bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Det har också funnits ett empiriskt stöd för det om man tittar på andra länder. Men det är också så att teorin om hur det här ska fungera förutsätter saker som jag tycker att man missar i många av simuleringarna, också i det som har gjort och även i KI:s antaganden. Det förutsätter att den som inte arbetar eller vill arbeta mer faktiskt ska känna till jobbskatteavdraget och att den som känner till det ska vilja arbeta mer och öka sitt arbetsutbud, men också att den som faktiskt vill det ska vara tillräckligt attraktiv för att få jobb eller mer arbetstid. De ska därtill vara tillräckligt många och ha ungefär samma egenskaper som de BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET som redan finns i arbetskraften för att långsiktigt bidra till att man pressar ned bruttolönerna och jämviktsarbetslösheten. Det här ska i slutändan leda till att arbetsgivarna ska börja anställa fler personer. Det är inte helt givet att den här händelsekedjan fungerar. Det är också viktigt att titta på att jag tror att var inne på det empirin är hämtad från länder som ser helt annorlunda ut än . Jag är tveksam till att det går att direkt överföra resultaten i vilka effekter Den är hämtad från länder med helt andra familjemönster, färre tvåför- sörjarfamiljer och betydligt lägre sysselsättning bland kvinnor och i de grupper som man har fått stora resultat i. Den är också hämtad från länder med helt andra arbetsmarknadsmodeller. Det är en lönebildning med mycket större löneflexibilitet nedåt i lönerna och mycket mindre av sam- Tittar vi dessutom på att de grupper som står längst från arbetsmarkna- den i oftast är funktionshindrade, lågutbildade eller utrikes födda, som ofta inte får jobb ens om de söker många jobb, inser vi att problemet handlar om inte bara ett utbudsproblem utan också ett efterfrågeproblem. Det innebär, enligt min bedömning, att effekterna på arbetsutbud och sys- selsättning förmodligen är väldigt överskattade när man använder sig av de här teoretiska modellerna och den utländska empirin. Vi kan titta på kännedomen. TCO har i olika undersökningar visat att det är väldigt få som känner till att det över huvud taget finns ett jobbskatteavdrag. över åren, och till slut kommer väl de flesta att känna till det. domen är också som lägst i de grupper där man förväntar sig det största När vi via Novus Opinion undersökte hur många som säger sig ha ändrat sitt arbetsutbud efter att ha fått jobbskatteavdrag blev resulta- tet ganska dystert. Antingen är det så att folk har ändrat sitt arbetsutbud på grund av det här men själva inte känner till det eller inte vill tala om Men utgår man från dessa fakta är det inte särskilt många som fak- tiskt säger sig ha förändrat sitt beteende på arbetsmarknaden. hur man säger sig vilja förändra sitt beteende om det kommer fler jobbskat- teavdrag blir resultatet att fler säger att de vill minska sin arbetstid än öka När vi frågar folk hur de beter sig och vill bete sig får vi inte ett särskilt starkt stöd för de samband som pekar Min slutsats är att jobbskatteavdraget har haft effekter. haft effekter på jobben också. En av de tydligaste effekterna är att det har blivit dyrare att vara med i a-kassan. Nettoersättningen för sjuka arbetslösa Det har blivit ett bortfall av skatteintäkter, men det har också gett mer pengar i plånboken till vanliga PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Det är inte att förakta. Jobbeffekten finns säkert, men den är väldigt svår att påvisa. Jag skulle vilja säga att den sannolikt är betydligt lägre och svagare än vad man antar i de här bedömningarna. Det här handlar om hur det har varit med de fyra första jobbskatteavdragen, som mycket av redovisningen handlar om. Frågan är: Hur ska vi se på kommande, eventuellt femte, sjätte sjunde, jobbskatteavdrag? Min bedömning är att en alternativ användning av pengarna skulle få avsevärt starkare effekt. Jag tror att det som verkligen skulle få effekt , och det vi verkligen behöver använda pengarna till, är tillväxtskapande investeringar, utbildningsinvesteringar men också riktade, kraftfulla jobbskatteavdrag speciellt till de grupper som står längst från arbetsmarknaden. Jobbskatteavdrag till dem som kanske har varit arbetslösa eller två, som är beroende av försörjningsstöd eller som är långtidssjukskrivna, som går från utanförskap till att få ett arbete, skulle kunna ge en tillfällig, kraftfull skattesänkning för dem som börjar jobba. Men jag tror att det är mycket effektivare att börja tänka på att reparera a-kassan, stärka rehabiliteringen av de arbetslösa och slopa värnskatten. Ordföranden: i kommentatorsrundan är , chefsekonom på . Efter hennes anförande ska vi hinna med åtminstone några ledamotsfrågor, och sedan vill experterna säkert kommentera varandra. , : Jag tänkte kommentera bilagan i vårpropositionen och framför allt utgå från den. Jobbskatteavdraget har haft två övergripande effekter. Det är dels högre disponibelinkomster för dem som jobbar. Det har ökat efterfrågan och konsumtionen bland hushållen, som i sin tur skapar ökad sysselsättning. Det är dels att drivkrafterna har ökat för de arbetslösa att söka sig ut på arbetsmarknaden. Jag ser inget som talar emot de här två övergripande effekterna. Vi har redan noterat de effekterna . Jag håller med om att jobbskatteavdraget leder till varaktigt högre sysselsättning genom att fler kommer in i arbetskraften. Men min synpunkt är för det första: Det räcker inte för att få ned långtidsarbetslösheten till den låga nivå som regeringen räknar med. För det andra: Regeringens beräkningar är för optimistiska om jobbskatteavdragets effekter genom att de varken tar upp eller tar hänsyn till följande faktorer. För det första har vi sett en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft med högre utbildningsnivåer och kompetens . För det andra tas inte upp vilka branscher och vilken typ av arbetskraft som huvudsakligen svarat för den positiva jobbtillväxten, inte minst , 20072011, som ni tar upp i bilagan. För det tredje tas inte de ökade matchningsproblemen och deras konsekvenser upp. Jag har alltså starka synpunkter på dessa svagheter i analysen som inte tar hänsyn till de viktiga faktorer som dels förklarar en stor del av sysselsättningsökningen , dels förklarar matchningsproblemen, som också motverkar de positiva effekterna av jobbskatteavdraget. Jag anser att regeringen drar för långtgående slutsatser om att det främst BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET är jobbskatteavdragets effekter på arbetskraftsutbudet som ligger bakom den positiva ökningen av sysselsättningen . ner lite om sagan om kejsarens nya kläder, då ingen vågar säga sanningen Visst har sysselsättningen ökat starkt jämfört med i andra länder under , och mer än vad som kan förklaras av den demografiska utvecklingen och konjunkturens faktorer. Men det finns andra förklaringar som främst ligger bakom sysselsättningsökningen, enligt analys. Jag har ett antal diagram med i underlaget, men jag hinner inte förklara Ni har fått dem så ni kan studera dem vidare. I senaste konjunkturrapport från har vi en fördjup- ning om mycket av det här, den strukturella förändringen under de senaste 20 åren på arbetsmarknaden. Jag ska bara nämna några övergripande fakta från den analysen. Vi har sett en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft med högre utbild- ningsnivåer och kompetens . främst ökat inom den privata tjänstesektorn med unge- fär 600 000. Av de 600 000 har tre fjärdedelar kommit inom kunskapsin- tensiva tjänstebranscher, där bland annat konsultbranscher av olika slag Det finns även vårdföretag och utbildningsföretag som ingår i den här sektorn. Den starka efterfrågan i de kunskapsintensiva branscherna har också lett till ökad efterfrågan på mer högutbildad personal. dade växer snabbt, och det är en enorm förändring jämfört med början av 90-talet som vi ser på arbetsmarknaden. let anställda i hela ekonomin en högskoleutbildning . har den andelen ökat till . har andelen som har högst tvåårig gymnasieutbildning minskat radikalt. Från att ha dominerat arbets- marknaden med av antalet anställda har den minskat till . Den starka ökningen av sysselsättningen inom företagstjänster, som ingår mycket i den kunskapsintensiva sektorn, beror på efterfrågan från alla delar av ekonomin. En del tror att det här beror på främst outsourcing Ja, en del förklaras av industrins outsourcing. fär en fjärdedel av jobben i företagstjänsterna som beror på industrins efterfrågan, men resten beror på efterfrågan från alla andra delar av ekono- min, även från tjänstesektorn som behöver företagstjänster. En viktig slutsats är också att arbetslösheten inom de kunskapsintensiva branscherna är väldigt låg. Som vi har sett är den bland dem som har spe- cialistkompetens inom sådana här branscher så låg som lite över 2 pro- En viktig slutsats av den uppgiften är att det talar för att tillgången på den kompetensen i de här branscherna är begränsad eller för liten när arbetslösheten är så låg. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Jag vill då komma fram till att det har skapats ökade matchningsproblem på arbetsmarknaden, att det är brist på viss kompetens. Det löser inte jobbskatteavdraget. Konsekvensen för företagen när bristen är ett större problem är att de inte kan möta efterfrågan och producera lika mycket som de skulle kunna om det funnits bättre tillgång på den typ av specialistkompetens som behövs för att kunna öka produktionen och möta efterfrågan. är företagen beroende av den här arbetskraften för sin konkurrenskraft, även industrin som köper in mycket av de tjänsterna. Om tillgången är för liten i kan de söka sig utomlands för att de behöver köpa in den typen av tjänster och ha den typen av kompetens. Risken är att går miste om jobbtillfällen och konkurrenskraft. Ni har diagrammen, och ni får gärna höra av er till mig om ni har frågor, då jag inte hinner gå igenom allt. Summering: Jag tycker att regeringen skruvar till sina slutsatser så att det ska se ut som att vi har jobbskatteavdraget att tacka för hela jobbtillväxten . Jovisst, det har säkert bidragit, och arbetskraftsdeltagandet har absolut ökat. Men jobben har främst kommit inom de kunskapsintensiva branscherna. Och visst har jobbskatteavdraget lett till ökad efterfrågan för dem som jobbar. Vi har sett kraftiga stimulanser under finanskrisen som i sin tur gett efterfrågan på tjänster av olika slag. Men det är ju de mer högkvalificerade som redan har jobb som har fått de nya jobben, som har bidragit till de flera jobben och efterfrågan . De som har svag förankring på arbetsmarknaden, som jobbskatteavdraget främst riktar sig till, har haft svårt att få de här jobben, som ändå har vuxit så kraftigt . Det har varit en extrem nedgång i ekonomin, och finanskrisen har varit ett unikt fenomen som är svårt att fånga i de modeller som vi har använt för att skatta effekterna. Förutom den kraftigt expansiva politiken, kraftiga räntesänkningar och den expansiva finanspolitiken , har specialiseringen inom näringslivet fortgått. Det har också gynnat de kunskapsintensiva branscherna. Det är en ökad specialisering som i sig har lett till effektivare användning av personal. Man har outsourcat. Man har sett det som ett effektivare sätt att använda sina resurser överallt i näringslivet, och det har gynnat efterfrågan på olika företagstjänstbranscher inte minst. Dessutom har sysselsättningen i vårdbranschen ökat starkt. Där har man inte sett någon effekt av finanskrisen . Avslutningsvis: Regeringen säger också i bilagan att det kommer att ta tid att se effekter av jobbskatteavdraget och att det tar tid att anpassa ekonomin till det. Men i fråga om arbetskraftens sammansättning, om man inte löser matchningsproblemen och ökar tillgången på den kompetens som efterfrågan behöver, kommer inte jobbskatteavdraget att ge de väldigt positiva effekterna på . Jag hoppas att regeringen inser det , så att vi inte behöver vänta på att se de positiva effekterna. Ordföranden: för din kommentar, ! Tack för era inledningar, övriga i panelen och statssekreterare ! BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET ska ledamöterna få möjlighet att ställa frågor. Vi är ganska många i två utskott och åtta riksdagspartier som skulle vilja göra det. Ett sätt att ge så många som möjligt tillfälle att ställa frågor är att fatta sig kort, att vara tydlig med till vem frågan är ställd och att de som fått frågor inte är alltför långrandiga och inte svarar på allting, utan att även respondenterna håller sig till det som just de kommenterar. Då ökar möjligheten att alla partier får komma till tals. Vi delar upp det i sjok och inleder med partierna i storleksordning, med Socialdemokraterna först. Vi har försökt fördela det mellan utskotten och har gjort upp om att finansutskottets vice ordförande (S) får ställa första frågan, därefter skatteutskottets ordförande (M). (S): Tack för alla föredragningar! De har varit intressanta. Jag skulle vilja börja med att ifrågasätta det statssekreteraren slutade med att säga, nämligen att sysselsättningen har ökat med 300 000 . Det är en mycket skruvad siffra och tar inte hänsyn till det halvår före valet när det tillkom 100 000 nya jobb. Jag tycker att det är onödigt att göra den typen av siffertricksande när man gör en i övrigt ganska seriös genomgång av jobbskatteavdraget. Om jag får kommentera det tycker jag att det finns tydligt stora osäkerheter i underlaget, som flera av kommentatorerna också har pekat på, men regeringen drar väldigt starka växlar på dem. Skruvade slutsatser, tror jag till och med att från sade, och jag kan skriva under på det. Den fråga som jag skulle vilja ställa handlar dock om lönebildningen. Regeringen skriver i sin utvärdering att just sänkta reservationslöner är en viktig komponent för att få till stånd en utveckling med fler sysselsatta på grund av jobbskatteavdraget. Flera har här också pekat på just lönebildningen som en viktig faktor framöver, hur den ska utvecklas för att det som man hoppas på ska komma till stånd. Jag skulle vilja ställa frågan, framför allt till TCO men även till KI, som var inne på detta: Hur sannolikt är det att vi får se en sådan utveckling med sänkta reservationslöner med tanke på den arbetsmarknadsmodell som vi har? Vad skulle i så fall behöva hända med den för att man ska få det utfall som man vill ha från regeringens sida? (M): Jag vill också tacka för väldigt effektiva presentationer under utfrågningen. Jag har en fråga till vid IFAU. Först undrar jag om jag uppfattade det rätt, just detta att jobbskatteavdraget är, med dina ord, huvudkandidat till att förklara varför arbetskraftsdeltagandet nu har ökat trots finanskris och trots en kraftig lågkonjunktur runt omkring oss, vilket då skulle vara en skillnad sett gentemot 90-talskrisen, då många lämnade arbetskraften. Jag vill bara få bekräftat om jag uppfattade dig korrekt. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Kan jag mot bakgrund av detta också få en kommentar om möjligheten med ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget, givet att det fortfarande finns en potential att öka arbetskraftsdeltagandet och arbetskraftsutbudet bland fler grupper, både äldre, yngre och vissa invandrargrupper, detta också givet förutsättningen att vi i ett internationellt perspektiv fortfarande har höga skatter i . Ordföranden: Med så här tydliga och snabba frågor hinner vi med åtminstone hälften av partierna i denna första runda. Nästa parti i storleksordning är , och det är Per från finansutskottet som ställer frågan. Per (MP): Tack för en väldigt intressant förmiddag med bra dragningar! Jag kan börja med att konstatera att det här är en väldigt stor reform och att det är många miljarder som inte kommer till statskassan i form av skatteintäkter. Då kan man oroa sig över den osäkerhet som framkommer i slutsatserna, där det är väldigt mycket kan, eventuellt och möjligen. Det är väldigt lite säkra slutsatser, som jag tycker att man kunde förvänta sig när en så här stor reform har genomförts. Det för mig till min första fråga, som handlar om att utvärderingen är mycket byggd på modellresultat, och det verkar som att det finns väldigt lite konkreta utsnitt från verkligheten där man verkligen kan se att just jobbskatteavdraget har kunnat ge några jobbeffekter. I utvärderingen pratas det också mycket om effekter på lång sikt, och då undrar jag: När är på lång sikt? När kommer vi verkligen att kunna se några konkreta effekter, när det verkligen är tydligt att jobbskatteavdraget har gett effekter på ökad sysselsättning? Jag undrar också om riksdagsmajoritetens uppdrag till regeringen att jämföra jobbskatteavdraget även med andra reformer. Till viss del finns det med i form av andra typer av skattesänkningar, men däremot finns det inte, tycker jag, en analys av det som är kanske den andra huvudfåran, vad man skulle ha kunnat göra med resurserna i stället, det vill säga göra satsningar. Vi har föreslagit till exempel stora offentliga investeringar i järnvägssystemet och en utbyggnad av förnybar energi. Min fråga är då framför allt till : Varför har man inte gjort en jämförelse med den typen av investeringar i en klimatomställning, eller för den delen även i utbildning, att satsa pengarna på utbildningssystemet? Ordföranden: Jag ger mig själv på att kommentera det Per refererade till, själva beslutet. uppdrag till regeringen var att jobbskatteavdraget bör utvärderas och dessutom prövas mot andra reformer som ger liknande effekt. Då vet alla vad Per syftar på. Siste frågeställare i denna runda är i storleksordningen folkpartist, och det är från skatteutskottet. BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET (FP): Fru ordförande! Jag vill också tacka för väldigt givande dragningar. Min fråga riktar sig kanske till , kanske till och , och det gäller också det som Per var inne på men kanske från motsatt utgångspunkt. Det finns i tabell 9.1 ett antal exempel på förväntade effekter på lång sikt av olika skattereformer som siktar till att ytterligare sänka beskattningen av arbete. finns det i svensk debatt från olika partier krav som går i motsatt riktning, som handlar om att rulla tillbaka jobbskatteavdraget, höja marginalskatterna och höja beskattningen på arbete. sägs det: Ja, folk har i alla fall vant sig vid jobbskatteavdraget, men är det ändå dags att rulla tillbaka det och börja höja skatterna på arbete igen. Min fråga handlar om: Vad går det att göra för antaganden om hur arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen skulle förändras om jobbskatteavdraget togs bort helt eller delvis, nu när arbetsmarknaden har anpassat sig till att det finns? Ordföranden: Jag konstaterar att alla inledare är apostroferade i olika ordning, så jag börjar med att ge ordet till från IFAU och därefter . : Jag ska kommentera några av frågorna. Först var det frågan om löner och reservationslöner och detta som en nödvändig kanal, och jag har bara en kort kommentar. Jag skulle säga att det egentligen inte är så att effekterna av jobbskatteavdraget förutsätter så mycket av detta. Den viktiga mekanismen, åtminstone i de modeller som det alltid handlar om när vi talar om sådant här, som de flesta ekonomer arbetar med, att en ökad sökaktivitet hos dem som försöker få jobb kommer att förkorta vakanstiderna för de företag som är intresserade av att anställa. Det gör det billigare att utlysa vakanser, och det gör att det blir fler vakanser, och det är den vägen jobben kommer. Sedan kommer lönerna att anpassa sig på ett eller annat vis också, men lönerna är inte en nödvändig del av anpassningen som ger fler jobb. När det gäller frågan om ytterligare jobbskatteavdrag ska jag säga att om vi tror, vilket jag gör, att de genomförda jobbskatteavdragen har påverkat sysselsättning, arbetskraftsdeltagande och arbetslöshet i önskad riktning finns det inte någonting i det vi vet och här finns det av naturliga skäl inga utvärderingar eftersom vi talar om tänkta reformer eller tror oss veta som tyder på att det inte skulle bli effekter av att fortsätta med ytterligare utökade jobbskatteavdrag. Vi kan aldrig vara säkra på att effekten är exakt lika stor som på den första kronan skatt man tar bort, men däremot skulle jag bli väldigt förvånad om det inte fortfarande har en effekt att sänka dem, givet att det är relativt höga skatter i . Slutligen den sista frågan: Om man tror att jobbskatteavdragen har haft effekter i önskad riktning, det vill säga att sänkningar av inkomstskatterna på det sätt som jobbskatteavdragen har inneburit, om man tror att detta har PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 gett mer jobb, finns det inte heller någonting som starkt talar för att det skulle vara asymmetriskt, så att om vi höjer dem skulle ingenting hända. Tvärtom tyder väl allt på att om man höjer skatterna i motsvarande grad som man har sänkt dem skulle effekten gå åt andra hållet. Ingenting vi vet tyder på att det skulle vara någon stark asymmetri där. : Jag fick samma frågor som , och jag delar i stort sett hans slutsatser, att avskaffat jobbskatteavdrag antagligen har omvända effekter mot det införda jobbskatteavdraget. Det finns ingen stor evidens för att det skulle vara någon asymmetri. Lönebildningsfrågan: Det är korrekt att den etablerade teorin säger att även utan direkt påverkan på lönebildningen får man effekter på arbetslöshet på lång sikt, men det kommer att ta väldigt . Det kan finnas mekanismer som gör att det tar extremt , som gör att det i praktiken blir aldrig observerbara effekter. På något sätt måste lönebildningen ändå påverkas, när det kommer in nya personer med andra förutsättningar på arbetsmarknaden. Om det finns väldigt strikta bindande minimilöner som gör att de har svårt att få jobb över huvud taget det finns vissa indikationer på att det finns sådana grupper måste de lönerna påverkas. Vi är ändå rätt optimistiska om svensk lönebildning från sida och säger att sådana här rörelser i den riktningen finns. Det syns redan lite försiktiga steg åt det hållet i de avtal som slutits . Men frågan är hur mycket förändringar som krävs av lönebildningen för att det ska få långsiktig effekt av jobbskatteavdraget. : Frågan om lönebildningen: Jag menar att själva idén och modelltänkandet bakom den förutsätter att lönebildningen för att det här ska fungera ska vara mycket mindre samordnad och centraliserad än den är , för att löneflexibiliteten ska kunna öka som ett resultat av reformen. Problemet är bara att för att nå dit förlorar man mycket av det som är viktigt i ekonomin på grund av att vi har en centraliserad lönebildning, som gör att vi får löneökningar som är konkurrenskraftiga, som inte leder till inflationstryck och så vidare. Det man kan vinna på gungorna förlorar man på karusellen. Sedan är det möjligt att de långsiktiga effekterna ändå är väldigt svaga. Per var inne på modellsimuleringar. Det står till och med i bilagan att självt säger att det är extremt svårt. Man skriver på s. 36: Modellskattningar är dock inte signifikanta, vilket medför att resultaten måste tolkas med stor försiktighet. Det gäller alla typer av sådana här modellsimuleringar att de är väldigt svaga. Det är inte så att om man lägger ihop tio icke-signifikanta studier får man en stor som är signifikant. Det fungerar inte så. Sedan var det tesen om att det är ökad sökaktivitet som ska generera en sådan här fungerande process. Man kan säga att vi inte har sett att den ökade sökaktivitet som i så fall har följt av jobbskatteavdraget har lett till BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET att matchningen har fungerat bättre på arbetsmarknaden så att företagen har hittat personal och arbetskraft mycket snabbare. Mycket återstår fortfarande att bevisa när det gäller effekterna av det här avdraget. : Till att börja med vill jag poängtera att regeringen jobbar med en bred ekonomisk-politisk palett. Vi har inte bara jobbskatteavdraget.