bet · GZ01UbU7 · 2012-01-26 00:00:00 — 2011/12:UbU7 Vuxenutbildning I detta betänkande behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden samt 1 motionsyrkande från allmänna motionstiden inom området vuxenutbildning. Flera motioner rör frågor om behovet av vuxenutbildning och stödet till vuxenutbildningen. Ett antal motioner rör behörighet och meritering till högskolan via vuxenutbildning, behov av eller krav på specifika utbildningar samt validering av yrkes- och utbildningsmeriter. I betänkandet behandlas också motioner om svenskundervisning för invandrare. I betänkandet föreslås att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag som innebär ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som garanterar en hög nivå på denna utbildning. Utskottet föreslår att övriga motioner avslås med hänvisning till utskottets tidigare ställningstagande, pågående beredning och gällande bestämmelser. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, MP, FP, C, V, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Återinförande av flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma med förslag som innebär ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som garanterar en hög nivå på denna utbildning. 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 1 (M, FP, C, KD) Insatser för studieovana grupper och ungdomar 2011/12:Ub398 av (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 2 (S, MP) Vuxenutbildningens betydelse för individen och arbetsmarknaden 2011/12:Ub214 av (S), 2011/12:Ub240 av och (båda S), 2011/12:Ub244 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Ub381 av (S), 2011/12:Ub390 av (S), 2011/12:Ub398 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub419 av (KD). Reservation 3 (S) Återinförande av samlat betygsdokument 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 4 (S) Sökande med komplettering från komvux 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 5 (MP) Rätt att läsa in högskolebehörighet 2011/12:Ub287 av m.fl. (V). Reservation 6 (MP, V) 2010/11:Kr322 av (S) och 2011/12:Ub304 av (S). Reservation 7 (S, MP) 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Ub368 av (S), 2011/12:Ub414 av (S) och 2011/12:Ub418 av (KD). Reservation 8 (V) 2011/12:Ub228 av och (båda S) och 2011/12:Ub432 av och (båda M). Reservation 9 (S, MP) Nationellt valideringsuppdrag till Arbetsförmedlingen 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 10 (V) Kvalitetssäkrad och individanpassad sfi 2011/12:Ub361 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Ub376 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Ub459 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5. Reservation 11 (S, MP) Utbildningsbakgrundens betydelse i sfi 2011/12:Ub376 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. Reservation 12 (S) 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 16. Reservation 13 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), i (C), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). I detta betänkande behandlas 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2011 inom området vuxenutbildning. Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att regeringen bör återkomma med ett förslag om ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning. avslår motioner om insatser för studieovana grupper och ungdomar, motioner om vuxenutbildning m.m. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD), 2 (S, MP) och 3 (S). Återinförande av flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub459 yrkande 1 att det bör återinföras en hög ambition när det gäller att erbjuda en flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning där alla som har behov av det kan delta. Insatser för studieovana grupper och ungdomar Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub459 yrkande 3 att det behövs riktade insatser för att underlätta för studieovana grupper att studera. I motion 2011/12:Ub398 yrkande 3 anförs det att stora resurser måste sättas in för att ge ungdomar möjligheter så att de kan slutföra gymnasieskolan, ibland även , och vid behov kunna gå vidare till yrkesutbildning. Vuxenutbildningens betydelse för individen och arbetsmarknaden I motion 2011/12:Ub214 (S) framhålls det att det bör finnas en fördelningsprofil på det statliga stödet till komvux som innebär att kommuner med större behov får mer än kommuner med små behov. I motion 2011/12:Ub240 (S) anförs det att det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning tillgodose behovet av arbetskraft och att staten bör initiera en översyn över behovet av vuxenutbildning, särskilt kvalificerad yrkesutbildning. I motion 2011/12:Ub244 (S) yrkande 1 anförs det att staten ska spela en aktiv roll för att stödja kortutbildade i arbetslivets strukturomvandling. I motion 2011/12:Ub381 (S) efterfrågas det att komvux utvecklas och att frågan om att återinföra bidraget till fackliga organisationer, handikapporganisationer och andra organisationer för uppsökande verksamhet samt att fördelningskriterierna för bidrag till vuxenutbildning skyndsamt ses över. I motion 2011/12:Ub390 (S) framhålls det att det är viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . I motion 2011/12:Ub398 hävdar motionären behovet av utbildning för medborgarna (yrkande 1) samt validering av redan befintliga kunskaper (yrkande 2). I motion 2011/12:Ub419 (KD) frågas efter möjligheten att studera på olika nivåer och i olika skolformer inom ramen för vuxenutbildningen. Utskottet finner att det finns flera skäl till att ha en väl utbyggd vuxenutbildning som är flexibel och lättillgänglig för alla. Ett skäl är att vi har olika förutsättningar att satsa på utbildning under olika perioder av livet. Ett annat skäl är att det alltid kommer att finnas personer som behöver fylla igen kunskapsluckor i vuxen ålder. För landets konkurrenskraft och möjligheter till god ekonomisk utveckling är dessutom en väl fungerande vuxenutbildning av avgörande betydelse. Parallellt med den höga arbetslösheten börjar flaskhalsar dyka upp på arbetsmarknaden. Allt fler arbetsgivare rapporterar svårigheter att trots hög arbetslöshet hitta rätt arbetskraft. Stora nedskärningar inom utbildningsområdet har bidragit till att arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats. Rekordstora ungdomskullar lämnar nu gymnasieskolan. Men var enligt arbetslösheten bland ungdomar bland de högsta i . Många av dessa ungdomar längtar till högre studier eller kommer att behöva komplettera och fortbilda sig för att bli attraktiva på arbetsmarknaden. Men dörr efter dörr har stängts för dem. Antalet platser inom vuxenutbildningen under föregående och innevarande mandatperiod är färre än , trots att det då var högkonjunktur. Platserna inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkesvux täcker inte behoven på långa vägar. Utskottet vill framhålla att vuxenutbildning i alla dess former bör ses som ett smörjmedel i det moderna samhällets maskineri. I lågkonjunktur gäller det att ta till vara möjligheterna att bygga på människors kunskapsbas så att de står redo när de nya jobben kommer. I högkonjunktur gäller det att snabbt förse arbetsmarknaden med det den behöver i nära samverkan med olika branschföreträdare. De förändringar som pågår på arbetsmarknaden medför dessutom att arbetskraften ständigt, oavsett konjunktur, har ett behov av kunskapspåfyllnad. Att satsa på vuxenutbildning är ett av de mest effektiva sätten att bryta kunskapsklyftor mellan människor och skapa ett inkluderande samhälle. Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning bör återinföras, annars riskerar vuxenutbildningen att i hög grad bli ett offer för besparingar. har många kommuner, framför allt mindre sådana, dragit ned sin verksamhet till ingenting mer än det som de enligt lag är tvungna att tillhandahålla. Regeringen bör återkomma med förslag som innebär ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som garanterar en hög nivå på denna utbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2011/12:Ub459 (S) yrkande 1. Vad gäller behovet av riktade insatser till studieovana grupper eller ungdomar presenterade regeringen i budgetpropositionen en satsning i syfte att ge fler unga arbetslösa möjlighet att komplettera sin utbildning. Satsningen innebar att den högre bidragsnivån inom studiemedlet tillfälligt beviljades arbetslösa ungdomar i åldrarna som var inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att satsningen bör fortsätta även (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.2, 2011/12:UbU2, rskr. 2011/12:96). Enligt regeringen riktar sig yrkesvuxsatsningen i första hand till personer med en svag ställning på arbetsmarknaden, till dem som är arbetslösa, men även till outbildad personal eller individer som hotas av arbetslöshet och som på eget initiativ väljer att utbilda sig inom ett nytt yrkesområde och därmed att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.4). Utskottet finner med det ovan anförda att motionsyrkandena kan anses tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub459 yrkande 3 och 2011/12:Ub398 yrkande 3. Vad gäller närmare former för statligt stöd till vuxenutbildning är utskottet inte berett att nu ta ställning i dessa frågor och avstyrker förslagen i motion 2011/12:Ub214 (S), 2011/12:Ub240 (S), 2011/12:Ub244 yrkande 1 (S), 2011/12:Ub381 (S), 2011/12:Ub390 (S), 2011/12:Ub398 yrkandena 1 och 3 (S). När det gäller att initiera en översyn av kvalificerad yrkesutbildning för att tillgodose behovet av välutbildad arbetskraft vill utskottet påminna om att av deltagarna i får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, avsnitt 3.5.3). Utskottet vill också påminna om att det inte kommer att finnas KY-utbildningar efter utan all sådan utbildning kommer att ligga inom . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub240 (S). Vad gäller möjligheten att kombinera studier på olika nivåer och i olika skolformer tillsatte regeringen en utredning i syfte att göra en översyn av grundläggande vuxenutbildning (dir 2011:92). I uppdraget ingår bl.a. att analysera varför så många med hög tidigare utbildning studerar inom den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Uppdraget ska redovisas . Utskottet finner yrkandet tillgodosett och avstyrker därmed motion 2011/12:Ub419 (KD). Behörighet och meritering till högskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samlat betygsdokument, kompletteringsgruppen och rätt att läsa in högskolebehörighet. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (MP) och 6 (MP, V). Återinförande av samlat betygsdokument Socialdemokraterna frågar i kommittémotion 2011/12:459 yrkande 8 efter ett återinförande av samlat betygsdokument. Sökande med komplettering från komvux anför i kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkande 10 att sökande som läst upp sina betyg inom vuxenutbildning inte ska missgynnas i relation till dem som söker till högskolan direkt från gymnasiet. Rätt att läsa in högskolebehörighet anför i kommittémotion 2011/12:Ub287 att gränsen för behörighet på olika nivåer har höjts och färre blir behöriga att söka vidare. En rätt att läsa in högskolebehörighet på komvux eller folkhögskola bör införas i skollagen. Utskottet har tidigare behandlat frågan om högskolebehörighet genom samlat betygsdokument, senast i betänkande 2010/11:UbU9. Utskottet hade då ingen annan uppfattning än den som anfördes vid behandlingen av regeringens förslag om att avskaffa samlat betygsdokument (prop. 2006/07:107), nämligen att kraven på grundläggande behörighet bör vara lika för alla sökande från gymnasial vuxenutbildning (bet. 2006/07:UbU17). Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub459 yrkande 8. Vad gäller bedömning av sökande som läst upp sina betyg inom vuxenutbildning i relation till dem som söker direkt från gymnasiet har utskottet tidigare framhållit att syftet med indelning i fyra grupper bl.a. var att minska incitamenten till konkurrenskomplettering i gymnasial vuxenutbildning (bet. 2008/09:UbU15).1[ Fyra urvalsgrupper skapades: sökande direkt från gymnasiet (grupp I), sökande från gymnasial vuxenutbildning (grupp II, den s.k. kompletteringsgruppen), sökande med utländsk gymnasieexamen (grupp III) samt sökande med studieomdöme från folkhögskola (grupp IV).] I behandlingen av proposition 2009/10:165 Den nya skollagen kunde utskottet konstatera att begreppet brister i förordningen har getts en varierande innebörd av kommunerna, vilket har inneburit att ungdomar i vissa kommuner direkt efter avslutade gymnasiestudier har kunnat läsa om kurser där de redan har fått godkända betyg för att skaffa sig ett nytt högre betyg som kan användas i samband med en ansökan till högskola, s.k. konkurrenskomplettering (bet. 2009/10:UbU21). I förslaget till nya antagningsregler framhöll regeringen att vuxenutbildningen måste ge människor utan avslutad gymnasieskola möjligheter att komplettera sin utbildning, men att de som söker till högskolan direkt efter avslutad gymnasieutbildning inte ska missgynnas (prop. 2006/07:107 s. 7). har gjort en utvärdering av den första antagningen med de nya reglerna. Uppföljningen visar att i fem undersökta yrkesprogram blev poängen vid intagningen i vissa fall lägre i grupp II än i grupp I. Förändringen av antagningsreglerna är en process som pågår fram till . Det kommer att krävas innan den kan utvärderas i sin helhet (Rapport 2011:7 R, s. 57). Med det ovan anförda avstyrker utskottet därmed motion 2011/12:Ub495 yrkande 10. Vad gäller en rätt att läsa in högskolebehörighet på komvux eller folkhögskola vill utskottet framhålla att en vuxen med examen från ett yrkesprogram som inte ger grundläggande behörighet för högskolestudier enligt den nya skollagen (2010:800) har rätt att delta i vuxenutbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet (20 kap. 19 §). Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub287. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om syntolksutbildning. Jämför reservation 7 (S, MP). I motion 2011/12:Ub304 (S) anförs det att som döv har man rätt till teckenspråkstolk i sitt vardagsliv medan det för personer med synskada ännu inte finns en liknande rättighet. Staten anslår medel för att finansiera delar av den fyraåriga folkhögskoleförlagda utbildningen till teckenspråkstolk och dövblindtolk. Motionären framhåller behovet att utöka antalet utbildade syntolkar. I motion 2010/11:Kr322 (S) anförs det att staten bör anslå medel till syntolksutbildning. En översyn bör göras om kostnaden för utbildning till syntolk skulle kunna finansieras på samma sätt som utbildning till hörseltolk. Frågan om utbildning av syntolkar har behandlats av kulturutskottet vid ett flertal tillfällen alltsedan /08. I motion 2007/08:Kr247 anfördes att det inte fanns någon formell utbildning för syntolkar. En pilotutbildning hade genomförts vid en folkhögskola med stöd från . Motionären frågade efter att kostnaden för utbildning till syntolk skulle finansieras på samma sätt som utbildning till hörseltolk. I betänkandet framgår att () i sitt planeringsunderlag till föreslagit att utbildning i syntolkning skulle kunna innefattas i tolkutbildningsåtgärder inom ramen för anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. såg positivt på förslaget men ansåg att regeringens kommande beredning borde avvaktas och avstyrkte motionen (bet. 2007/08:KrU14). behandlade frågan på nytt i betänkande 2008/09:KrU1: Utskottet har erfarit att frågan om utbildning av syntolkar inte har beretts vidare av regeringen eftersom TÖI:s framtid är under beredning. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter beredningen av förslaget om bidrag till utbildning av syntolkar efter det att frågan om TÖI:s framtid har beretts färdigt. Frågan behandlades återigen i betänkande 2009/10:KrU1. såg positivt på förslaget men avstyrkte det med hänvisning till att beredningen av frågan om Tolk- och översättarinstitutets framtid skulle inväntas. Behovet av syntolkning har framhållits . I proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken påtalades behovet av kraftfullare satsningar när det gäller syntolkning av teaterföreställningar, textning samt syntolkning och uppläsning av textremsan såväl på biograf som på videofilm. Flera framsteg har gjorts vad gäller syntolkning. Det senaste initiativet är regeringens uppdrag till och att genomföra ett projekt för att utreda förutsättningarna för syntolkning på digitala biografer (regeringsbeslut Ku2011/977/MFI). Vad gäller den terminslånga syntolksutbildning på halvfart som ges på i samråd med () och finansieras den inom folkhögskolans befintliga budget, genom omprioriteringar. Utbildningen i fråga ger kompetens att arbeta som syntolk i kulturella sammanhang, främst film och teater. Utbildningens längd är beroende av detta. En bredare kompetens skulle enligt SRF kräva längre utbildningstid. I den ekonomiska vårpropositionen föreslog regeringen att de ändamål och den verksamhet som finansieras från anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i syfte att möjliggöra att tolk- och teckenspråkslärarutbildningar kan genomföras som högskoleutbildningar (prop. 2010/11:100 avsnitt 14.1.7). framhöll i sitt yttrande om förändringen att utskottet utgick från att den föreslagna överföringen av anslaget 14:2 var en budgetteknisk fråga (yttr. 2010/11:UbU4y s. 3).2[ instämde i utbildningsutskottets ställningstagande (bet. 2010/11:KU32).] Vad gäller Tolk- och översättarinstitutets framtida roll anför regeringen i budgetpropositionen att Myndigheten för () bör ta över ansvaret för att fördela de särskilda statsbidragen för olika tolkutbildningar och teckenspråkslärarutbildning (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.7).3[ Statsbidraget till tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning för ligger på anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Anslaget används för att finansiera särskilda insatser inom högskoleområdet för vilka medel inte har ställts till förfogande under något annat anslag (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.6.8).] Utskottet har erfarit att enligt innebär överflyttandet av anslaget 14:2 inom utgiftsområde 17 till utgiftsområde 16 inte att frågan om finansiering av syntolksutbildning inom detta anslag därmed har tagits ställning till. Utskottet finner att detta ligger i linje med grundintentionen bakom överflyttandet, nämligen att höja kvaliteten på tolk- och teckenspråkslärarutbildningen. Utskottet vill peka på vad statsrådet svarade på en skriftlig fråga om att öka de synskadades tillgänglighet till samhället genom att medverka till att fler syntolkar utbildas. Statsrådet framhöll bl.a.: administrerar ett årligt statsbidrag på nära som lämnas till bland annat folkhögskolor och studieförbund. Detta gör att dessa har goda möjligheter att anordna till exempel kurser i syntolkning. Staten styr dock inte hur folkbildningens medel ska fördelas och det är heller inte lämpligt att staten påverkar kurser som ska anordnas. Jag kommer dock noggrant att följa denna viktiga fråga. (Svar på skriftlig fråga 2010/11:424). Utskottet utgår från att denna fråga tas väl om hand och avstyrker motionerna 2010/11:Kr322 och 2011/12:Ub304. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om skötarutbildning för psykiatrin, kompetenser för undersköterska, personalbehov inom transportnäringen samt kostsamma yrkesutbildningar. Jämför reservation 8 (V). anför i kommittémotion 2011/12:So568 yrkande 5 att många skötare saknar omvårdnadsutbildning. Omvårdnadsutbildningen inom ramen för gymnasieskolan saknar dessutom många av de aspekter som kan bli aktuella inom psykiatrin. Det behövs en ny skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för . I motion 2011/12:Ub368 (S) anförs det att det behövs en samlad och enhällig syn på vilka kompetenser som krävs för att vara undersköterska. En nationell kursplan kan arbetas fram mellan arbetsmarknadens parter och ansvarig myndighet. I motion 2011/12:Ub414 (S) framhålls det att transportnäringen växer på både gods- och transportsidan som det sker pensionsavgångar . Det behövs en översyn av hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet inom transportnäringen. I motion 2011/12:Ub418 (KD) anförs det att många yrkesutbildningar kräver kostsamma investeringar i maskiner. Det behövs en översyn av möjligheten till långsiktiga besked när det gäller avtalen för dessa utbildningars verksamhet. Vad gäller en samlad och enhällig syn på vilka kompetenser som krävs för att arbeta som undersköterska vill utskottet framhålla att undersköterska inte är ett reglerat yrke. Kompetenskraven vid anställning är därför ett arbetsgivaransvar. Utskottet har inhämtat att i arbetet med den nya gymnasieskolan har en ny ämnesplan för vård och omsorg tagits fram i samarbete med Kommuner och Landsting. Gymnasiekursen Vård- och omsorgsarbete (1 200 poäng) ger kunskaper för att arbeta bl.a. som undersköterska. De nya gymnasiekurserna kan börja användas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå när den nya skollagen börjar tillämpas på vuxenutbildning, dvs. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub368. Vad gäller personalbehov inom transportnäringen får intressenter skicka in ansökningar till som i sin tur gör en bedömning utifrån bl.a. arbetsmarknadens behov av den utbildning som föreslås. Utskottet förutsätter att intressenter inom transportnäringen skickar in ansökningar till på samma sätt som intressenter inom andra områden. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub414. Vad gäller kostsamma investeringar i maskiner anger utbildningsanordnare i sin ansökan hur stort bidrag som behövs för att anordna utbildningen. Det kan de göra antingen genom att använda färdiga schablonberäkningar som finns tillgängliga på webbplats eller genom att lämna in en egen kostnadsbudget. I en sådan kostnadsbudget kan avskrivningskostnader läggas in för maskiner och andra investeringar som krävs för att genomföra utbildningen. Om en utbildning har en längd kan de flesta kostnader, enligt , vara avskrivna . Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub414 (S). Vad gäller skötarutbildning inom psykiatrisk vård var både utredningen psykiatrisamordning i sitt slutbetänkande (SOU 2006:100) och av den uppfattningen att det fanns ett stort behov av gemensam grundutbildning för baspersonal inom psykiatri och socialtjänst (Kompetenssatsning personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, 2010, s. 8). Det utgjorde en grund för regeringens beslut att avsätta medel för bl.a. utbildningssatsningar (prop. 2008/09:1, utg.omr. 9 avsnitt 4.9.8). Förutom satsningar på högskoleutbildningar har ett statsbidrag getts till kommuner och landsting för att förstärka kompetensen hos personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Utskottet noterar att i Lägesrapport redogör för hur detta stöd har lett till omfattande fortbildningsinsatser i hela landet och att kompetensen hos personalen har stärkts (Lägesrapport , , s. 6). Beträffande behovet av grundutbildning för baspersonal uppvaktade Kommuner och Landsting (SKL) regeringen med en framställan om att skulle ge i uppdrag att ta fram en eftergymnasial påbyggnadsutbildning med nationell kursplan (SKL dnr 09/0023).4[ Även Nätverket samverkan för psykisk hälsa och för skötare lämnade in en framställan.]