bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Utskottet ställde sig bakom detta och menade att det var av yttersta vikt att behålla sunda offentliga finanser och goda säkerhetsmarginaler för att ha möjlighet att möta en sämre utveckling. gör regeringen bedömningen att riskerna för en sämre utveckling fortfarande dominerar, men att riskbilden är mindre negativ än den som redovisades . Givet riskbilden anser utskottet, liksom regeringen, att det fortfarande finns ett behov av goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Det måste finnas utrymme för att kunna vidta nya åtgärder för att stötta sysselsättningen om konjunkturutvecklingen skulle försämras kraftigt. Det måste också finnas utrymme för att hantera en betydligt mer besvärlig situation på de finansiella marknaderna. reviderades prognosen för det finansiella sparandet ned kraftigt mellan vårpropositionen och budgetpropositionen. Utskottet delar därför regeringens bedömning av att fortsatt goda marginaler behövs även , för att möta en eventuellt ökad osäkerhet. Enligt utskottets mening säkerställer regeringens strategi att de offentliga finanserna inte blir en källa till osäkerhet. Utskottet noterar också att IMF i sin årliga översyn av det ekonomiska läget i anser att de säkerhetsmarginaler som regeringen bedömer behövs ger utrymme för ytterligare åtgärder i det fall riskerna förknippade med utvecklingen inom euroområdet skulle realiseras. däremot har invändningar mot att regeringen hänvisar till den makroekonomiska osäkerheten som argument för större säkerhetsmarginaler i finanspolitiken. Rådet menar att denna argumentation också har skapat oklarheter om huruvida regeringen anser att det finanspolitiska ramverket är tillräckligt. Mot den bakgrunden konstaterar utskottet, liksom finansministern vid utfrågningen med anledning av Finanspolitiska rådets rapport, att det i normalfallet inte behövs några extra säkerhetsmarginaler utöver de som föreskrivs av det finanspolitiska ramverket. Det vi har upplevt kan dock rimligen inte beskrivas som ett normalt läge. Vidare vill utskottet betona att jobbskatteavdraget inte bör ses som en konjunkturregulator utan som en strukturellt riktig åtgärd för ökad sysselsättning. Med detta sagt betonar utskottet likväl vikten av att överskottsmålet följs upp på ett transparent sätt eftersom det är en förutsättning för ett välfungerande finanspolitiskt ramverk. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Det finanspolitiska ramverket har upprätthållits av samtliga regeringar sedan det infördes . Det finns en bred samsyn mellan regeringen och en majoritet i om att det finanspolitiska ramver- ket med ett överskottsmål, utgiftstak, krav på god ekonomisk hushållning i kommunsektorn och en stram budgetprocess har varit en starkt bidragande faktor till den styrka och stabilitet som råder i offentliga finanser. Även utomstående bedömare gör den bedömningen. rar IMF att starka offentligfinansiella position är ett resultat av vårt robusta finansiella ramverk. Utskottet anser att den breda uppslutning som finns om det finanspoli- tiska ramverket och tillämpningen av detsamma är mycket viktig för dess stabilitet och trovärdighet. skiljer i detta sammanhang ut sig genom att vara det enda partiet i som i konkret politik vill mon- tera ned det finanspolitiska ramverket. Detta trots att man i motionen framhåller att det finns goda skäl för finanspolitiska ramverk som främjar budgetdisciplin och starka offentliga finanser. Systemet med utgiftstak ska avskaffas, överskottsmålet ersättas med ambitionen om ett mål med offent- liga finanser i balans. Dessutom anser att vissa utgifter ska undantas från den årliga budgetprövningen. Det här anser utskottet är för- slag som inte hänger ihop och som minskar trovärdigheten och förtroendet för offentliga finanser, ett förtroende som är ett nödvändigt villkor för verk- ningsfull riskhantering i allvarliga krislägen. är exempelvis satt utifrån att det ska finnas marginaler för att klara kraf- tiga nedgångar i konjunkturen och hålla uppe sysselsättningen utan att ökningen i skuldsättningen riskerar att bli ohållbar. inte heller till gagn för arbetet med att nå full sysselsättning, vilket är Väns- terpartiets överordnade mål för den ekonomiska politiken. Både Socialdemokraterna och vill införa sysselsättnings- mål i det finanspolitiska ramverket. vill definiera full syssel- sättning som en arbetslöshetsnivå på . beskriver i sin motion att ett sysselsättningsmål bör införas som ett kom- plement till det existerande finanspolitiska ramverket. I sitt yttrande fram- för arbetsmarknadsutskottet att det inte anser att något kvantitativt mål för sysselsättningspolitiken bör införas och införlivas i det finanspolitiska ram- Utskottet delar detta ställningstagande. Förutom att det skulle inne- bära att det finanspolitiska ramverket blir mindre tydligt, finns det andra argument som talar emot förslaget. lyfter i sitt yttrande fram att ett kvantitativt mål riskerar att ge sysselsättningspolitiken fel fokus, så som den tidigare socialdemokratiska regeringens kvantitativa mål gjorde. I stället för att föra en politik ägnad åt att föra männi- skor från arbetslöshet till riktiga jobb kunde målet uppfyllas genom att föra människor från öppen arbetslöshet till dold arbetslöshet. uppgifter om arbetsmarknadens utveckling är viktiga, och det är därför regeringens sysselsättningspolitiska ramverk innehåller en mängd kvantita- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN En sådan bred ansats har en betydligt större potential än vad ett kvantitativt mål för sysselsättningen skulle ha för att identifiera väsentliga problem på arbetsmarknaden och att följa upp om politiken leder till varaktigt högre sysselsättning. Socialdemokraterna och vill också att de statliga investeringarna ska särbehandlas i det finanspolitiska ramverket. Utskottet delar de slutsatser i frågan som regeringen redovisar i en bilaga till propositionen. Utskottet avvisar därför förslag om att undanta infrastrukturinvesteringar från den årliga budgetprövningen genom att i stället låta dem finansieras via lån i Riksgälden. Anslagsfinansiering av investeringar bidrar till tydlighet och transparens i budgeten. Med en särbehandling av investeringsutgifter så som föreslår finns det en risk att långa amorteringstider skapar en obalanserad beslutssituation där finansieringsbördan verkar mycket avlägsen vid beslutstillfället. Utskottet avvisar också Socialdemokraternas förslag om att parallellt med de treåriga utgiftstaken fastställa en plan för utgifter i statsbudgeten av investeringskaraktär. Det är oklart om det är ett kvantitativt mål, ett investeringsgolv, som Socialdemokraterna förordar, men förslaget avvisas alltjämt av utskottet. Det går stick i stäv med den reformerade budgetprocessen där alla typer av utgifter alltid måste kunna ställas mot varandra utifrån ett på förhand bestämt totalt utgiftstak. En utveckling där mål införs för olika typer av utgifter som t.ex. baserar sig på BNP-utvecklingen riskerar att leda till en allvarligt försämrad budgetdisciplin. Betydande gränsdragningsproblem uppstår också, där det först gäller att fastställa vilka utgifter som ska betraktas som investeringar. Dessutom skulle även investeringar som inte är samhällsekonomiskt lönsamma komma att genomföras. I förlängningen riskerar öronmärkningar av utgifter, som detta handlar om, att öppna för ökad automatisk uppräkning av utgifterna. Detta minskar utrymmet för olika politiska vägval och minskar omvandlingstrycket. Den successivt minskade automatiska uppräkningen av offentliga utgifter har enligt utskottet tjänat väl. Slutligen anser utskottet att det finns ett långsiktigt fokus i investeringsplanerna. Den fyraåriga utgiftsramen som presenteras i regeringens budgetförslag visar det anslagsbehov som följer av de ofta tio- eller tolvåriga infrastrukturplaner som beslutats. Utskottet delar regeringens bedömning att utrymmet för permanenta reformer är relativt begränsat och att det fortfarande finns ett behov av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Det är mer ansvarsfullt att föra en försiktig finanspolitik på kort sikt än att riskera att tvingas till akuta åtstramningar om en sämre ekonomisk utveckling skulle bli verklighet. Regeringen konstaterar att resursutnyttjandet är lågt och arbetslösheten hög, vilket betyder att det finns ett behov att vidta vissa åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast. Utskottet anser liksom regeringen att det begränsade reformutrymmet bör användas 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN dels till åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast, dels till vissa åtgärder som stärker ekonomins funktionssätt, förbättrar den ekono- miska standarden för utsatta grupper och förstärker välfärden. Ytterligare en faktor som utskottet vill uppmärksamma är EU-kommis- sionens förslag till EU:s långtidsbudget. Om förslaget förverkligas kommer det att påverka det befintliga utrymmet för reformer påtagligt i kommande budgetar, eftersom EU-avgift då skulle öka med i storleksord- I ett läge när risken för en sämre utveckling fortfarande dominerar fram- tidsutsikterna är det enligt utskottets mening anmärkningsvärt att de fyra oppositionspartierna presenterar varsitt alternativ som saknar centrala delar i en sammanhängande och därmed trovärdig ekonomisk politik. mokraterna avstår helt ifrån att formulera en inriktning på skattepolitiken. Ett av de enstaka förslag som Socialdemokraterna har handlar om att se över möjligheterna till ytterligare skatteincitament för FoU-investeringar. konstaterar i sitt yttrande att detta och flera andra frågor om villkoren för investeringar och företagens kapitalförsörjning har anknyt- ning till pågående arbete eller redan vidtagna reformer och avstyrker Om Socialdemokraterna står fast vid den skattepolitik som de presenterade i budgetpropositionen, vilket utskottet måste utgå från, inne- bär det en skattepolitik som gör det mindre lönsamt att arbeta och dyrare Detsamma gäller för politik som inriktar sig på både höjda skatter och ökade utgifter som motverkar arbetslinjen. mokraterna, och har dessutom olika uppfatt- ningar när det gäller centrala inslag i skattepolitiken. Socialdemokraterna och accepterar den sänkta restaurang- och cateringmomsen. Till skillnad från Socialdemokraterna och vill avskaffa skattereduktionen för hushållstjäns- För övrigt förefaller i sina konkreta förslag förespråka en politik som fördyrar för företag att anställa, i synnerhet i glesbygd. trots att säger sig värna både småföretagen och en levande Slutligen presenterar ett osammanhäng- ande alternativ där man ställer sig bakom det finanspolitiska ramverket och betonar vikten av starka offentliga finanser som man kritise- rar regeringen för att inte ha bedrivit en mer expansiv finanspolitik. tillsammans med att man utlovar resurser till en lång rad ändamål, finansi- erade genom stora besparingar i såväl invandringspolitiken, flyktingpoliti- ken som biståndspolitiken, vilka utskottet anser vara helt oacceptabla, gör att förslag till riktlinjer för den ekonomiska politi- ken inte är ett trovärdigt alternativ. att ska gå ut ur EU, vilket utskottet självklart avvisar. Utskottet anser slutligen att den ekonomiska och finansiella krisen tyd- ligt visat på vikten av ett stabilt finanspolitiskt regelverk på EU-nivån. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Trots en delvis förbättrad situation på de europeiska finansiella marknaderna finns det fortfarande risker för det europeiska finansiella systemets stabilitet som skulle kunna bidra till instabilitet i den svenska ekonomin. står dock förhållandevis starkt. För det första har stabila offentliga finanser och väl tilltagna säkerhetsmarginaler och för det andra finns ett förstärkt regelverk, förbättrad tillsyn och krishanteringsmekanismer på plats. Den svenska krishanteringen bygger på principen att värna skattebetalarnas pengar. Parallellt med detta arbetar regeringen också aktivt för att stärka konsumenternas ställning gentemot de finansiella företagen. Liksom regeringen anser utskottet att konsumenterna måste återfå förtroendet för finansiella företag. Utskottet konstaterar att det finns risker i banksystemet förknippade med att den svenska banksektorn är stor i relation till ekonomins storlek, att den till stor del förlitar sig på marknadsfinansiering och att det görs omfattande inbördes transaktioner mellan storbankerna vilket gör att problem i en bank lätt sprider sig till andra. Utskottet delar regeringens bedömning att det vid sidan av dessa risker också ligger en viss risk i hushållens förhållandevis höga skuldsättning, vilket manar till vaksamhet. En högre kapitaltäckning, såsom överenskommits inom EU, ökar de systemviktiga bankernas motståndskraft mot finansiella kriser och på det sättet stärks den finansiella stabiliteten. Utskottet välkomnar därför att regeringen inom EU drivit frågan om att det ska vara möjligt för enskilda medlemsstater i EU att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av minimikraven i III. Med den allmänna riktlinje som beslutade om , kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att detta nu kommer att bli möjligt. Den allmänna riktlinjen innebär att har möjlighet att uppnå kapitaltäckning 2015 för systemviktiga banker. Utskottet anser att detta är en verkningsfull åtgärd eftersom den inriktar sig direkt på grundproblemet dvs. Mot den bakgrunden avvisar utskottet både förslaget från om en finansiell transaktionsskatt och förslag om en tillfällig bankskatt. Utskottet avvisar också förslag om en bankdelningslag. 2.7.3 Arbetsmarknad och tillväxt Riktlinjen för den ekonomiska politiken ska även i fortsättningen vara full sysselsättning, där den som vill ska kunna få ett arbete. ökade antalet sysselsatta med ca 213 000 personer och utanförskapet minskade med 225 000 personer. minskade arbetslösheten med 38 000 personer. Trots att konjunkturläget var betydligt sämre 2011 än 2006 har också arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden ökat för de flesta åldersgrupper. Utskottet kan också notera att klättrat från 13:e till 8:e plats när det gäller lägst arbetslöshet i EU. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2012 var 113 000 personer mellan långtidsarbetslösa, vilket är ca 8 000 personer färre än . visar även att sökaktiviteten ligger på en högre nivå nu än . Detta har varit möjligt tack vare reformer som stärkt arbetslinjen och Jobbskatteavdraget och sänkta skatter för företag, t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter har varit viktiga åtgärder. I en grundlig och gedi- gen utvärdering av jobbskatteavdraget som regeringen gjort mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2010/2011:FiU20, rskr. 2010/11:319) om jobbskatteavdraget leder till varaktigt högre sysselsättning är slutsatsen den att jobbskatteavdraget har haft betydande effekter på arbetskraftsdelta- gande och sysselsättning, vilket också stöds av den utfrågning om jobbskat- teavdraget som finansutskottet höll tillsammans med skatteutskottet. utfrågningen framkom också att det inte finns tecken som tyder på avta- gande effekt av ytterligare jobbskatteavdrag. Regeringens arbetsmarknadspolitik har också bidragit till en högre sys- selsättning bl.a. genom nystartsjobben som riktar sig till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Dessutom är etableringsreformen, instegsjobb, förslag om nystartszoner, validering av utländska examina och sfi-bonusen exempel på regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att bl.a. för- bättra integrationen och underlätta för invandrare att få en egen försörjning. Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringens åtgärder inom det arbetsmarknadspolitiska området inte ska avvecklas så som motionärerna föreslår i sina motioner. Det hindrar emellertid inte att vidtagna åtgärder följs upp och utvärderas för att se om de fungerar som det var tänkt. tet välkomnar därför regeringens avsikt att se över samtliga lönesubventio- nerade anställningar i syfte att förenkla och effektivisera de stöd som finns. Enligt utskottet minskas utanförskapet genom insatser som stärker efter- frågan och sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för alla individer och inte genom tillfälliga arbetstillstånd via s.k. gästarbetarsystem som Sverige- Trots den snabba återhämtningen på arbetsmarknaden de senaste två åren är arbetslösheten fortfarande hög. Enligt utskottet finns en risk att arbetslösheten biter sig fast. Drivkrafterna för och möjligheterna till arbete behöver därför ytterligare stärkas. Särskild fokus bör läggas på grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom unga och perso- ner med utländsk bakgrund. För att rätt åtgärd ska kunna vidtas anser utskottet i likhet med Finans- att det är viktigt att fördjupa beskrivningen av ungdomsar- betslöshet och förtydliga att det rör sig om ungdomsgrupper med helt olika bakgrund och karakteristika. Om man inte ser skillnaderna mellan olika grupper blir olika åtgärder felaktiga och därmed ineffektiva. hittar unga i allmänhet jobb betydligt snabbare än äldre och genomgår därmed kortare arbetslöshetsperioder i genomsnitt. domars möjligheter att hitta jobb är enligt rådet mer konjunkturkänsliga än 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ett utbildningssystem av god kvalitet är en förutsättning för att minska ungdomsarbetslösheten. Samtliga oppositionspartier föreslår satsningar inom utbildningsområdet som bl.a. utbildningskontrakt, förstärkt gymnasieskola och utbyggnad av högskolan, samt vuxenutbildningen. I det sammanhanget är det väl värt att påpeka att regeringen sedan den tillträdde 2006 har arbetat intensivt för att åtgärda brister i och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan med omfattande reformer och att detta arbete fortsätter. Vuxenutbildningen är av avgörande betydelse för arbetslinjen, och regeringen har satsat extra på universitet och högskolor, , komvux och yrkesvux, lärlingsutbildningar för vuxna, validering och sfi, folkhögskolor och studieförbund. utvecklas nya utbildningsvägar som exempelvis lärlingsutbildningar inom både gymnasieskolan och vuxenutbildningen och särskilda motivationsutbildningar inom folkhögskolorna för att motivera ungdomar som hoppat av skolan att slutföra sina studier. Utöver satsningar på fler platser har stora ansträngningar gjorts för att förbättra kvaliteten inom alla vuxenutbildningar. Det innebär mer pengar, fler platser, fler olika utbildningsalternativ och förbättrat studiestöd för vissa grupper. Regeringen ser också över möjligheterna att införa en ny anställningsform, s.k. lärlingsprovanställningar, till ungdomar . Övergången från skola till arbetsliv ska vidare ske så effektivt som möjligt så att ungas inträde på arbetsmarknaden underlättas. Den kommande forsknings- och innovationspropositionen kommer att innehålla en översyn av hur rörligheten mellan lärosäten och näringsliv och samhälle kan utvecklas. När det gäller Socialdemokraternas förslag till utbildningskontrakt så är tanken god, men stora delar av förslagen är redan genomförda. Bland annat erbjuds praktikplatser, utbildning på komvux samt förhöjt studiebidrag för unga. För att underlätta inträde på arbetsmarknaden för unga har regeringen även sänkt socialavgifter och sänkt momsen på restaurang- och cateringtjänster. Momssänkningen är en viktig åtgärd för att stärka ungas möjligheter att få jobb. Drygt en tredjedel av de sysselsatta i restaurangbranschen är ungdomar och restaurangjobb är ofta en första väg in på arbetsmarknaden. anser dock att sänkningen är en ineffektiv åtgärd för att öka den varaktiga sysselsättningen och pekar på internationella studier som tyder på att momssänkningar får ett begränsat genomslag på priserna. Statistik från visar dock på att priserna nu är lägre än vad de skulle ha varit utan momssänkningen. Utskottet anser att det är viktigt att skatteförändringar följs upp för att säkerställa att skattemedel används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt samt för att försäkra att långsiktiga villkor skapas för fler jobb och att det därmed går att trygga en finansiering av offentliga utgifter. Utskottet välkomnar därför att bl.a. och fått i uppdrag att utvärdera reformen. När det gäller förslag om att sänka momsen 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN även på andra tjänster kan utskottet i likhet med skatteutskottet konstatera att momsen på reparationstjänster inte bör sänkas eftersom inga positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen, den samhällsekonomiska produk- tiviteten eller den administrativa bördan kan förväntas. För att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden och för att i framti- den kunna undvika en stigande arbetslöshet vid ekonomiska kriser, så som arbetslösheten steg efter finanskrisen , har regeringen tagit initiativ till att undersöka förutsättningarna för ett system för korttidsarbete. arbetsgivare har i samtal med regeringen tydliggjort att man önskar se att staten bär en del av kostnaden för löntagarnas tillfälliga arbetstidsförkort- ning i krislägen, s.k. korttidsarbete. Utskottet avvaktar förslag om den Att finna nya lösningar som kompletterar de befint- liga system som vi har och som syftar till att dämpa riktigt svåra krisers påverkan på jobb och produktion samt långvariga effekter på arbets- lösheten är enligt utskottet viktigt för en politik för full sysselsättning. Samtliga motionärer föreslår att deras förordade satsningar på bl.a. utbild- ning, sommarjobb och traineeplatser ska finansieras med en slopad nedsätt- ning av arbetsgivaravgiften för unga. höja bolagsskatten och återinföra skatt på förmögenhet, arv och gåvor. Enligt utskottet leder fördubblade socialavgifter till ökade kostnader för företag som anställer unga. Utskottet anser i likhet med arbetsmarknadsut- skottet att höjda skatter riskerar att leda till högre arbetslöshet och lägre Att återinföra förmögenhetsskatten skulle enligt utskottet ris- kera att skada investeringsklimatet i . Som ett led i att bl.a. förbättra rörligheten på arbetsmarknaden lägger motionärerna förslag om hur bostadstillgången och kvaliteten ska öka och Bostadsbristen i storstadsområden och i tillväxtregioner måste I likhet med regeringen anser utskottet att brist på bostäder inte får vara ett hinder för någon att ta ett jobb och välkomnar därför regering- ens reformer på detta område. har regeringen genomfört en rad reformer för en bättre bostadsmarknad, bl.a. har regeringen slopat fas- tighetsskatten, infört en ny plan- och bygglag, och ineffektiva subventioner Detta reformarbete fortsätter. För att göra det enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad och på så sätt snabbt öka tillgången på bostäder föreslås bl.a. ett höjt schablonavdrag för privatpersoners uthyr- Vidare ser regeringen bl.a. över regelverket för plangenomförande, och fastighetsskatten sänks för ökade incitament för nybyggnation. tet kan därmed konstatera att det pågår omfattande reformer på detta Att som Socialdemokraterna föreslår finansiera nyproduktion med riktade ekonomiska stimulanser från staten är enligt utskottet inte rätt väg att gå, givet tidigare erfarenheter. När byggsubventioner tidigare var ett starkt inslag i den svenska bostadspolitiken blev resultaten bl.a. en snedvri- den produktion där utbud och efterfrågan inte svarade mot varandra. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Samtliga motionärer föreslår också ökade investeringar i infrastruktur och framför allt inom järnvägen för att öka långsiktiga konkurrenskraft. Väl fungerande person- och godstransporter är av stor betydelse för företagens konkurrenskraft och investeringsklimat. Omfattande reformer har gjorts på detta område, bl.a. beslutades om en trafikslagsövergripande nationell plan med satsningar på ca för perioden 20102021. Vidare höjdes anslagen med . höjdes anslagen ytterligare med för främst drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder i väg- och järnvägsnätet.