bet · GZ01UbU15 · 2012-05-09 00:00:00 — För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning, och det ska bli lättare att få gå vidare och lära mer och djupare. Den gymnasieelev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Vattentäta skott mellan olika skol- och utbildningsformer som hindrar individens utveckling ska undanröjas. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 16. Från och med behövs det godkänt i åtta ämnen i däribland svenska, engelska och matematik för att vara behörig till ett yrkesprogram. För behörighet till de studieförberedande programmen krävs det godkänt i tolv ämnen inklusive svenska, engelska och matematik. De differentierade behörighetsreglerna ger en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på, vilket i förlängningen avsevärt kan minska deras framtida valmöjligheter till högre studier. Att dra en gräns mellan yrkesprogrammens och de studieförberedande programmens behörighetskrav är inte befogat. Vi föreslår därför att det som huvudregel ska krävas godkänt i svenska (eller svenska som andraspråk), engelska och matematik samt ytterligare fem ämnen för intagning till alla nationella program eller motsvarande. Det gör att även elever med snävare intressen med inriktning mot antingen praktisk-estetiska utbildningar eller samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga utbildningar får möjlighet att bli behöriga till samtliga program. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Högskolebehörighet m.m., punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub273 av (MP) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkandena 3, 10 och 18 samt 2011/12:Ub215 av (S) och 2011/12:Ub450 av m.fl. (S). Gymnasieskolan ska ge bästa möjliga förutsättningar för arbete och fortsatta studier. I detta ligger även möjligheten att byta arbete eller sysselsättningsform. Om den som vill starta eget inte tar steget på grund av kunskapsbrister förlorar samhället i tillväxt. Den som långvarigt vantrivs med sitt befintliga arbete löper större risk att bli sjuk. Den som arbetar i en bransch med en kortvarig eller långvarig nedgång och inte kan byta yrke eller arbetsplats på grund av att han eller hon inte kan förstärka sin kompetens eller omskola sig löper risk att bli långtidsarbetslös. Inom många yrken, inte minst de som yrkesprogrammen är inriktade mot, är det ofta en förutsättning att kunna byta arbete för att orka med ett helt yrkesverksamt liv. Ju fler som har möjlighet att själva göra valet att byta arbetsplats, yrke eller bransch, desto rikare och mer jämlikt blir . Detta kräver dock att de grundläggande kunskapskraven på alla gymnasieprogram är relativt höga. Därför ska alla gymnasieprogram ge grundläggande behörighet till högskolan. Det är nödvändigt eftersom dagens moderna arbetsliv, och möjligheten att utvecklas inom sitt arbete eller starta eget, kräver goda kunskaper i bl.a. svenska och engelska. Det är också nödvändigt för att ge alla möjlighet och göra avståndet kort när det gäller att gå vidare till yrkeshögskola eller högskoleutbildning. Därför ska alla gymnasieprogram även fortsatt ge grundläggande behörighet till högskolan, och alla gymnasieprogram ska leda fram till en gemensam gymnasieexamen. Genom gymnasiereformen minskar tiden för de gymnasiegemensamma ämnena, vilket i kombination med en höjning av kraven för grundläggande högskolebehörighet skapar en uppdelning mellan de olika gymnasieprogrammen som saknar grund. Det ökar klyftorna och det är tillväxtfientligt. Att det inte ens ska vara möjligt att nå grundläggande behörighet även om man använder hela sitt individuella val, utan att man måste läsa utökat program eller studera inom vuxenutbildningen, förstärker detta. Gymnasiereformen flyttar ansvaret för att alla elever får nödvändiga kunskaper för ett helt yrkesliv från gymnasieskolan till den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Den övre åldersgränsen för gymnasiestudier, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub344 av m.fl. (MP) yrkande 1. En individ som har skaffat sig behörighet till gymnasieskolan får ibland leta långt bort från hemkommunen för att hitta någon utbildning. kan dessa utbildningar finnas på en gymnasieskola nära hemmet. har också antalet gymnasieskolor och därmed antalet gymnasieplatser ökat i landet, som ungdomskullarna har minskat. Mot den bakgrunden finns det gott om studieplatser i de befintliga och etablerade gymnasieskolorna. Därför bör en försöksverksamhet inledas där kommuner och fristående huvudmän får möjlighet att göra undantag från åldersreglerna för att fler ska kunna skaffa sig gymnasiekompetens med den inriktning de vill och närmare hemmet i de fall det kan anses behövligt. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad jag anfört. Kvalitet i lärlingsutbildningen m.m., punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2011/12:Ub218 av (C). Lärlingsutbildning kan vara ett verksamt sätt att höja kvaliteten i utbildningen, men försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har tyvärr inte varit framgångsrik när det gäller att motverka avhopp. I Nationella lärlingskommitténs utvärdering av försöksverksamheten med lärlingsutbildning dras slutsatsen att det behövs en omfattande skolförlagd period med både allmänteoretiskt och yrkesteoretiskt innehåll i början av utbildningen för att introduktionen ska bli bättre och avhoppen minska. Vikten av kompetenta handledare på de arbetsplatser som tar emot elever betonas också av kommittén, och handledarutbildningen måste därför uppvärderas. Det påpekas även att den arbetsplatsförlagda utbildningen inte ska ersätta utan komplettera den skolförlagda utbildningen och att det fortfarande behövs kompetenta yrkeslärare på skolorna. Införandet av en lärlingsutbildning i gymnasieskolan måste följas upp så att det blir verklig kvalitet i lärlingsutbildningen. De nationella programråden ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och för de handledare som tar emot lärlingar samt att utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Ett nationellt lärlingsråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och branscher bör inrättas för samordning av den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor m.m., punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2011/12:Ub326 av och (båda S), 2011/12:Ub369 av (S) och 2011/12:Ub514 av och (båda S). Elevers möjlighet till organisering och inflytande behöver stärkas. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. har det funnits en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor, som har avskaffats. Försöksverksamheten har fungerat ytterst väl och aktivt bidragit till bättre skolmiljöer, mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och ökad demokratisering av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges inflytande i skolan. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet i de kommunala gymnasieskolorna bör således återinföras. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Elevkårer, punkt 10 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub274 av (MP) yrkandena 1 och 2. Den utbildningsbevakning och kringverksamhet som sker på högskolorna genom studentkårerna är en obestridlig del av kvalitetsarbetet och bidrar till en öppen akademi och utveckling inom högre utbildning. Runt om i finns det en liknande verksamhet också på gymnasieskolor, som går under namnet elevkårer. Elevkårer skiljer sig från elevråd i den bemärkelsen att eleverna själva har hela ägarskapet, och elevkåren är fristående från skolans ledningsstruktur. Organiseringen sker utifrån elevernas egna intressen och på deras egna villkor. Det borde värderas högre. Elevkårernas arbete bör uppmuntras och stärkas och ges en status som liknar studentkårernas. Elevkårerna kan bidra med ett stärkt elevperspektiv, bättre relationer till närsamhället och arbetslivet samt ökad trivsel. Att bygga broar mellan skolan och näringslivet och etablera kontakt med arbetsgivare är viktigt för utbildningen, också på gymnasienivå. De mer fristående elevkårerna kan göra mycket i dessa frågor. Det är ett led i att stärka kvaliteten i den svenska gymnasieskolan. Ovanstående innebär att de skrivningar i skollagen som gäller elevinflytande bör justeras när det gäller gymnasieskolan samt att en särskild elevkårsförordning bör utredas. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag och i övrigt de åtgärder som behövs för att tillgodose vad vi nu har anfört. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:Ub203 av (S), 2011/12:Ub207 av (S), 2011/12:Ub211 av (S), 2011/12:Ub236 av och (båda S), 2011/12:Ub247 av m.fl. (S), 2011/12:Ub305 av (S), 2011/12:Ub471 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub484 av (S). Morgondagens samhälle möter andra utmaningar än dagens, och det är beklagligt att regeringen inte har sett över programstrukturen utifrån detta. Nya inriktningar som attraherar både unga kvinnor och män kan vara ett verksamt sätt att undvika de förluster av sökande från dessa grupper som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik eller som kombinerar bygg och arkitektur. Det skulle inte bara göra gymnasieskolans innehåll mer modernt, det skulle också stärka jämställdheten och minska risken för att gå miste om enskilda individers engagemang och förmågor på grund av att traditionella strukturer påverkar valet av studieinriktning. har yrkesprogram som domineras av män fler och tydligare yrkesutgångar än program där de flesta studerande är kvinnor. Detta måste ses över; alla yrkesprogram ska ha tydliga yrkesutgångar. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet m.m., punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Ub517 av m.fl. (MP). Ett område där dagens gymnasieutbildningar innehållsmässigt behöver uppdateras är möjligheten att läsa de stora språken. Bland kurserna i moderna språk dominerar spanska, franska och tyska. Stora språk såsom arabiska och kinesiska har dock vuxit i betydelse både i och globalt sett. Båda språken och även andra språk är viktiga då många som bor i talar dessa språk. Språken är också viktiga av handelspolitiska skäl och för att man bättre ska kunna förstå den globala utvecklingen inom samhällskunskap och ekonomi. Det socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbara samhället aktualiserar behovet av en bred förståelse för det komplexa samspelet mellan naturprocesserna och samhällsplaneringen. Tvärvetenskaplig forskning och utbildning är avgörande för att åstadkomma en kunskapsbaserad hållbar samhällsutveckling. För många ungdomar är valet mellan natur- och samhällsvetenskaplig utbildning svårt. Genom gymnasiereformen finns på naturvetenskapsprogrammet en inriktning som benämns naturvetenskap och samhälle. Vi föreslår att regeringen inrättar en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Därigenom får gymnasieskolan en tvärvetenskaplig utbildningsväg inom båda programmen. ger eleverna möjlighet att avvakta med det definitiva valet mellan naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen och förhindrar därmed felval och inlåsningseffekter som kan bli konsekvensen av den beslutade gymnasiereformen. Med detta förslag kommer färre elever att behöva ta omvägen via komvux eller tekniskt basår när de vill vidare till högre studier. Dessa elever kommer således snabbare ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet m.m., punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub517 av m.fl. (MP) och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 13. På gymnasieskolans naturvetenskapsprogram finns en inriktning som benämns naturvetenskap och samhälle. Regeringen bör inrätta en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Därigenom får gymnasieskolan en gemensam tvärvetenskaplig utbildningsväg inom de båda programmen. Fördelarna är betydande. Man underlättar elevers möjlighet att kombinera samhällsvetenskapliga studier med naturvetenskapliga. Elever som upptäcker värdet av naturvetenskapliga studier får redan under sin gymnasietid möjlighet att skaffa sig åtminstone partiell behörighet till naturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning. Därigenom ökar det totala antalet ungdomar med grundläggande naturvetenskaplig kompetens. Utbildningen ger en god grund för fortsatta studier och gör eleverna speciellt förberedda inom ett växande antal tvärvetenskapliga högskoleutbildningar. Den underlättar vidare samläsning över programgränserna och ger därmed skolorna möjlighet att erbjuda ett större utbud. Det gynnar också elevernas valfrihet, särskilt i mindre gymnasieskolor. För skolorna är fördelen att man kan organisera undervisningen mer kostnadseffektivt, en inte betydelselös aspekt med hänsyn till många kommuners ekonomiska situation och en förutsedd minskning av antalet elever i gymnasieskolan . ger eleverna möjlighet att avvakta med det definitiva valet mellan naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen och förhindrar därmed felval och inlåsningseffekter som kan bli konsekvensen av den beslutade gymnasiereformen. Med detta förslag kommer färre elever att behöva ta omvägen via komvux eller tekniskt basår. Dessa elever kommer således snabbare ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad jag har anfört. Estetisk verksamhet ett gymnasiegemensamt ämne, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:Ub518 av (MP). Det är självklart att alla gymnasieelever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt förmågan att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs också kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU och som ställt sig bakom. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Karriärutveckling för lärare, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ub370 av (S). Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter riktigt bra lärare. Kvaliteten i ett utbildningssystem kan aldrig bli högre än kvaliteten på dess lärare. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare. Då måste det också löna sig bra att utbilda sig till och arbeta som lärare. Vi vill se fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som lärare besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen med huvudsaklig förläggning vid högskolor och universitet. Dagens system för kompetensutveckling för lärare där staten bestämmer sig för att vidareutbilda lärarna inom än det ena än det andra skapar inte den långsiktighet eller lokala anpassning som krävs. Vi vill också utveckla skolans organisation. Lärare behöver lära av varandra och duktiga lärare behöver coacha andra. Goda praktiker kan på så sätt få spridning. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen m.m., punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:Ub235 av (M) och 2011/12:Ub431 av (M). Regeringen har lagt ut en besparing på gymnasieskolan med hänvisning till den nya gymnasieskolan som infördes . Kommunerna ska spara . Det motsvarar nästan 1 400 lärartjänster. ska kommunerna spara , vilket motsvarar mer än 3 600 lärartjänster. Regeringen skär ned på gymnasieskolan och antalet lärare, en av de mest centrala delarna av välfärden, som den fokuserar på att sänka skatter. Det kan vi inte acceptera. Vi har därför föreslagit i vår budgetmotion att gymnasieskolan ska tillföras 2012. När det har utretts om den nya gymnasieskolan verkligen innebär minskade kostnader kommer vi att utvärdera om ytterligare resurser behöver tillföras. Regeringen bör återkomma till med en utvärdering av kostnaderna efter med gymnasiereformen. Den nya betygsskalan och antagningen till högre utbildning, punkt 16 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 19. När man byter betygsskala är det oerhört viktigt att övergången blir rättvis. Det behövs därför rättvisa övergångsregler för antagningen till den högre utbildningen så att alla de ungdomar som börjar den nya gymnasieskolan har samma chans som äldre ungdomar att komma in på den utbildning de drömmer om och arbetar för. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Elevhälsan, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 21. Ungas psykiska hälsa försämras i . Många ungdomar med psykisk ohälsa behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa med kunskap och resurser för att möta elever med psykisk ohälsa. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Mobbning och kränkande behandling, punkt 18 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 22. Den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Det är helt oacceptabelt att en enda elev ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för mobbning och kränkningar. Elever som har blivit utsatta för mobbning berättar ofta om att de utsätts för en andra kränkning när de inte tas på allvar och inte blir trodda av de vuxna i sin närhet. Arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan behöver förstärkas. För att skolorna ska ha möjlighet att genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskaper samt kompetens om mobbningens mekanismer. Lärare och annan skolpersonal behöver få de kunskaper och den kompetens som krävs såväl för att kunna arbeta förebyggande mot mobbning som för att kunna hantera reella mobbningssituationer. Vilka metoder som fungerar måste det forskas om och utvärderas. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan, punkt 19 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2011/12:Ub341 av och (båda S). Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg syftar till att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs inom de aktuella verksamheterna. Arbetsgivaren är enligt lagen skyldig att kräva ett brottsregisterutdrag från den person man vill anställa. Lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorg. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Avgiftsfri skolmat, punkt 20 (MP, SD, V) av (SD), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: