bet · H001SfU4 · 2012-11-28 00:00:00 — 2012/13:SfU4 Vissa internationella socialavgiftsfrågor Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2012/13:18 Vissa internationella socialförsäkringsfrågor och en motion som har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas i betänkandet ett antal motioner från den allmänna motionstiden som rör socialavgifter. Motionerna tar bl.a. upp frågor om lägre socialavgifter för mindre företag och företag i glesbygd. I propositionen föreslås att en anställd som har ingått ett socialavgiftsavtal med sin utländske arbetsgivare inte längre ska betala egenavgifter, utan i stället fullgöra arbetsgivarens skyldigheter när det gäller redovisning och betalning av arbetsgivaravgifter. Vidare föreslås att egenavgifter ska tas ut på samtliga avgiftspliktiga inkomster och inte bara på sådana inkomster som ska inkomstbeskattas i . Slutligen föreslås att bestämmelserna om allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter ändras på så sätt att det för avdragsrätt inte längre ska krävas att avgiften är knuten till en intäkt som hänför sig till utfört arbete. Ändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. I ärendet finns två reservationer (S, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 4. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 5. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2012/13:18 punkterna 15 och avslår motion 2012/13:Sf1 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, V) 2012/13:Sk240 av (KD) yrkande 1, 2012/13:Sk263 av (M) yrkande 2, 2012/13:Sf242 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:Sf276 av (S), 2012/13:Sf287 av (M), 2012/13:Sf337 av och (båda SD), 2012/13:Sf345 av och (båda S), 2012/13:Sf379 av (C) och 2012/13:N391 av (M) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). I detta betänkande behandlas regeringens proposition 2012/13:18 Vissa internationella socialförsäkringsfrågor och en motion som har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas ett antal motioner från den allmänna motionstiden som rör socialavgifter. Lagrådet har yttrat sig över förslagen i propositionen och har inte haft något att invända mot dessa. Representanter för Facket för Service och Kommunikation (), () och har under ärendets handläggning inkommit med en skrivelse. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2, och en redovisning av motionerna och regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om socialavgiftsavtal och skyldighet att betala sociala avgifter och om avdragsrätt för utländska socialförsäkringsavgifter. avslår motionsyrkanden om bl.a. avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (S, V). Arbetsgivaravgifter ska betalas på avgiftspliktig ersättning till fysiska personer för arbete som utförs i . Enligt huvudregeln i 2 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , ska arbetsgivaravgifter betalas av den som utger avgiftspliktig ersättning. Arbetsgivaravgifter ska också betalas på avgiftspliktig ersättning för arbete i utlandet som betalas till en person som när arbetet utförs omfattas av svensk socialförsäkring enligt unionsrätten inom EU eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller enligt avtal med andra stater (2 kap. 4 § 2 ). Utländska arbetsgivare som saknar fast driftställe i betalar dock inte allmän löneavgift eftersom dessa inte är skattskyldiga i och den allmänna löneavgiften anses utgöra en skatt. Egenavgifter betalas av fysiska personer på avgiftspliktig inkomst av dels arbete i , dels arbete i utlandet som är hänförligt till ett fast driftställe i . Egenavgifter ska även enligt 3 kap. 2 § 2 betalas på avgiftspliktig inkomst av annat arbete i utlandet än sådant som är hänförligt till ett fast driftställe i om den avgiftsskyldige när arbetet utförs omfattas av svensk socialförsäkring enligt unionsrätten inom EU eller EES eller enligt avtal med andra stater. När egenavgifter beräknas består avgiftsunderlaget, enligt 3 kap. 12 § första stycket , av de avgiftspliktiga nettoinkomsterna enligt beslut om slutlig skatt för den avgiftsskyldige. Om en i utlandet bosatt egenföretagare saknar fast driftställe i är han eller hon inte skattskyldig för inkomster från näringsverksamhet här i landet, vilket medför att några egenavgifter inte kan tas ut. Ett undantag från huvudregeln att arbetsgivaravgifter ska betalas av den som ger ut avgiftspliktig ersättning till fysiska personer för arbete i och utomlands finns i 2 kap. 8 § . Enligt denna bestämmelse ska arbetsgivaravgifter inte betalas om en utländsk arbetsgivare har kommit överens med en anställd om att arbetsgivaravgifter inte ska betalas på ersättningen. I ett sådant fall ska den anställde i stället själv betala socialavgifterna i form av egenavgifter. En sådan överenskommelse innebär därmed att arbetsgivaren befrias från sin skyldighet att betala socialavgifter och att denna skyldighet i stället flyttas över på den anställde. En förutsättning för att ett sådant s.k. socialavgiftsavtal ska gälla är att utgivaren saknar fast driftställe i . Enligt artikel 21.2 i den s.k. tillämpningsförordningen (förordning (EG) nr 987/09 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen) får en arbetsgivare som saknar fast driftställe i den medlemsstat vars socialförsäkringslagstiftning är tillämplig komma överens med en anställd om att den anställde ska fullgöra arbetsgivarens skyldigheter att betala avgifter för dess räkning, utan att arbetsgivarens underliggande skyldigheter åsidosätts. När sjöarbetskonvention träder i kraft kommer i 6 kap. 3 § socialförsäkringsbalken (SFB) anges att även arbete som på ett handelsfartyg från tredjeland ska anses som arbete i , om sjömannen är bosatt i och fartyget inte uteslutande går i sådan inre fart som avses i 3 § sjömanslagen (prop. 2011/12:35, bet. 2011/12:TU6, rskr. 2011/12:133). Av 1 kap. 7 § framgår att arbete på fartyg anses som arbete i i samma utsträckning som enligt 6 kap. 3 § SFB. En utländsk arbetsgivare som saknar fast driftställe i kan ingå ett avtal med den anställde om att den anställde själv ska betala socialavgifter i form av egenavgifter, ett s.k. socialavgiftsavtal. Regeringen föreslår att en anställd som har ingått ett socialavgiftsavtal med sin utländska arbetsgivare inte längre ska betala egenavgifter, utan i stället fullgöra arbetsgivarens skyldigheter när det gäller arbetsgivaravgifter. Ändringarna innefattar en EU-anpassning av de svenska reglerna och innebär bl.a. att den anställde ska redovisa och betala arbetsgivaravgifter till . Ett sådant socialavgiftsavtal innebär dock inte att arbetsgivaren befrias från sina skyldigheter beträffande arbetsgivaravgifter om den anställde inte fullgör sina skyldigheter. Att den anställde träder in i arbetsgivarens ställe när det gäller arbetsgivaravgifter innebär inte att den anställde ska överta arbetsgivarens skyldigheter beträffande annat än socialavgifter, t.ex. för arbetsmiljö och rehabilitering. För att förtydliga detta föreslår regeringen att det uttryckligen anges i 5 kap. 5 § skatteförfarandelagen att fråga är om att fullgöra skyldigheterna när det gäller redovisning och betalning av arbetsgivaravgifter. Egenavgifter kan inte tas ut av enskilda näringsidkare eller anställda med socialavgiftsavtal om de inte är skattskyldiga i . Trots detta kan egenföretagare i vissa fall omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet. Detta system bygger dock på att alla som omfattas av det också ska vara med och betala till det. Det är därför enligt regeringen angeläget att denna brist rättas till. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att egenavgifter ska kunna tas ut på samtliga avgiftspliktiga inkomster och inte enbart på inkomster som beskattas i . I propositionen anges bl.a. att de aktuella förslagen inte förändrar tillhörigheten till det svenska socialförsäkringssystemet eller med den sammanhängande skyldigheten att betala socialavgifter för vare sig sjömän eller någon annan grupp anställda. Däremot föreslogs i proposition 2011/12:35 sjöarbetskonvention en ändring i SFB innebärande att visst arbete ska anses som arbete i . Ändringen har godkänts av (bet. 2011/12:TU6, rskr. 2011/12:133) men har ännu inte trätt i kraft. Denna förändring behandlas dock inte i denna proposition. I propositionen föreslås vidare att ett belopp som motsvarar den ersättning som den anställde kan anses ha fått för att betala de arbetsgivaravgifter som följer av ett socialavgiftsavtal inte ska ingå i avgiftsunderlaget. Pensionsgrundande inkomst (PGI) ska bestämmas med ledning av det underlag som används för att beräkna arbetsgivaravgifterna. En anställd som har ingått ett socialavgiftsavtal ska anmäla sig för registrering hos från det att avtalet ingicks. För att säkerställa att får tillgång till de uppgifter som krävs för att fastställa PGI för ersättningar och förmåner som inte ska tas upp till beskattning, ska kontrolluppgift alltid lämnas för avgiftspliktiga ersättningar och förmåner enligt . För att ska kunna beräkna PGI och fastställa ett korrekt avgiftsunderlag för egenavgifter på inkomster som inte beskattas i , bör den avgiftsskyldige beräkna den skattefria avgiftspliktiga nettoinkomsten i en inkomstdeklaration, oavsett om denne ska inkomstbeskattas här eller inte. I syfte att klargöra att PGI av annat förvärvsarbete också ska beräknas på avgiftspliktiga intäkter som inte beskattas i föreslås ett förtydligande i socialförsäkringsbalken. I propositionen anges att obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter som tas ut på t.ex. pension inte är avdragsgilla enligt ett avgörande från (RÅ 2006 ref. 55). Orsaken till detta är att en avgift på pension inte är en sådan avgift som betalas på grund av utfört arbete. Regeringen anser att avdrag bör kunna göras för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter på t.ex. pension. Villkoret om att den obligatoriska utländska socialförsäkringsavgiften ska hänföra sig till utfört arbete bör därför tas bort. De nya reglerna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. I kommittémotion 2012/13:Sf1 av m.fl. (S) yrkas avslag på propositionen (yrkande 1). Motionärerna anför att den föreslagna förändringen när det gäller socialavgiftsavtal riskerar att skapa ökad otydlighet. Om arbetstagare till utländska arbetsgivare måste registrera sig som arbetsgivare innebär det att de också påtar sig en rad skyldigheter som arbetsgivare har att fullfölja, exempelvis när det gäller arbetsmiljö och rehabilitering. Den föreslagna lagändringen får således arbetsrättsliga konsekvenser som är svåra att överblicka. Den riskerar dessutom att leda till omfattande negativa konsekvenser för svensk sjöfart. I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som tydligt beaktar de arbetsrättsliga konsekvenserna av en förändrad reglering inom området och konsekvenserna för svensk sjöfart. Ett s.k. socialavgiftsavtal, som innebär att en anställd i vissa fall ska betala egenavgifter, kan ingås oavsett om den anställde beskattas i eller inte. Egenavgifter vid arbete i utlandet ska under vissa förutsättningar betalas på avgiftspliktig inkomst om personen enligt unionsrätten eller ett avtal med en annan stat omfattas av svensk socialförsäkring. Är den avgiftsskyldige inte skattskyldig i kan dock inte några egenavgifter tas ut trots att personen omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet. Regeringens förslag om att en anställd som ingår ett socialavgiftsavtal ska betala arbetsgivaravgifter i stället för egenavgifter får till följd att sociala avgifter kommer att kunna tas ut även på inkomster som inte beskattas i . Regeringen föreslår också att det för egenföretagare ska kunna tas ut egenavgifter på samtliga avgiftspliktiga inkomster och inte enbart på inkomster som beskattas i . Utskottet kan konstatera att regeringens förslag innebär att även inkomster som inte beskattas i kan ingå i underlaget för beräkning av t.ex. pensionsgrundande inkomst och att sociala förmåner kommer att motsvaras av inbetalda avgifter. Utskottet delar regeringens principiella inställning att om rätt till svenska socialförsäkringsförmåner föreligger så ska socialavgifter betalas. Utskottet har också tidigare vid åtskilliga tillfällen framhållit vikten av att det finns ett samband mellan socialförsäkringsförmåner och socialavgifter liksom att avgifter i möjligaste mån bör betalas för eller av den som omfattas av socialförsäkringssystemet (senast i yttr. 2012/13:SfU1y). Av propositionen framgår att det förhållandet att den anställde genom ett socialavgiftsavtal träder in i arbetsgivarens ställe i frågor om arbetsgivaravgifter inte innebär att den anställde ska överta andra skyldigheter som arbetsgivaren kan ha, t.ex. för arbetsmiljö och rehabilitering. I den föreslagna lagtexten i skatteförfarandelagen anges således uttryckligen att fråga är om att fullgöra arbetsgivarens skyldigheter i fråga om redovisning och betalning av arbetsgivaravgifter. Den s.k. tillämpningsförordningen har direkt effekt och gäller därför som svensk lag. Utskottet anser därför, i likhet med regeringen, att en anpassning av den svenska lagstiftningen om socialavgiftsavtal bör ske så att den överensstämmer med tillämpningsförordningen. Utskottet ställer sig med det anförda bakom regeringens lagförslag. sjöarbetskonvention föreskriver att alla sjömän som bor på en medlemsstats territorium ska ha ett socialförsäkringsskydd som inte är mindre förmånligt än det som landbaserad personal i det landet har. Till följd av implementeringen av sjöarbetskonventionen har beslutats om en ändring i SFB. Utskottet kan konstatera att till dess ändringen inte har trätt i kraft behöver tredjelandsarbetsgivare (med vissa undantag) för sjömän som är bosatta i inte betala socialavgifter. Sjömännen omfattas inte heller av de arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna. Sådana förmåner kan i stället vara reglerade i kollektivavtal som såldes har anpassats till gällande regler. När den av beslutade lagändringen i 6 kap. 3 § SFB träder i kraft kommer det innebära att även tredjelandsarbetsgivare blir skyldiga att betala arbetsgivaravgifter (utom allmän löneavgift, dvs. fr.o.m. sammanlagt ) för sjömän som är bosatta i och att sjömännen omfattas av de svenska arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna. I motion 2012/13:Sf1 yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma med förslag som tydligt beaktar de arbetsrättsliga konsekvenserna av en förändrad reglering inom området och konsekvenserna för svensk sjöfart. Vidare har under utskottets beredning av ärendet en skrivelse från representanter för Facket för Service och Kommunikation (), () och inkommit. I skrivelsen anförs att i 6 kap. 3 § SFB bör undantag göras för sjömän som omfattas av kollektivavtal som anger att avtalets socialförsäkringsskydd motsvarar vad som skulle ha gällt om arbetet utförts i . Utskottet noterar att i remissvar till av , , och totalkostnaden för de kollektivavtalade sociala förmånerna är . Utskottet kan inte utesluta att implementeringen av sjöarbetskonventionen i svensk lagstiftning kan medföra att det behöver göras en anpassning i kollektivavtal som ger ett socialförsäkringsskydd. Utskottet, som har förståelse för att det finns en oro hos branschen, utgår från att regeringen noga följer de konsekvenser som implementeringen av sjöarbetskonventionen kan få för sjömän och vid behov återkommer till med förslag på eventuella justeringar. Enligt utskottets mening får motion 2012/13:Sf1 (S) yrkande 2 därmed anses i vart fall delvis tillgodosedd. Med vad som anförts tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2012/13:Sf1 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och företag i glesbygd. Jämför reservation 2 (SD). Socialavgifter tas ut för att finansiera de sociala trygghetssystemen och består dels av arbetsgivaravgifter för anställda, dels av egenavgifter som främst avser fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet. Till dessa avgifter kommer en allmän löneavgift. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget som utgörs av löner, arvoden och andra ersättningar för arbete. Egenavgifterna uppgår till av avgiftspliktiga nettoinkomster. Den allmänna löneavgiften uppgår till och baseras på samma underlag som arbetsgivaravgiften och egenavgiften. Arbetsgivaravgiften och den allmänna löneavgiften uppgår därmed till medan egenavgiften och den allmänna löneavgiften uppgår till av avgiftsunderlaget. För dem som inte fyllt tas arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter ut i form av ålderspensionsavgift och en fjärdedel av övriga arbetsgivaravgifter inklusive den allmänna löneavgiften. För den som fyllt tas arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter ut endast i form av en ålderspensionsavgift, . En reducering av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften med högst får göras i stödområden (vissa kommuner och församlingar i , , , , , och ) och högst med sammanlagt . Motsvarande reducering får göras av egenavgifterna och den allmänna löneavgiften med högst . Takbeloppen har införts för att stödet ska falla inom ramen för sådant stöd av mindre betydelse som kan ges enligt för statsstöd. Kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk och registrerade trossamfund är undantagna från möjligheten att göra detta avdrag. Reglerna ska inte heller tillämpas på bl.a. jordbruks-, fiske- och transportverksamheter. Vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag kan avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock med högst . En förutsättning för avdraget är att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte . I motion 2012/13:Sf242 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att säkerställa att socialförsäkringsavgifterna används till att stärka socialförsäkringssystemet. Det bör ses över hur det överskott som socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, genererar kan användas till att förstärka den sociala tryggheten i samhället. I motion 2012/13:Sf276 av (S) begärs ett tillkännagivande om villkoren för småföretagare. Motionären anser bl.a. att sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga bör slopas och att arbetsgivaravgifterna för små företag i stället bör sänkas. I motion 2012/13:Sf345 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att byta namn på arbetsgivaravgifter till löntagaravgifter. Motionärerna anför att arbetsgivaravgifterna är en del av löneutrymmet som löntagarna har avstått från i förhandlingar för att bygga upp trygghetsförsäkringar. och (båda SD) begär i motion 2012/13:Sf337 ett tillkännagivande om sänkt arbetsgivaravgift för arbetsgivare i glesbygd. För att en långsiktigt levande svensk glesbygd ska finnas måste svenska företag som verkar inom stödområde A få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera genom geografiskt differentierade arbetsgivaravgifter. I motion 2012/13:Sf287 (M) begärs ett tillkännagivande om sänkta arbetsgivaravgifter. Motionären framhåller att en av de stora kostnaderna, särskilt för småföretag, är arbetsgivaravgifterna. Med sänkta arbetsgivaravgifter skulle fler jobb kunna skapas och fler företag kunna växa. Även i motion 2012/13:Sk263 av (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för småföretag. Arbetsgivaravgifterna hindrar företagare från att anställa eftersom lönekostnaderna är den dominerande kostnaden för många småföretag. I motion 2012/13:N391 av (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över arbetsgivaravgifterna för småföretag. Storleken på arbetsgivaravgiften påverkar sysselsättningen och företagens expansionsmöjligheter. Regeringen bör se över möjligheterna att förbättra arbetsgivaravgifterna för småföretag. (C) begär i motion 2012/13:Sf379 ett tillkännagivande om behovet av att stärka företagarlinjen och om en framtida skatteväxling. Konkurrenskraften och tillväxtmöjligheterna skulle genom en sänkning av arbetsgivaravgifterna stärka de små företagens möjligheter att anställa fler. I motion 2012/13:Sk240 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över arbetsgivaravgifterna för små och medelstora företag. Motionären framhåller att för många små och medelstora företag är kostnaderna för att anställa fortfarande alltför höga. har med internationella mått mätt höga kostnader för att anställa. För socialförsäkringssystemets legitimitet är det enligt utskottet principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. har emellertid i flera fall frångått principen om samband mellan avgifter och förmåner och ställt sig bakom olika förslag om nedsättning av socialavgifterna eftersom det har ansetts nödvändigt att använda avgifterna även för andra syften än de föreskrivna, t.ex. för sysselsättningsskapande åtgärder. Detta har bl.a. fått till följd att låga avgifter numera betalas på ersättningar som utges för ung arbetskraft och för personer som fyllt samt att ett avdrag på av ett visst avgiftsunderlag medges vid beräkning av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Vidare har möjligheten att reducera arbetsgivaravgifterna, egenavgifterna och den allmänna löneavgiften i stödområden utformats så att det relativt sett gynnar små företag i glesbygd. I betänkande SOU 2012:50 Nystartszoner föreslås ett system med nystartszoner för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap. Företag inom dessa zoner ska kunna få kraftigt sänkta arbetskraftskostnader . Avdraget föreslås motsvara en sänkning av socialavgifterna till . Det maximala avdraget föreslås uppgå till ca per anställd och år, vilket skulle kunna innebära upp till ca per företag och år. har fått i uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Syftet är att beskattningen ska utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Arbetet tar främst sikte på aktiebolag men handelsbolag och enskilda näringsidkare kan komma att omfattas av föreslagna generella åtgärder. Kommittén ska även analysera andra sätt att sänka skattebetalningarna från bolagssektorn, t.ex. genom sänkta socialavgifter. I delbetänkandet SOU 2012:66 Skatteincitament för forskning och utveckling föreslås att arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling ska sättas ned av avgiftsunderlaget och högst per koncern och månad. Slutbetänkandet ska lämnas . Utskottet, som anser att det är angeläget att olika åtgärder vidtas för att stimulera framför allt de små företagens vilja att växa, bl.a. genom att anställa, kan konstatera att ett antal åtgärder har vidtagits i detta syfte och att regeringen bereder förslag om ytterligare avgiftssänkningar. Utskottet noterar även att bolagsskatten sänks fr.o.m. . Utskottet är inte berett att föreslå ytterligare nedsättningar i avgiftsuttaget. Motionerna 2012/13:Sf276 (S), 2012/13:Sf337 (SD), 2012/13:Sf287 (M), 2012/13:Sk263 (M) yrkande 2, 2012/13:N391 (M) yrkande 2, 2012/13:Sf379 (C) och 2012/13:Sk240 (KD) yrkande 1 avstyrks därmed. Ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera är föreskrivet i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter.