· GZ01UU9 · 2012-06-14 15:02:10 — Om jag skulle uttrycka mig så innebär det enligt mitt sätt att tolka det mer resurser för statsrådet att själv kunna prioritera utan att behöva ha något större beslutssammanhang runt omkring. Det är så jag tolkar det.Jag vill dock gå över till en annan fråga. I svenska delegation jobbar vi nu ganska enträget, tycker jag, med att på alla möjliga sätt försöka implementera de rekommendationer vi lägger fast på våra sessioner. Det gör vi på olika sätt - genom att vi skickar ut till utskotten i och genom att vi försöker lyfta upp frågorna på våra parlamentariska utskottsbeslutsbord för att det ska bli större kraft bakom rekommendationerna. Min fråga till statsrådet är: Vore inte detta egentligen också en fråga för statsrådet att prioritera, alla de goda rekommendationer som läggs fram och tas på sessionen? Borde inte det vara en fråga att prioritera, så att de även kommer upp på regeringens beslutsbord? Om jag börjar med att kommentera vårt arbete med att få en prioriteringsbudget under varje ordförandeskap handlar det naturligtvis inte bara om , utan jag hoppas att det också kommer att fortsätta . Jag tycker nämligen att det är viktigt att ett ordförandeskap kan göra avtryck i arbetet i och att vi också vet att det är projekt som är prioriterade under en längre period.Med detta sagt ska det inte vara projekt som pågår i all evighet. Jag tror att vi alla har sett att det finns alldeles för många sådana i arbetet inom . Det handlar i stället om att faktiskt levandegöra Nordenfrågorna och också ständigt kunna se, aktuellt, var vi gör bäst nordisk nytta. Vi har sagt att de ledord vi vill använda under ordförandeskapet just handlar om utmaningarna med ungdomsarbetslösheten, utanförskap och hur vi ska säkerställa vår konkurrenskraft, vilket flera har talat om i debatten. Det handlar också om hållbarhet, som vi talade om, inte minst när det gäller våra närområden. En annan viktig fråga, som gäller demografiutvecklingen, är hur allt färre ska försörja allt fler som blir äldre och äldre.Med detta sagt vill jag också tacka som ordförande i svenska delegation för ett gott samarbete. Jag tycker att vi har ett bra samarbete mellan och i . Jag vet också att vi arbetar för tydliga gemensamma mål om att faktiskt göra nordisk nytta. När det gäller ett gränslöst tror jag att vi faktiskt är väldigt överens, allesammans. Jag vill dock försöka vara lite mer konkret när det gäller detta, och då tänkte jag utgå från överenskommelsen mellan de nordiska regeringscheferna om att ska vara en föregångare när det gäller grön tillväxt.Det rent konkreta jag tänker på är att den största potential för grön tillväxt i jag kan se är att bygga ihop och med en bra järnvägsförbindelse. Det tar att ta sig från centrum ut till flygplatsen, flyga och sedan ta sig från flygplatsen. En modern tågförbindelse skulle kunna bräcka det. Med några få uppehåll på vägen skulle man kunna skapa boendemiljöer för de viktigaste personerna. Det handlar om de nyckelmänniskor vi behöver locka till för att vårt näringsliv ska kunna vara först, ha de bästa hjärnorna och vara främst i nytänkande, ny teknik, utveckling, forskning och så vidare. De kräver boendemiljöer man inte kan leverera på så många ställen, men det kan vi göra i den nordiska miljön mellan och Stockholm.Jag har ställt frågan om detta på fem sessioner, tror jag, och jag har fått väldigt positiva svar från ministrarna på sessioner kring tanken. Framför allt från sida är man väldigt intresserad av att vi ska ha en satsning på att skapa denna tillväxtregion, som faktiskt skulle kunna bli den mest attraktiva i . Eftersom transporter är det svåra när det gäller klimatarbete är det naturligtvis intressant med järnvägsinvesteringar även på andra håll för att skapa bättre samverkan mellan de nordiska länderna, men det är detta jag är mest intresserad av att höra om. Hur går arbetet framåt? Tack för att du tar upp en väldigt viktig fråga, ! Det är en fråga jag kan säga är viktig för väldigt många människor i och i - oavsett var i man lever, tror jag. Vi har gjort en undersökning där vi har frågat människor som bor i de fyra nordligaste länen i vilken fråga som är viktigast. Alla har infrastrukturen som nummer ett. Visst finns det alltså stora behov, och det är därför regeringen har lagt och lägger stora resurser på vår infrastruktur. Sedan kommer det att ta tid, för det tar tid att bygga bra infrastruktur. En viktig del kan naturligtvis vara den mellan och . En annan viktig del är längre norrut, från och och över till . Ytterligare en viktig del är , där det behövs bättre kapacitet på den norska sidan. Jag tog initiativ till att få ett möte med den norska, den svenska och den finska infrastrukturministern i för sedan, just för att lyfta upp dessa frågor och hur viktiga de är - inte bara för att människor ska kunna transportera sig utan också för att vi ska kunna transportera varor, vilket är viktigt för vår import och export. Glädjande nog tycker jag att har svarat upp bra och faktiskt diskuterat hur man skulle kunna tidigarelägga just de bitar som är känsliga när det handlar om gränsen till . Man ser nämligen att det är av vikt för ännu fler människor.Sedan vill jag säga att jag inte tror att den stora lösningen för oss bara är att vi har rörlighet för människor mellan och , utan vi kommer att behöva väldigt många fler lösningar än så. Det gäller inte minst teknisk kompetens i form av civilingenjörer. När det gäller civilingenjörer är det just dem jag syftar på när jag talar om nyckelpersonerna. Jag vill först bara skicka med ministern detta: Använd begreppet "grön tillväxt"! Då kommer man att se att denna region är den stora potentialen i . Jag vill dock försöka hinna med två frågor till. Jag tyckte att svaret på fråga var väldigt bra. Jag vill bara höra om den internationella havskonventionen - jag tror att den heter så - som säger att man som land ska bevisa kontinentalsockelutsträckningen. Det finns alltså områden som de länder som har kontinentalsocklar mot fortfarande inte kan lägga beslag på. Jag sade i mitt anförande att det om vi ska verka för en lagstiftning i liknande den för finns ett område som skulle kunna omfattas av ett större internationellt ansvarstagande. Jag är nyfiken på vad regeringen tycker om det. Sedan vill jag hinna med frågan om tv också. Jag tänker faktiskt mest på barn som har pappan i det ena landet och mamman i det andra, men det är naturligtvis väsentligt också för alla andra. Jag tycker att detta är lite jobbigt. Jag vet att ett av hindren är de licenser man betalar för filmer och som gör det väldigt dyrt om man ska visa film för en större publik. Man borde dock kunna hitta ett sätt att komma runt detta. Det är så viktigt för kulturutbytet mellan länderna, för språkutvecklingen och också då för barn som har föräldrar i två av våra nordiska länder. Det ska inte vara ett hinder. De ska inte säga: Jag vill inte resa till pappa, för då får jag inte se nästa program i den serie jag följer!Det skulle vara så bra om vi kunde lösa detta på många rent konkreta och praktiska sätt. Jag hoppas att ni jobbar med det. Jag ska försöka hinna med allt, men jag är inte helt säker på att jag kommer att göra det.Jag vill ändå uppehålla mig lite grann vid vikten av att har tillgång till kompetenta, tekniskt utbildade människor. Vi kommer att få en extrem brist på civilingenjörer i och inte minst nu när vår gruvnäring går så starkt framåt. Här behöver vi ta krafttag när det handlar om arbetskraftsinvandring. Då tror jag inte att lösningen är , för de är ännu färre än vi, utan då handlar det om människor från tredje land, utanför . Vi måste underlätta betydligt mer och göra det mer attraktivt att vara i både för att utbilda sig och sedan kunna arbeta här med kompetenta frågor.När det sedan gäller igen är ingen kontinent till skillnad från , som ju är en kontinent omringad av hav, utan det är ett havsområde som är omringat av suveräna stater. Det regelverk som tillämpas för kan inte efterbildas beträffande just på grund av suveränitetsprincipen.Vad gäller är det kuststaterna , , , , och som har suveräna rättigheter inom sina respektive havsområden, i enlighet med . Ett fördrag liknande det som gäller för är alltså inte någon folkrättslig option för Arktis.Vad gäller skyddade områden i pågår en process i FN där man avser att undersöka huruvida kan utvidgas till att också omfatta skydd av områden utanför nationell jurisdiktion. FN har fattat beslut om en resolution. Man ska också tillsätta en ad hoc-arbetsgrupp som ska ta fram förslag på hur den kan utvidgas till att omfatta fler områden. Det inkluderar naturligtvis också internationella vatten. Vi följer detta väldigt noga från svensk sida. Fru talman och ! De sista skola vara de första.Som medlem av delegation i och som representant i tänker jag redovisa något av det som skett inom ramen för allt samarbete . Jag håller med delegationsledaren om mycket - ja, kanske inte om allt när hon som socialdemokrat polemiserar mot alliansregeringen men om rätt mycket annat kring ett öppnare, kunnigare och aktivare där integrationen ökar och gränshindren hyvlas ned.Den 1-3 november 2011 genomfördes den årliga sessionen i . Temat för året var det öppna samhället. Och mycket finns att säga om den chockvåg som 2011 sköljde över i avsky över Utøyamördandet men också om sympatin över hur vårt grannland hanterade denna utmaning. Många var vi i och de andra nordiska och baltiska länderna som i våra hjärtan kände att det som skedde i och utanför också skulle kunna hända i våra öppna samhällen. Statsminister blev allas vår statsminister.I kom en hel del av diskussionerna att kretsa kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor med en klar orientering bort från den ängslighet som visades under 1960-, 70-, och 80-talen då vi befann oss i skugga. fattade rent av beslut i om att detta är områden för fördjupat nordiskt samarbete och utbyte.Dagar som dessa är detta extra aktuellt då statsministrar samlade i öppnar för luftövervakning - rondering - över . Det är ett önskemål som jag själv fört fram i och som också finns med i den rapport som förre utrikesministern tog fram på uppdrag av de nordiska regeringarna . Det är bra och ansvarstagande att detta nu följs upp.Rent allmänt finns det anledning att inse att samarbetet i inte bara handlar om viktiga utmaningar i form av klimatförändringar eller hur ursprungsbefolkningarnas villkor ska säkras utan också om en helt ny dimension i form av försvarspolitiskt intresse. Det är ingen tillfällighet att knackar på dörren och vill bli insläppt i det . håller tappert emot.Fru talman! tog över ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet, Nordefco, som innefattar större delen av försvarspolitiken inom ramen för det nordiska samarbetet. Inom olika områden ser vi hur den nordiska dimensionen blir allt viktigare.Under 2011 deltog tillsammans med och framgångsrikt i Libyenmissionen med över med JAS Gripen, och av alla användbara bilder togs med hjälp av den svenska spaningskapseln. Vi har tillsammans med exempelvis danska, finska och baltiska vänner stått sida vid sida i . Vi ser också hur flygbaserna i , och samverkar kring övning och kunskapsöverföring. Det stärker tryggheten på Nordkalotten.I dag, , diskuteras och debatteras det i det norska en ny stor affär: En total kostnadsram om föreslås. Till det kommer genomförandekostnader på 224 miljoner. För svenskt vidkommande är det mycket intressant då 5,8 miljarder, motsvarande nästan , ska användas för direktanskaffning från . Det handlar nämligen om en uppgradering av 103 befintliga stridsfordon i . Ambitionen är vidare att förvärva ytterligare drygt 100 nya vagnar med olika förmågor och användningsområden. Den norska försvarsmakten satsar på en förstärkning och vidareutveckling av bataljonerna vid Troms respektive Österdals garnisoner.De krafter som ropar på begränsningar och ser exporten av försvarsmateriel som ett problem kan knappast glädja sig åt det norska beslut , men för oss andra är det här en bra affär. Den har en nordisk dimension, den är helt i linje med svenska försvars- och säkerhetspolitiska intressen och den stärker en bransch som direkt beräknas sysselsätta 30 000 personer och indirekt 100 000 personer i Sverige.Fru talman! Vid gårdagens partiledardebatt uppehöll sig statsminister vid de oroväckande mörka moln som samlas över den europeiska kontinenten. Här finns budgetunderskott men också underskott inom det politiska området och när det gäller ansvarstagande. Statsministern pekade på som en korridor av ekonomisk utveckling och välstånd. Därför finns det anledning att gå vidare och stärka den gemensamma konkurrenskraften och kompetensen. I ljuset av detta ska arbetet med att göra något åt gränshindren ses. Hinder som försvårar och förhindrar skapar trögheter. Låt mig ta några exempel.Det kan inte vara rimligt med norska skyddstullar som leder till att det saknas smör i så att det på norska auktionssajter kunde köpas svenskt smör för kilot. Vi hade smöret, de saknade det. Och den svensk som ska besöka ett bröllop eller en begravning i får endast ta med sig ett begränsat antal snittblommor från - jag tror att det handlar om 25 stycken. Nog borde rörligheten vid 50-årskalas och glädjande giftermål vara större än 25 snittblommor!Förhindrande och försvårande kort- och bankavgifter är ett annat irritationsmoment. Det kostar pengar och är bökigt att flytta pengar från ett land till ett annat - även om det är inom samma nordiska bankkoncern.Från sida har vi också pekat på miljövinsterna med ett gemensamt pantsystem, att kunna lämna flaskor och burkar var som helst i oberoende av var drycken har köpts. Det är än så länge inget som har fångats upp av de nordiska regeringarna, men önskemålet kvarstår från parlamentarikernas sida.Här hemma finns de som har fötts i av danska föräldrar och som växt upp där. När tiden är inne för att rösta upptäcker dessa till synes svenska ungdomar att de är danska medborgare. Som sådana får de inte rösta i det svenska riksdagsvalet, men de får heller inte rösta i det danska folketingsvalet då i grundlag förhindrar utlandsröstning. Det här är en fråga som har uppmärksammats av Förbund.Fru talman! Pendlingen är viktig. tjänar bra på svensk pendling. Enligt har den det gett ett ekonomiskt lyft till vårt grannland. Bara genererade pendlingen i dansk tillväxt. Verkligheten är att drygt 22 000 personer pendlar till . Mest gränspendling står vi svenskar för av den inomnordiska pendlingen eller 19 av de 22 miljarder som intjänas i ett annat nordiskt land. Och har antalet svenskar som bor i men arbetar i fyrfaldigats.Fru talman! , finska Samlingspartiet, talade för den konservativa gruppen vid sessionen i . Han sade att det nordiska varumärket är känt runt om i världen för öppenhet, jämlikhet, demokrati, välfärd och ansvarsfull marknadsekonomi. Den gemensamma nordiska samhällsmodellen, välfärdssamhället, bör vidareutvecklas, sade han på vår grupps vägnar. Sådan är mångas bild av vårt gemensamma Norden.Då blir det i sammanhanget trist, på gränsen till pinsamt, att de svenska Socialdemokraterna fortsätter att framhärda i sin process med svenska att uttrycket "den nordiska modellen" ska varumärkesskyddas som specifikt socialdemokratiskt.Det vore både klokt och klädsamt om Socialdemokraterna snabbt erkände hur fel partiet hamnat i den här frågan. Något PRV-stöd borde inte behövas. I stället för att med meningsmotståndare föra ett fritt och frejdigt politisk utbyte om själva innehållet framstår varumärkesskyddet som en smula grinigt.Dessutom verkar de socialdemokrater som vidtagit dessa åtgärder uppenbarligen rädda för att partiets egna företrädare inte genom egna goda argument ska kunna värna en egen definition av vad den nordiska modellen är. Det är ett underkännande av den egna kapaciteten och förmågan.Den nordiska modellen är ju något som vuxit fram genom många decennier och som formats av politiska krafter och regeringar med olika ideologiska förtecken. Även om , , dominerades av socialdemokratin har ju detsamma inte gällt våra grannländer. Omfattande välfärdsambitioner utmärker hela , men formerna och utförandet tar sig olika uttryck. Just olikheterna är en viktig förklaring till de gränshinder som identifieras när människor glädjande nog i större utsträckning rör sig mellan länderna.Att vara medborgare i ett land men bo, arbeta eller studera i ett annat kan visa sig problematiskt i fråga om exempelvis föräldraförsäkring, arbetslöshetsersättning eller rehabiliteringsinsatser.Ytterst vilar de nordiska välfärdssamhällena på ett fundament av värderingar. Bondesamhällena före industrialismen präglades av samarbete för att klara sådd och skördar, och det fanns en viktig känsla av tillit som utgjorde ett sammanhållande kitt in i vår tid.Att tänka på utan att också peka på bildningstraditionen och 1800-talets frikyrklighet är inte bara att i partipolitisk nit göra det enkelt för sig utan innebär att viktiga historiska händelser snittas bort.Fru talman! är viktigare än . Det speglas inte alltid när svenska medier bevakar presidentval eller när andra politiska händelser beskrivs. är i medieskugga. Det gäller även Åland.Rätt ofta glöms det bort att är en av de signatärmakter som förbundit sig att tillse att svenskan får behålla sin ställning på . Trots svenska neddragningar på den diplomatiska närvaron i olika delar av världen finns glädjande nog ett generalkonsulat kvar i . Endast ett land till markerar tydlig närvaro på , nämligen Ryssland.Åland är enda enspråkiga del. Där talas endast svenska, och det finns anledning för oss att på alla sätt slå vakt om vårt gemensamma språk.För egen del är jag övertygad om vikten av de nordiska språken. Det är en styrka att ungefär 20 miljoner av 25 miljoner människor kan förstå varandra, i varje fall hjälpligt och om man anstränger sig. Det märks också tydligt att de fem länderna och de tre självstyrande områdena vilar på ett gemensamt fundament av värderingar och förhållningssätt. Det är långt utvecklade välfärdssamhällen.Fru talman! är mer än , och den nordiska modellen är mer än Socialdemokraterna. Då är vi här igen med den debatt som vi påbörjade . Den nordiska modellen, särskilt välfärdsmodellen, är mycket socialdemokratisk och väldigt lite "moderatisk".Det är i som har gett oss patent på uttrycket den nordiska modellen. På samma sätt gav man patent på uttrycket verklighetens folk, och på samma sätt har man gett en mängd olika politiska partier och föreningar patent på namn. Det är inget märkligt förfarande för i Sverige.Jag har fullt förtroende för att gör korrekta bedömningar. Det intressanta är att man har hållit på ett bra tag med detta och konsulterat forskare och tittat på vetenskaplig forskning bakåt i tiden. Utifrån denna forskning har man kunnat konstatera att den nordiska modellen är starkt förknippad med arbetarrörelsen som tillsammans med har format det välfärdssamhälle vi har i Norden.Jag förstår inte vad ser för problem med att vi har ett patent på uttrycket den nordiska modellen, som också är kopplat till den forskningsrapport som är på gång. Vad är egentligen problemet? Tack och lov har ni inte patent på den nordiska modellen, ni har varumärkesskyddat uttrycket. Det är en viktig distinktion.Låt mig anta frågan både i sak och i form. Jag har ingen anledning att kritisera , även om det har inkommit ett antal invändningar som jag tror att PRV just nu håller på att behandla. De har kommit från privatpersoner och, pikant nog, även från och som också har anfört kritik mot att Socialdemokraterna vill varumärkesskydda uttrycket den nordiska modellen. Detta prövas nu av PRV.I form kan man möjligtvis tycka att Socialdemokraterna själva av klädsamhet inte borde ha lämnat in ansökan. De borde ha haft självtilliten och självförtroendet att klara av en diskussion med moderater, vänsterpartister och miljöpartister om vad man kan ha i den nordiska modellen.Det leder mig in på sak. Vad är den nordiska modellen? Vi ser hur den har vuxit fram under ett antal . pekade på några av beståndsdelarna. Otvivelaktigt har den formats av arbetarrörelsen och av . Man kan dock inte komma ifrån att den också har formats av , av folkskolan, av landets alla företagare, av våra universitet och studenter, av miljörörelsen och av kvinnorörelsen. Allt detta ligger bakom.Tillsammans har vi skapat ett som står för samarbete, tillit och sammanhållning. Det är det som gör de nordeuropeiska länderna - inte bara utan hela och delvis - så extraordinära.Ni har er viktiga beståndsdel i den nordiska modellen, men förneka inte oss andra vår del i vår gemensamma historia.I detta anförande instämde (KD). Låt mig först göra en rättelse. Det är ett varumärkesskydd. Enligt de uppgifter jag har hindrar det inte dig, , att använda begreppet den nordiska modellen - lika lite som det hindrar mig att använda uttryck verklighetens folk i både tal och skrift, om jag så vill. Den uppgiften har jag fått av Patent- och registreringsverket.I ditt anförande, , sade du att den nordiska modellen handlar om värderingar. Ja, självklart handlar det om värderingar. I den forskningsrapport som är på gång ska man titta på just vilka värderingar som har legat till grund, och man ska stresstesta den typ av modell vi har. Det ska bli intressant att se vad man landar i.Enligt vårt sätt att se det var det arbetarrörelsen som tillsammans med lade grunden till och byggde den nordiska välfärdsmodellen. Det är viktigt för oss att säga.I den här välfärdsmodellen ser vi mycket av det jobb som vi har lagt ned på olika frihetsreformer. Jag kan nämna exempelvis kvinnlig rösträtt, införandet av a-kassa och fri abort. I alla de tre exemplen röstade ni nej, och vi jobbade för. Jag tror inte att bara utan alla vänner i Alliansen och kanske många utanför den skulle vara glada om Socialdemokraterna ville ansluta sig till verklighetens folk. Vi känner stor öppenhet. Jag förstår att varumärkesskyddet inte hindrar mig eller någon annan att använda uttrycket den nordiska modellen. Jag gjorde det från talarstolen, och jag tänker fortsätta att göra det.Det är inte det jag kritiserar. Min kritik gäller att Socialdemokraterna saknar självförtroende, vilket gör att man måste gå till för att varumärkesskydda det uttrycket i stället för att delta i en diskussion om vad den nordiska modellen är och hur vi kan utveckla, förbättra och förstärka den och hur den kan vara delad inte bara mellan socialdemokrater och moderater utan mellan de nordiska länderna. Jag skulle dessutom vilja ha ett bredare perspektiv. Jag tror att det också handlar om de baltiska länderna och delvis Nordeuropa.Vad är det som är unikt? räknar upp några enskilda reformer. Jag är inte säker på att det är just det som konstituerar den nordiska modellen. Jag tror att det är djupare än så. Jag tror att det handlar om samarbete, tillit och samverkan, det som har lett till att vi har fått folkskola och allmänna sjukförsäkringar. Det är den värdemässiga grunden som är det intressanta. Det är då starkt begränsat det som jag kan läsa i mina anteckningar att just sade, nämligen att det är arbetarrörelsen och som har skapat det. Jag kan tänka mig en mängd annat. Det är det min kritik gäller. Förneka inte företagandets . Förneka inte folkbildandets . Förneka inte kvinnorörelsens . Vi skulle kunna använda i ett replikskifte för att tala om organisationer som har format den nordiska modellen.