverket för godkända bisysslor bör därför vara generöst. Dagens regler kräver att en bisyssla ska ha utförts för att godkännas i kombination med ersättning från a-kassan. Det är ett för högt ställt krav mot bakgrund av hur arbetsmarknaden ser ut för framför allt kulturarbetare. Kravet på hur länge en bisyssla ska ha utförts bör sänkas från . Vad som ovan anförts om bisyssla bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion A308 (V) yrkande 17 bör bifallas. Regelverket i vissa särskilda situationer, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 21. Även om många kulturskapare redan arbetar med egna kreativa småföretag är det flera som vill men av olika anledningar inte tar steget att bli företagare. För att till fullo utnyttja potentialen hos kreativa småföretagare måste dessa stärkas i sitt arbete. Ett sätt att göra det enklare för kulturskapare att komma i gång med sin kulturverksamhet kan vara att underlätta egenanställning. Egenanställning är en smidig lösning för den som vill marknadsföra sin kompetens utan att starta ett eget företag. I stället blir personen anställd av ett bolag som fungerar som arbetsgivare medan det är individen som själv skaffar sina uppdrag. En sådan lösning innebär att bolaget har det juridiska ansvaret för den egenanställdes verksamhet vad gäller t.ex. arbetsmiljö, produktansvar, skatteinbetalningar och andra lagstadgade åtaganden som alla företag har. Det är också bolaget som har F-skattsedel. På så sätt kan den enskildes administrativa ansvar, som skrämmer bort många potentiella entreprenörer, minskas till ett minimum. Egenanställning ger därmed en möjlighet att utvecklas successivt som kulturföretagare och efter hand gå vidare och starta eget företag med ett upparbetat nätverk av kontakter och arbetstillfällen. Ett problem som egenanställda har är a-kassornas inställning. A-kassornas instruktioner försvårar för personer som blir egenanställda att ha kvar sin trygghet genom att kvarstå i a-kassan. Egenanställda betraktas ofta som självständiga uppdragstagare och klassas därmed som egenföretagare, vilket gör att de inte har rätt att vara kvar i a-kassan. För att egenanställning ska bli ett smidigare inträde på marknaden för potentiella företagare måste reglerna för vem som kan få a-kassa förändras. Jag vill att regeringen återkommer med förslag på regelförändringar för att underlätta egenanställningslösningar. måste andra regelförenklingar genomföras och småföretagarstöd erbjudas för att ge möjlighet för enskilda att bygga upp en kulturverksamhet utanför de s.k. allianserna och utanför egenanställningarna. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med detta. Anställda i sociala företag Regeringen lade fram förslag för att öka tryggheten för företagare, vilket vi i välkomnade. Förslagen var hämtade från utredningen för företagare (2008:89) som med bakgrund i stor parlamentarisk enighet lade fram sina förslag. är det stor risk att en anställd i ett socialt företag inte kan få a-kassa vid arbetslöshet om hon eller han sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. Det är ett stort bekymmer och hindrar människor från att ta ansvar. Tyvärr glömde regeringen förslaget från utredningen om att alla anställda i sociala företag ska räknas som just anställda i förhållande till lagen om arbetslöshetsförsäkring oavsett om man sitter i styrelsen eller tecknar föreningens firma. Jag anser att en anställd i ett socialt företag ska kunna få a-kassa vid arbetslöshet även om personen sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. Vad som ovan anförts om egenanställda och anställda i sociala företag bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna Kr278 yrkande 13 och N252 yrkande 21 bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 1 (MP) (MP) anför: anser att det behövs förändringar som garanterar alla människor i vårt samhälle trygghet; det föder kreativitet. Vi behöver system som gör att människor vågar satsa, starta företag och byta jobb och system som gör att människor som drabbats av sjukdom eller arbetslöshet kan leva värdiga liv. vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk eller arbetslös eller är i behov av försörjningsstöd. Människor ska slippa slussas runt mellan olika myndigheter och handläggare. De ska kunna veta vart de ska vända sig och vilken ersättning som är att vänta. Arbetslöshetsförsäkringen blir en allmän försäkring som sjukförsäkringen när de två försäkringarna förs samman. Ingen ska riskera att hamna mellan stolarna. Därför bör det skapas en gemensam ingång till trygghetssystemen vid arbetslöshet och sjukdom genom att en ny myndighet bildas där uppgifterna för och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och arbetslöshetsersättning och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös och ha samma tak. Alla ska tilldelas en handläggare oavsett huvudproblem. Det ska inte finnas någon risk att bli skickad runt som alltför ofta sker . På så vis skapas en större tydlighet för individen och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Med en gemensam myndighet blir det också tydligare för handläggarna att det krävs en helhetssyn på individen och hans eller hennes problem. Olika villkor för att få ersättning vid sjukdom och arbetslöshet kommer visserligen att kvarstå, men de är tänkta att successivt minska. Att man har flera samtidiga problem ska inte leda till utförsäkring. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet föreslår ett antal förändringar i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen ska den vara en omställningsförsäkring som omfattar alla och som hjälper människor tillbaka in i arbete. Med tanke på de stora svårigheter som råder på arbetsmarknaden föreslår vi en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån så att den arbetslöse ska få av sin tidigare dagsförtjänst och först därefter . Som en del i arbetet med att bekämpa barnfattigdomen föreslår att föräldrar ska få 80 procents ersättning och att ersättningen därefter trappas ned till . förslag innebär också en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen med till per dag . Frågor som rör tidigare tillkännagivanden, punkt 5 (V) (V) anför: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande . Det har regeringen ännu inte gjort. Regeringen bör därför återkomma med ett sådant förslag. Jag noterar att regeringen i skrivelse 2011/12:75 uppger att den också avser att återkomma till i frågan och att utskottsmajoriteten understryker att så måste bli fallet. Mot den bakgrunden avstår jag från att reservera mig till förmån för motion A308 (V) yrkande 21, men står naturligtvis bakom det ställningstagande som görs i motionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförändringar för att underlätta för egenanställningslösningar. 2011/12:N252 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en anställd i ett socialt företag ska få a-kassa vid arbetslöshet även om denne sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. 2011/12:A216 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta en översyn av hanteringen vid utbetalning av aktivitetsstöd. 2011/12:A222 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för familjehem genom förändrade villkor i arbetslöshetsförsäkringen. 2011/12:A226 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över situationen för dem som beviljats tre fjärdedels sjukersättning. 2011/12:A247 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. 2011/12:A250 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett ekonomiskt skydd vid omställning från arbetslöshet. 2011/12:A261 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tryggare arbetslöshetsförsäkring som leder till arbete. 2011/12:A267 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra regelverket kring a-kassa för egenföretagare. 2011/12:A294 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta medlemsavgifter och höjda ersättningstak i a-kassan. 2011/12:A308 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsavgiften ska avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om arbetslöshetsförsäkringen bör lyftas ut ur . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utgångspunkten för en översyn av arbetslöshetsförsäkringen ska vara att det även i fortsättningen ska vara frivilligt att vara medlem i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utgångspunkten vid en översyn av arbetsvillkoret bör vara att utformningen ska vara så generös att det finns marginaler för sjukfrånvaro även för deltidsarbetande och visstidsanställda och att strukturell diskriminering av kvinnor undviks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av medlemsvillkoret bör utgå ifrån att det inte får vara så kort att det lönar sig att stå utanför försäkringen till dess en uppsägning är ett faktum, men att det inte heller ska utestänga unga, som sällan erbjuds mer än korta visstidsanställningar, från möjligheten till inkomstrelaterad ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studier i ökad utsträckning bör vara överhoppningsbara och att reglerna i lagen om arbetslöshetsförsäkring bör utformas för att premiera, inte som försvåra, livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsningen av den överhoppningsbara tiden bör tas bort permanent alternativt göras lika lång för alla typer av överhoppningsbar tid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att normalarbetstiden bör beräknas så att den inte diskriminerar deltids- och visstidsanställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beräkningen av normalinkomst och normalarbetstid bör förenklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet att en bisyssla ska ha utförts för att godkännas i kombination med arbetslöshetsersättning bör sänkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nya regler i syfte att stärka fackligt och politiskt förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pensionsavdrag bör göras utan omräkning av dagpenningen och att för den som blivit beviljad förtida uttag men inte tar ut pension bör inget pensionsavdrag göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen inte ska vara utformad så att den diskriminerar unga och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara neutral i förhållande till ålder och familjesituation. begär att regeringen återkommer med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande . begär att regeringen tar initiativ till att, i enlighet med vad som anförs i motionen, föra in bestämmelser om arbete utomlands i allmänhet och inom Försvarsmakten i synnerhet i de föreskrifter som reglerar lämpligt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är väsentligt att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är utformade så att de inte i praktiken sätter upp hinder för den enskilde att få en varaktig anställning efter arbetslösheten och att det därför i vissa situationer bör finnas möjlighet till en ytterligare ersättningsperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förutsägbart system för utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag mellan a-kassorna bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för aktivitetsstödet bör föras över till a-kassorna. 2011/12:A321 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder i arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att arbetslösa inte stängs ute från eller hindras att inneha fackliga eller politiska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fackliga och politiska uppdrag kan bli a-kassegrundande. 2011/12:A328 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringens utformning. 2011/12:A333 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för arbetslösa. 2011/12:A335 av m.fl. (S):