bet · GZ01AU5 · 2012-02-08 00:00:00 — I detta sammanhang kan nämnas att den s.k. upphandlingsutredningen (dir. 2010:86) gör en utvärdering av upphandlingsregelverket och en översyn av upphandlingsstatistiken. Utredningen ska bl.a. kartlägga och analysera erfarenheterna av att använda offentlig upphandling som medel för att verka för samhällspolitiska mål som avser miljöhänsyn, sociala och etiska hänsyn samt ökad medverkan av små och medelstora företag i offentliga upphandlingar. Uppdraget ska genomföras på ett utåtriktat sätt i kontakt med bl.a. statliga myndigheter, arbetsmarknadens parter, företag och intresseorganisationer. Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande om en ändring i AML om utvidgad samverkan vid upphandling. Motion A335 (S) yrkande 26 avstyrks. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt föreslår utskottet att motionsförslag om arbetsskadestatistik och ett förändrat uppdrag till avslås. Jämför reservation 5 (V). bildades genom att och Arbetarskyddsstyrelsen gick samman och bildade en enda myndighet. Verket har regeringens uppdrag att bl.a. se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. Utgångspunkten i AML är att arbetsgivaren har huvudansvaret för arbetsmiljön. Verkets arbetsmiljöinspektörer kontrollerar att AML och föreskrifterna följs när de inspekterar arbetsställen. ansvarar för statistik om arbetsmiljö och arbetsskador i och är också s.k. förbindelsekontor (kontaktmyndighet) i när det gäller utstationering. Det innebär att verket ska tillhandahålla information om de arbets- och anställningsvillkor som kan bli tillämpliga vid en utstationering i . EU-arbete omfattar främst deltagande i kommittéer och grupper som arbetar med utformning av EU-direktiv, frågor som rör tolkning och tillämpning av direktiv samt erfarenhetsutbyte och information om arbetsmiljörelaterade frågor. ansvarar bl.a. för rapporter om den praktiska tillämpningen av EU-direktiv inom arbetsmiljöområdet. Europeiska arbetsmiljöbyrån, EU-Osha, är ett EU-organ som är placerat i i och har till uppgift att sprida information om arbetsmiljöfrågor inom framför allt EU-länderna. är arbetsmiljöbyråns kontaktpunkt i och samordnar företrädare för regeringen, arbetsgivare och arbetstagare i ett partssammansatt nätverk. anser i motion A276 yrkande 3 att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till som ska ha skyldighet att registrera dessa. En väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor är av stor vikt för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara effektivt. Det statistiska underlaget är också viktigt för arbetsmiljöforskningen. Ett aktuellt och växande problem är de stora mörkertal som partiet antar finns när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligtvis arbetar i . och (båda S) anser i motion A241 att ska låta göra en arbetsmiljötillsyn i skolorna. i och (båda M) framför i motion A363 att majoriteten av de svenska företagen arbetar aktivt för arbetsmiljön i syfte att främja de anställdas hälsa. En viktig framgångsfaktor för en bra arbetsmiljö är att för en dialog med företagarna och hjälper dem. Det finns dock flera exempel där snarare stjälper än hjälper företag. Motionärerna vill därför att en översyn ska göras av implementering av EU-direktiv (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att riktlinjerna och uppdraget för bör ses över (yrkande 2) och att en justering ska ske så att verket får ett mer konsultativt och framåtsyftande förhållningssätt (yrkande 3). Utskottet vill peka på roll och dess viktiga uppgift att med tillsyn övervaka att samhällets krav på en god arbetsmiljö uppfylls. Verkets kärnuppgift är att se till att AML och annan arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning följs. Utskottet anser att den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöarbetet visar en ändrad inställning till företagen i arbetsmiljöarbetet. Det sägs bl.a. att ambitionen är att ska sprida kunskap om arbetsmiljöns positiva betydelse för företagens verksamhet. Arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande betonas i högre grad liksom arbetsmiljön som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor. har arbetat med en stor informationssatsning för att nå ut till fler med information som innehållsmässigt ska hålla en hög kvalitet. Verket har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samband med årsredovisningen lämna en särskild redogörelse till regeringen för informationssatsningen med inriktning på i vilken utsträckning man nått ut till de mindre företagen. Utskottet vill understryka att regeringen arbetar målmedvetet med frågan om att förenkla för företagen. Det handlar bl.a. om hur reglerna är utformade (tekniskt, språkligt m.m.), att de kan förstås och tillämpas, att det så långt möjligt finns en fungerande systematik och överblickbarhet m.m. genomfördes det omfattande förbättringar av regelstrukturen inom arbetsmiljöområdet i samarbete med arbetsmarknadens parter, och 26 föreskrifter, allmänna råd, meddelanden och anvisningar upphävdes. De administrativa kostnaderna för företagen minskade. Bara på område minskade kostnaderna för regler som belastar företag med eller . Ungefär hälften av minskningen är resultat av arbete inom . Den svenska arbetsmarknaden består till stor del av små eller mycket små företag. Av 1 120 702 företag 2011 var 841 559 enmansföretag, och 237 922 hade färre än 10 anställda (SCB, Företagsregister ). hade ofta sämre kunskapsmässiga och andra resurser att hantera arbetsmiljöproblem. Den undersökning som genomfördes av 2008 med anledning av ett ökande antal dödsolyckor visade bl.a. att det var hos de minsta företagen som de största arbetsmiljöriskerna fanns. Det är också bara en mindre andel av de riktigt små företagen som är anslutna till företagshälsovård och därigenom kan få kunskapsmässigt och praktiskt stöd. Utskottet anser att det är av stor betydelse att kontinuerligt vidareutvecklar metoder för att identifiera var fördjupade tillsynsinsatser behövs, inte minst i förhållande till de små och medelstora företagen och deras särskilda situation. När det gäller arbetet med att genomföra EU-direktiv i svensk rätt vill utskottet peka på att i sin årsredovisning uppger att man ger högsta prioritet åt detta. Utskottet vill understryka att kontinuerligt bör sträva efter att bestämmelser på alla nivåer ska vara lätta att förstå och enkla att följa och leda till att arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar minskar. Utskottet anser det också nödvändigt för verket att ta hänsyn till omvärldsfaktorer och önskemål från berörda, i synnerhet arbetsmarknadens parter. I detta sammanhang vill utskottet också betona vikten av att förslag till föreskrifter går ut på remiss till dem som påverkas av förslaget och att samråd regelmässigt hålls med arbetsmarknadens parter. Utskottet utgår också från att löpande överväger om det finns alternativ till föreskrifter, t.ex. handböcker eller informationsmaterial. Utskottets sammantagna bild av är att det använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. När det gäller frågan om arbetsmiljön i skolan som tas upp i motion A241 (S) är det huvudmannen för verksamheten som har det yttersta ansvaret för skolans arbetsmiljö. Rektorn har oftast fått ta över ansvaret att se till att arbetsmiljön på skolan är bra från huvudmannen. Rektorn ska bedöma vilka risker för ohälsa och olycksfall som finns och förebygga dem. Skyddsombuden och elevskyddsombuden har också en viktig roll i skolans arbetsmiljöarbete. Utskottet har från fått upplysningar om att hot och våld i skolan är ett alltmer växande problem. Bland elever på högstadiet har av pojkarna och av flickorna minst en gång skadats genom slag, sparkar eller annat. För lärarnas del är motsvarande siffror bland kvinnorna och bland männen. Därutöver har var fjärde elev drabbats av den mildare formen av fysiskt våld som aggressiva knuffar. Forskare vid har på uppdrag av sammanställt internationell forskning. De har också kartlagt förekomsten av hot och våld i skolan och hur det yttrar sig och upplevs av utsatta elever och lärare. Rapporten, som består av en kunskapsöversikt och en enkätstudie ingår i satsning på att samla in och sprida aktuell kunskap i frågor av betydelse för arbetsmiljön. Det är därför positivt att i sitt budgetunderlag till regeringen (2010/101015) har gjort bedömningen att bl.a. tillsynsområdet hot och våld behöver prioriteras . Det är angeläget att frågan om hot och våld i skolan uppmärksammas. När det gäller frågan om vilken statistik som för över skador och olycksfall som inträffar i är det formellt sett som styr hur statistiken förs i medlemsländerna. För att undvika dubbelregistrering ska en och samma olycka bara tas med i statistiken en gång. Därför registreras inte alla olyckor som faktiskt inträffar i i den svenska statistiken. Till exempel ingår inte olyckor som drabbar tillfälligt utstationerade arbetstagare som utför arbete i . generaldirektör har vid en utskottsutfrågning gett uttryck för att myndigheten i sin information missar en viktig aspekt på det hela. Han uttalade att myndigheten måste finna ett sätt både att leva upp till statistikreglerna inom EU och kommunicera med medborgarna och uppdragsgivarna, dvs. Enligt underhandsinformation från är denna fråga fortfarande aktuell. Utskottet har dock noterat när det gäller statistik över dödsolyckor i arbetslivet att numera särredovisar antalet drabbade som är anställda i utländska företag och som är verksamma i men registrerade i andra länder. Med hänvisning till det som anförts ovan anser utskottet att motionerna A241 (S), A276 (V) yrkande 3 och A363 (M) yrkandena 13 bör avslås. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet ett motionsförslag om företagshälsovård. Utskottet föreslår att motionsyrkandet avslås. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Enligt 3 kap. 2 c § AML ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser och ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Verksamheten regleras även genom föreskrifter och allmänna råd som utfärdats av . Verket har i sin instruktion uppdraget att följa och främja företagshälsovården. konvention (nr 161) om företagshälsovård, som har ratificerat, ställer också krav på att anställda ska ha tillgång till företagshälsovård. Socialdemokraterna vill i motion A335 yrkande 28 att målsättningen ska vara att fler arbetstagare får tillgång till en företagshälsovård med kvalitet som är neutral och som arbetar för både arbetsgivare och arbetstagare. Företagshälsovården spelar en viktig roll för att förebygga och undanröja risker för ohälsa i arbetslivet. Dess inriktning och innehåll behöver anpassas till de arbetsmiljö- och ohälsoproblem som finns i dagens arbetsliv. Utgångspunkten är att företagshälsovården ska vara ett stöd till arbetsplatsen för arbetsmiljö och arbetslivsinriktad rehabilitering. Statsbidraget till företagshälsovården drogs in och verksamheten har därefter utvecklats uteslutande utifrån vad dess kunder har efterfrågat. 2010 tillkom det dock ett bidrag i enlighet med förordningen (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet. I förordningen finns bestämmelser om bidrag till anordnare av sådan företagshälsovård som, utöver förebyggande insatser, även kan tillhandahålla tjänster för att medicinskt förebygga, utreda och behandla arbetsrelaterade och icke-arbetsrelaterade sjukdomar och skador. Förordningen har utvärderats av och . Av utvärderingsrapporten framgår bl.a. att förordningen inte tycks ha påverkat avtalen mellan arbetsgivare och företagshälsovården och att önskemål har förts fram om att bidrag enligt förordningen ska kunna användas även för preventivt arbete. Utvärderingsrapporten bereds i . Utskottet kan konstatera att en stor del av diskussionen om företagshälsovården har handlat om dess roll och uppgifter i samhällets sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocesser. Mindre uppmärksamhet har ägnats åt företagshälsovårdens roll i det hälsofrämjande och förebyggande arbetsmiljöarbetet. Utskottet anser att det är angeläget att företagshälsovårdens förebyggande uppdrag också lyfts fram. Behovet av en kompletterande expertresurs i arbetsmiljöfrågor gör sig särskilt gällande för små och medelstora företag. I den forskningspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) föreslogs att för arbetsliv och socialvetenskap, i det följande förkortat FAS, skulle överväga ett tvärvetenskapligt forskningsprogram på det multidisciplinära kunskapsområdet företagshälsovård. Resultatet blev ett tvärvetenskapligt forskningsprogram med en professur i företagshälsovård, två programstöd och två nätverk. Professuren finansieras och kan förlängas . Programstöden är inriktade på interventions- och implementeringsforskning samt forskning om framtidens företagsvård. I detta sammanhang kan också nämnas att regeringen beslutade att inrätta en delegation för kunskapsområdet företagshälsovård, den s.k. FHV-delegationen. FHV-delegationen fick bl.a. i uppdrag att bilda ett forum för att stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och företagshälsovårdsbranschen för att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård. Delegationen skulle också verka för ökad forskning inom området. FHV-delegationen överlämnade studiehandboken företagshälsovård möjligheter och metoder (SOU 2011:63) till regeringen. Boken speglar företagshälsovården ur olika aspekter och är indelad i olika delar. Den första delen Företagshälsovårdens utveckling och nuläge ger bl.a. en kort historik och en bild av läget och beskriver nyttan och möjligheterna med en väl fungerande företagshälsovård. Där ges också en internationell utblick och en sammanställning av regelverket som berör företagshälsovården. Det finns även en del som handlar om hur arbetsmarknadens parter ser på företagshälsovårdens uppgift. Det kan också nämnas att FHV-delegationen överlämnade sin slutrapport företagshälsovård en rapport om utbildning, utveckling och forskning (SOU 2011:79) till regeringen . I rapporten sammanfattas erfarenheterna från FHV-delegationens arbete med att bygga upp en ny högskoleutbildning inom området arbetsmiljö, hälsa och företagshälsovård. Dessutom ges ett antal rekommendationer för fortsatta satsningar. Slutsatsen av det anförda är att frågan om att utveckla företagshälsovårdens verksamhet redan är uppmärksammad och att den bereds i . Mot den bakgrunden anser inte utskottet det behövligt att föreslå några ytterligare initiativ på detta område. Motion A335 (S) yrkande 28 avstyrks. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlar utskottet motionsförslag om utökade befogenheter för de regionala skyddsombuden. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 7 (S, MP, V). Utgångspunkten i AML är att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka i arbetsmiljöarbetet och på lämpligt sätt organisera arbetsmiljöverksamheten, vilket framgår av bl.a. 6 kap. AML. På arbetsställen där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts ska det bland arbetstagarna utses skyddsombud. Om förhållandena kräver det ska skyddsombud även utses på mindre arbetsställen. Ett skyddsombud utses av den lokala arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Om det inte finns en sådan organisation utses ett skyddsombud av arbetstagarna (6 kap. 2 § AML). Om det finns flera skyddsombud på ett arbetsställe ska ett av dem utses att vara huvudskyddsombud (6 kap. 3 § AML). Ett skyddsombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. I detta syfte ska skyddsombudet vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall och över att arbetsgivaren uppfyller kraven på systematiskt arbetsmiljöarbete. Vid arbetsställen där minst 50 arbetstagare regelbundet sysselsätts ska det finnas en skyddskommitté. Det är ett samrådsorgan sammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetstagarna (6 kap. 8 § AML). ska bl.a. delta i planeringen av arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen och följa arbetets genomförande. Genom en ändring i AML som gäller fr.o.m. kan ett organ som också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor utses till skyddskommitté genom en överenskommelse i ett kollektivavtal. Ett sådant organ får ha en annan benämning än skyddskommitté (6 kap. 9 a § AML). För arbetsställen där en skyddskommitté inte har tillsatts får en lokal avdelning av ett förbund eller en jämförlig sammanslutning av arbetstagare utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagare på arbetsstället, s.k. regionalt skyddsombud. Rätten att utse regionalt skyddsombud gäller endast om avdelningen eller sammanslutningen har någon medlem på arbetsstället (6 kap. 2 § AML). Socialdemokraterna vill i motion A335 yrkande 25 ge de regionala skyddsombuden ett vidgat uppdrag som innebär en rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men saknas fackliga medlemmar. Partiet menar att de regionala skyddsombuden har en viktig uppgift. Det är de som bäst når fram till små arbetsplatser som saknar skyddsombud eller en skyddskommitté. Enligt de nuvarande bestämmelserna krävs det att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för just detta arbetsställe. anser i motion A207 att regionala skyddsombud ska få rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Ett regionalt skyddsombud gör stor nytta för hälsa och säkerhet på arbetsplatserna. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser, dels branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. m.fl. (S) betonar i motion A337 yrkande 3 att en förstärkning av skyddsombudens roll i arbetslivet bör ske. Utskottet vill tydligt understryka att skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Utskottet vill betona arbetsmarknadens parters betydelsefulla roll även i detta sammanhang. Den lokala arbetstagarorganisationen utser t.ex. skyddsombud på arbetsplatsen. Arbetsmiljölagstiftningen förutsätter en väl fungerande samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. En fortsatt minskad andel som är fackligt organiserad skulle ha kunnat innebära att förutsättningarna för arbetsmiljöarbetet förändrades, liksom förutsättningarna att rekrytera kompetenta skyddsombud. Utskottet vill peka på att regeringen i handlingsplanen för en förnyad arbetsmiljöpolitik har angett att kompetensstöd vid generationsväxling för skyddsombud och regionala skyddsombud kan komma att behövas. Regeringen ser det dock främst som en fråga för arbetsmarknadens parter. Utöver att de deltar i det praktiska arbetsmiljöarbetet har parterna dessutom i stor utsträckning de verktyg som behövs för att rätta till det som kan uppfattas som obalanser eller brister i regelsystemen, bl.a. genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även betydelsefulla uppgifter när det gäller utbildning, opinionsbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. Med hänvisning till det som anförts ovan anser inte utskottet att det finns anledning att föreslå något tillkännagivande. Motionerna A207 (V), A335 (S) yrkande 25 och A337 (S) yrkande 3 bör avslås. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om effektivare påföljder vid överträdelser av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservation 8 (S, MP, V). Socialdemokraterna anser i motion A335 yrkande 23 att regelverket för arbetsmiljöbrott måste ses över så att man kan finna effektivare påföljder vid överträdelser av arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. Det konstateras att få arbetsmiljöbrott anmäls och att få fälls i domstol. m.fl. (S) anser i motion A329 yrkande 3 att dåligt utredda allvarliga arbetsplatsolyckor försämrar möjligheterna att förebygga nya olyckor och andra arbetsskador. Det är därför viktigt att skyndsamt och med alla medel från alla inblandade myndigheter arbeta framåtsyftande vid utredningar av arbetsplatsolyckor. Utskottet kan instämma i delar av den kritik som framkommer i motionerna om att den straffrättsliga lagstiftningen på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet inte är ett tillräckligt gott skydd. Ofta har det visat sig svårt att den vägen komma till rätta med överträdelser av regler på dessa områden. Det var också därför som frågan om effektivare sanktioner utreddes. Den s.k. överlämnade sitt betänkande En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner (SOU 2011:57) till regeringen. Utredningen föreslår effektivare och skärpta påföljder vid överträdelser av reglerna i AML och arbetstidslagstiftningen. Utredningen föreslår att området där administrativa avgifter i form av sanktionsavgifter kan användas blir större. Dessutom föreslår utredningen att sanktionsavgifter ska kunna användas i betydligt större omfattning än . Straffsanktionen föreslås bli slopad för flertalet av de straffbelagda överträdelserna. En fördel med sanktionsavgifter är att det räcker att visa att en regel inte följts; man behöver inte visa att det beror på någons oaktsamhet. Reglerna om sanktionsavgifter ska också förändras något, bl.a. föreslås att högsta beloppet för en sanktionsavgift på arbetsmiljöområdet höjs från till . Utredningen konstaterar att de förelägganden och förbud som får meddela gentemot arbetsgivare och andra som har skyddsansvar är effektiva sanktioner. Dessa sanktioner kan och bör enligt utredningens bedömning användas i större utsträckning än . Utredningens förslag bereds i och en proposition är aviserad att lämnas till . Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet i avstyrker utskottet motionerna A329 (S) yrkande 3 och A335 (S) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt ett motionsförslag om en strategi för att fasa ut allt ensamarbete. Utskottet föreslår att motionsyrkandet avslås. Jämför reservation 9 (V). Regler för ensamarbete finns i 3 kap. 2 § andra stycket AML och anger att arbetsgivaren ska beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av att arbetstagaren utför ett arbete ensam. har utfärdat föreskriften Ensamarbete (AFS 1982:3). Ensamarbete kan även regleras i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. anser i motion A276 yrkande 4 att det bör inledas ett forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att ta fram en samlad strategi för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete. Dessutom anser partiet i yrkande 5 att ska få i uppdrag att ändra föreskrifterna i AFS 1982:3 utifrån ståndpunkten att ensamarbete inte är önskvärt men kan accepteras under gynnsamma omständigheter. Ensamarbetet har ökat kraftigt . Det är ofta riskfyllt och farligt och är ett växande och allvarligt arbetsmiljöproblem. anser att det farliga och riskfyllda ensamarbetet måste bort.