bet · H001UU13 · 2012-11-12 00:00:00 — Inför vår- och höstmötena i IMF och har ledamöterna i finans- och utrikesutskottet möjlighet att ställa frågor till ansvarig minister vid en gemensam genomgång av arbete och prioriteringar. Tyvärr är utskottsutfrågningen inte offentlig, vilket minskar insynen för allmänhet och ideella organisationer. Regeringen bör därför anordna offentliga möten, där den tänkta politiska linjen redovisas inför årsmötena i . Vi välkomnar att regeringen nu avser att överlämna skrivelser om verksamheten i de internationella finansiella institutionerna. Skrivelsen bör göras årlig för att förbättra transparensen i arbete i institutionerna och öka möjligheter till ansvarsutkrävande. Vatten är en livsnödvändighet för människor och kan inte betraktas som vilken vara som helst på marknaden. Vatten är en gemensam resurs, liksom luften vi andas, som inte kan ha ett pris. Oavsett ekonomisk standard måste alla människor ha rätt till vatten. Distribution av vatten är ett s.k. naturligt monopol och då bör det finnas en demokratisk och gemensam styrning av denna resurs: vattentillgångarna måste säkras och inte vara föremål för profitinriktade företag. Ett privat företag har inget samhällsansvar eller incitament att erbjuda fattiga människor bra och billigt vatten. De fattiga har som bekant en svag betalningsförmåga. Flertalet av alla fattiga är kvinnor, som i många utvecklingsländer har ansvar för att vatten finns tillgängligt i hemmet. Omfattande kritik har riktats mot att och ställer krav på att vattenverk och liknande ska privatiseras för att landet ska beviljas ett lån. Svar på den kritiken brukar vara att det står varje land fritt att låna pengar. Men eftersom behovet av ny infrastruktur för vattendistribution ofta är stort, blir pressen stor på lånelandet att acceptera villkoren trots att man egentligen inte önskar en sådan utveckling. bör i och agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån. Reformer av institutionerna, deras inriktning och lånevillkor samt skrivelsens innehåll, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U30 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:U31 av m.fl. (V) yrkandena 14, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 17, 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:U214 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14 och 1823, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 10. Det framkommer i skrivelsen att regeringen aktivt verkat för att de aktuella finansieringsinstitutionerna ska stärka mål- och resultatstyrning, verksamhetsuppföljning samt öppenhet. I flera av finansieringsinstitutionerna har nya ramverk inrättats eller ramverk reviderats för att förbättra resultatstyrningen. Detta framhålls som viktigt för att svenska skattemedel ska användas effektivt, för att uppnå resultat och underlätta ansvarsutkrävande. Detta är något vi stöder men för att öppenheten ska öka gentemot och möjligheten för ansvarsutkrävande när det gäller regeringens satsningar i de aktuella institutionerna är det av stor vikt att regeringen i kommande skrivelser mer tydligt och konkret för respektive finansieringsinstitution redovisar vilka framsteg som har gjorts på ovannämnda områden och vad det har gett för effekter. För att kontrollfunktion ska vara meningsfull vad gäller att granska verksamheten i de aktuella finansieringsinstitutionerna anser vi även att regeringen i kommande skrivelser bör redovisa sammanfattningar och utdrag av faktiskt uppnådda resultat och hur väl de överensstämmer med regeringens prioriteringar. Skrivelsen redovisar på ett tydligt sätt att det har funnits problem med verksamheten i flera av bankerna . Vissa uppgifter gör dessutom gällande att i synnerhet Europeiska och Europeiska investeringsbanken har haft problem med oegentligheter eller olämpligt utformade projekt . Detta medges också implicit i denna redovisning. Enligt uppgift pågår också arbete med att förbättra verksamheten och undvika att sådana situationer uppstår igen. I det sammanhanget är det viktigt att påpeka att om kontrollfunktion ska vara meningsfull räcker det inte med att lite vagt tala om att arbete pågår det krävs också att regeringen redovisar vad som har gjorts och hur de föreslagna reformerna har utfallit resultatmässigt. Det är därför min mening att när regeringen nu säger sig verka för att dessa institutioner ska ha starka regelverk för att motverka korruption ska det även redovisas till vilka dessa åtgärder är samt vilket utfall de har haft. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:154 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011. 2011/12:U30 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens redovisning av bankernas reformer vad gäller resultatredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens redovisning av bankernas reformer vad gäller korruptionsbekämpning. 2011/12:U31 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven av att reformera Internationella valutafondens (IMF) lånevillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länder som genomgår demokratisering ska beviljas avskrivningar av illegitima skulder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den inom IMF och bör verka för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bidrag till energiomställningen sker genom i stället för genom IMF och . Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. 2011/12:U329 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom , och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U208 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom , och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. 2012/13:U214 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i för att öka utvecklingsländernas inflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att utvecklingsländernas inflytande ska öka i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ställa krav på att protokoll offentliggörs på ett sätt som gör det möjligt för allmänhet, parlament, medier och organisationer att ta del av diskussioner, förslag och omröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att valet av lämplig person ska utgå från kompetens och ej landstillhörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förbättra dialogen och förståelsen mellan olika parter genom att anordna offentliga möten, där regeringen får möjlighet att redovisa och tydliggöra regeringens tänkta politiska linje inför årsmötena i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skrivelsen om verksamheten i och de regionala utvecklingsbankerna ska utkomma en gång . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör agera i IMF och i samstämmighet med politik för global utvecklings två mål om fattigdomsbekämpning och att stärka de fattigas rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att verksamheten alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i IMF och bör agera så att Kyotoprotokollet implementeras i bankens lånevillkor och att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör låta sina internationella klimatsatsningar kanaliseras via FN, i stället för via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i IMF och bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya stora dammar från till dess att World Commission on Dams riktlinjer har beaktats av IMF och . 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. 2012/13:U327 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar verkar för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 () beslutade att ge finansutskottet (FiU) tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2011/12:154 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 samt över motion 2011/12:U30 (SD) och motion 2011/12:U31 (V) som väckts med anledning av skrivelsen. yttrar sig över skrivelsen i de delar som rör finansutskottets beredningsområde samt över motion 2011/12:U31 (V). anser inte att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena bör därför avstyrkas. I yttrandet finns en avvikande mening (MP). I skrivelsen redogörs för verksamheten i (), samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011. I skrivelsen ingår bl.a. följande avsnitt som hör till finansutskottets beredningsområde: Övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik, institutionernas utlåning och resurssituation samt sektorövergripande frågor som bl.a. öppenhet och informationsutbyte. I motion 2011/12:U31 av m.fl. (V) anser motionärerna att Internationella valutafondens (IMF) lånevillkor behöver reformeras. IMF och de ledande europeiska ledarna ser skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin och deras lösningar har enligt motionärerna varit besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler. Utgångspunkten för IMF har alltför ofta varit att vanliga löntagare ska betala priset för ekonomiska kriser, som skapats av en avreglerad finansmarknad och en ansvarig banksektor. Detta är enligt motionärerna inte rätt väg att gå. IMF:s lånevillkor behöver därför ändras i grunden. Bland annat behöver större social hänsyn tas vid utlåningen. Ländernas skuldnedskrivningar ska bekostas av fordringsägarna, inte skattebetalarna (yrkande 1). Motionärerna anser också att länder som genomgår en demokratiseringsprocess ska beviljas avskrivningar av illegitima skulder. introducerade IMF ett nytt skuldavskrivningsverktyg för exceptionella händelser. Detta är ett bra verktyg som borde utökas till att även gälla länder som genomgår en omvandling i demokratisk riktning (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att den inom IMF och bör verka för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. Enligt motionärerna behövs ökad öppenhet och informationsutbytesavtal på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. tog ställning för automatiska och multilaterala informationsutbytesavtal på global nivå. Det är ett utmärkt initiativ som bör verka för i IMF och (yrkande 3). Enligt motionärerna bör bidrag till energiomställningen ske genom i stället för genom IMF och . och är inte mogna den centrala roll i det internationella klimatarbetet som de fått. De båda institutionernas fokus ligger fortfarande på investeringar i ickeförnybara fossila energislag (yrkande 4). vill börja med att understryka att det är viktigt att får god information och möjlighet till inflytande över agerande i de internationella finansiella institutionerna. Skrivelsen ger en möjlighet att bl.a. följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. Enligt finansutskottet är det viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i EU, , och (). Reformering av IMF:s lånevillkor har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om reformering av IMF:s lånevillkor, bl.a. i bet. 2011/12:FiU16. Utskottet har då konstaterat att IMF reformerat sitt låneramverk och att IMF dessutom i betydligt högre grad än tidigare nu betonar vikten av att skydda sociala kostnader och andra viktiga utgifter vid budgetnedskärningar och andra åtgärder. har även noterat att det pågår ett löpande och omfattande arbete inom IMF med att utvärdera den s.k. konditionaliteten och utformningen av låneprogrammen. Det är viktigt att kontinuerligt se över och förbättra de finansiella institutionernas verksamhet. Det är också viktigt att det finns övervakning av och krav på ekonomiska reformer i länder som får lån. Genom tydliga lånevillkor får de berörda länderna incitament att komma till rätta med de problem som lett till att de tvingats söka finansiellt stöd. Villkoren är också ett sätt för IMF att se till att pengarna betalas tillbaka så att de sedan kan lånas ut vidare till andra länder. vill också understryka vikten av att institutionerna vid utlåning ställer krav på demokrati och mänskliga rättigheter. Illegitima skulder När det gäller skuldavskrivning av illegitima skulder anser utskottet att ska hjälpa fattiga länder och därmed skriva av de skulder som vi kan. Det viktigaste med skuldavskrivningar är att frigjorda resurser går till att minska fattigdomen i länderna fattigdomsbekämpningen ska prioriteras. Utgångspunkten för avskrivningar ska vara skuldhållbarhet och en god reformpolitik. Att skriva av skulder på grunder såsom illegitimitet kan enligt utskottet inte ses som en framkomlig väg. Genom att delta i internationella initiativ och verka för att länder bedriver en politik som främjar utveckling och därmed underlättar för människor och länder att gå in i frihandel, respektera mänskliga rättigheter, respektera äganderätt, bygga sina ekonomier genom att utbilda människor och låta dem vara en del av en konkurrenskraftig ekonomi, bidrar till att länder kan få en mer hanterbar skuldbörda. Öppenhet och information på skatteområdet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om öppenhet och information på skatteområdet (bet. 2011/12:SkU17). framhöll då bl.a. att det inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna och att ett stort antal sådana avtal har ingåtts . framförde vidare att det inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. har ingen annan uppfattning än skatteutskottet i frågan. kan också notera att regeringen arbetar för ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. Det internationella klimatarbetet I samband med förra årets skrivelse yttrade sig finansutskottet bl.a. över ett motionsyrkande om att de s.k. klimatfonderna borde skötas av FN mot bakgrund av utvecklingsländernas begränsade inflytande i och bankens utlåning till icke förnybar energi. konstaterade då att frågan om roll när det gäller satsning på förnybar energi har behandlats i vid ett flertal tillfällen, bl.a. i betänkande 2009/10:UU13, där utrikesutskottet bl.a. påminde om att miljö och klimat utgör en av tre tematiska prioriteringar för mandatperioden. har inte ändrat sin uppfattning i denna fråga. kan också notera att regeringen verkar för att institutionernas stöd till miljö- och klimatfinansiering och grön tillväxt stärks samt att institutionernas kunskap och erfarenheter tillvaratas i internationella förhandlingar. Enligt finansutskottet är det viktigt att verksamheten i organ som , WTO och de regionala utvecklingsbankerna bygger på en hållbar utveckling och att det arbetet drivs av FN. Övriga frågor När det gäller frågor om styrning i de internationella institutionerna anser finansutskottet liksom regeringen att det är viktigt att tillsättningen av institutionernas ledningar sker i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla länder. välkomnar det ökade inslaget av mer öppna och meritbaserade processer i de senaste tillsättningarna dels av chef dels av vice cheferna i utvecklingsbank (CEB). välkomnar också regeringens arbete med mer transparenta regler och processer vid beslut om medlemsländernas inflytande i IMF. Det är viktigt att medlemsländernas inflytande och representation i IMF speglar deras ekonomiska betydelse i världsekonomin för bl.a. verksamhetens legitimitet. kan också notera att regeringen fortsättningsvis kommer att arbeta för ytterligare förbättringar vad gäller resultatstyrning och öppenhet. Enligt finansutskottet är en större transparens i de internationella institutionerna viktig för en effektiv global styrning. Vidare anser finansutskottet att väl fungerande institutioner och en god samverkan dem emellan är förutsättningar för att institutionerna med ett samordnat agerande bl.a. ska kunna bekämpa fattigdom och förstärka länders förutsättningar och förmåga att utveckla sina ekonomier på ett effektivt sätt. Enligt finansutskottet är det angeläget att samverkan mellan institutionerna kontinuerligt utvecklas och förbättras. Det finns också behov av att verka för en bättre dialog mellan institutionerna på det ekonomiska området för att ytterligare stärka den globala styrningen, där en idé kan vara att diskutera inrättandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd. Slutligen anser finansutskottet att det är viktigt att skapa opinion mot dåliga arbetsförhållanden i hela världen. vill därför understryka vikten av det arbete regeringen bedriver inom bl.a. EU och för att stärka mötes-, yttrande- och föreningsfriheten, inklusive rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser inte finansutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena 14 i motion 2011/12:U31 (V) bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD) och (SD). Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 (MP) Per (MP) anför: IMF:s lånevillkor ska ändras i grunden. Den ekonomiska krisen inom euroområdet har resulterat i en politisk kris för hela EU. Krisen har föranlett diverse nödlån och krisprogram för en rad länder. IMF och de europeiska ledarna ser skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin. Deras lösningar har varit stora besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler, vilket har fått svåra sociala konsekvenser. I IMF:s program behöver större social hänsyn tas och större fokus behöver läggas vid jämställdhet mellan kvinnor och män. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Det är bra att möjligheten för skuldavskrivning har utvidgats. Mandatet bör dock utökas till att även omfatta länder som genomgår en demokratisering. Det är orimligt att nya demokratiskt valda ledare ska betala gamla auktoritära regimers skulder. Därför bör regeringen verka för att dessa länder beviljas avskrivning av illegitima skulder. Kapitalflykt är ett av de största hindren för ekonomisk utveckling i syd, men också ett stort problem för många länder i nord. Det behövs därför ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. Ett utmärkt initiativ togs av när ställning togs för automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå. Regeringen bör verka för automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå inom IMF och . Klimatförändringarna är en av vår tids största globala utmaningar och ett enormt hinder för oss som önskar se minskade ekonomiska klyftor inom och mellan länder. och har fått en central roll i det internationella klimatarbetet. anser inte att och är mogna denna uppgift. ligger stort fokus i deras verksamhet på investeringar i ickeförnybara energislag. Bland annat har stora investeringar i kolkraft gjorts . anser därför att bidrag till energiomställningen ska kanaliseras genom i stället för genom IMF och . Detta innebär att jag anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2011/12:U31 (V) yrkandena 14. När talar lyssnar makten. Det var en av rubrikerna i gårdagens . Enligt artikeln brukar maktens män lyssna när talar högt och tydligt.Är det så? Ja, åtminstone när det handlar om klimatet. kom som varnar för att jordens klimat håller på att bli fyra grader varmare. Det är dubbelt så mycket som de två grader många länder tidigare enats om var en möjlig, men ack så hotfull, höjning av temperaturen.Världsbankens chef, , höjer ett varningens finger och säger att det är mycket, mycket ont om tid och menar att det enda sättet att tvinga fram en förändring är genom att chockera. Och det är just vad den här rapporten gör. En temperaturhöjning med fyra grader är den största som jorden upplevt , och det får förödande konsekvenser för livet på jorden. larmar om att fattiga som bor i världens kuststäder kan stå inför en härdsmälta. Dels blir skördarna sämre - de kan inte odla sin egen mat - dels blir många kuster översvämmade, och de tvingas därifrån som klimatflyktingar. Dessutom innebär ett fyra grader varmare klimat att värmeböljor med höga dödstal blir vanligare. Klimatförändringarna drabbar många utvecklingsländer. Vissa länder drabbas av torka och svält och andra av översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete.En rapport av det slag som presenterar är därför mer än välkommen, särskilt om den får maktens män och kvinnor att lyssna. Med största sannolikhet kommer rapporten att vändas och vridas på tillsammans med andra illavarslande forskningsrapporter under nästa veckas stora i Qatar.Herr talman! Det är ett faktum att de globala, finansiella institutionerna och har en betydelsefull roll i det internationella miljö- och klimatarbetet som finansiärer men också som förmedlare av kunskap, vilket nya rapport vittnar om. De har också stor betydelse för att främja ekonomisk tillväxt, global, ekonomisk och finansiell stabilitet och fattigdomsbekämpning.Om jag då fortsätter på temat makt ser jag en tydlig maktobalans i nämnda organisationer. Makten inom och speglar nämligen inte de ekonomiska förhållandena i världen även om större hänsyn tas till de fattiga ländernas egna prioriteringar.