bet · GZ01KrU6 · 2012-04-20 00:00:00 — 2011/12:KrU6 Kulturskaparnas villkor och kultur i det offentliga rummet Kulturskaparnas villkor och kultur i det offentliga rummet I betänkandet behandlas motionsyrkanden om dels kulturskaparnas villkor, dels kultur i det offentliga rummet från allmänna motionstiden . Samtliga yrkanden avstyrks. Då det gäller yrkanden som syftar till att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor framhåller utskottet att en lång rad insatser görs i detta syfte, inte endast från statens sida utan även från övrig offentlig verksamhet samt från civilsamhället och den privata sektorn. I inledningen till betänkandet lämnas även en redogörelse för aktuella satsningar och uppföljningar på området. Ett yrkande om att de fria kulturutövarna ska stödjas genom centrumbildningarna avstyrks med hänvisning till att det är en uppgift för regeringen att i det sedvanliga budgetarbetet väga olika angelägna stödändamål mot varandra. I ett sådant sammanhang får regeringen pröva hur ett framtida stöd till centrumbildningarna ska utformas. Förslag om medverkans- och utställningsavtalet () avstyrks bl.a. med hänvisning till att verkar för att samtliga regioner som ingår i kultursamverkansmodellen ska skriva in i sina kulturplaner att de avser att följa avtalet. Motionsyrkanden om enprocentsregeln vid offentligt byggande torde i hög grad vara tillgodosedda genom att och har inlett en undersökning av i vilken omfattning kommuner, landsting, regioner och staten ger konstnärer uppdrag för byggnadsanknuten konst och hur dessa uppdrag administreras och finansieras. I förlängningen kan arbetet leda till att en idéskrift publiceras om hur man kan arbeta med offentlig gestaltning utifrån olika förutsättningar Med anledning av yrkanden som syftar till att utsmyckning och gestaltning av den offentliga miljön ska få större genomslag i samhällsplaneringsprocessen hänvisar utskottet till att , , och har fått ett gemensamt uppdrag att samverka om gestaltning av offentliga miljöer. Avsikten med detta myndighetsövergripande uppdrag är bl.a. att en helhetssyn ska vidareutvecklas i planerings- och gestaltningsarbetet. Till betänkandet har fogats sex reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 11 och 12, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2011/12:Kr305 av m.fl. (S). Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 3 (MP, V) 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Reservation 4 (S, V) 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19. Reservation 5 (S, MP, V) Utsmyckning och gestaltning av den offentliga miljön 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 21 och 22. Reservation 6 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (M), (S), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden om kulturskaparnas villkor och kultur i det offentliga rummet. Som ett led i beredningen av ärendet fick utskottet information från företrädare för om myndighetens verksamhet. fick utskottet också information från företrädare för om ett myndighetsövergripande regeringsuppdrag om gestaltning av offentliga miljöer. Av betänkandet framgår att utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har genomfört en uppföljning och utvärdering av verksamheterna vid Teater-, Dans- och Musikallianserna. Arbetet inriktades på att följa upp resultatet av verksamheterna i förhållande till de syften som regeringen har ställt upp och som har ställt sig bakom samt de villkor som regeringen har beslutat om för statsbidraget till allianserna. Resultatet av arbetet överlämnades till kulturutskottet och har publicerats i rapportserie under beteckningen 2011/12:RFR10. Kulturskaparnas villkor är i hög grad beroende av engagemanget från samhället i stort. Det inbegriper insatser från statens sida liksom annat offentligt engagemang på regional och lokal nivå. Även initiativ från civilsamhället och från den privata sektorn hör hit. Konstnärspolitiken är främst en del av kulturpolitiken, vilket inte hindrar att även en rad andra områden såsom utbildnings-, arbetsmarknads-, socialförsäkrings-, skatte- och näringspolitiken också har stor betydelse för kulturskaparnas levnadsbetingelser. Följande redovisning tar sikte på den statliga konstnärspolitikens utgångspunkter och på några aktuella statliga insatser inom kulturområdet, som delvis syftar till att förbättra kulturutövarnas situation. Det gäller Skapande skola-satsningen, Kultursamverkansmodellen och Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Vidare redovisas kortfattat några aktuella kartläggningar från och uppföljningar från kulturutskottet som rör konstnärernas arbets- och pensionsförhållanden samt pågående utredningsarbete på litteraturområdet. Utgångspunkter för den statliga konstnärspolitiken Utgångspunkten för kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska målen, som antogs av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Av betydelse för kulturskaparna är framför allt målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund samt målet att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. En av regeringens prioriteringar inom kulturpolitiken gäller förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Kulturskapare ska ha goda möjligheter att fritt utveckla sitt konstnärliga skapande. Nyskapande ska gynnas, och det ska finnas goda förutsättningar för att göra konsten tillgänglig för fler. Bidrags- och ersättningssystemen ska vara öppna och rättvisa, och hänsyn ska tas till kulturskapares speciella arbetsvillkor. Regeringens politik på konstnärsområdet syftar till att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet. Sänkta inkomstskatter leder till att konstnärernas ekonomiska situation förbättras som hushållens ekonomiska utrymme att ta del av kulturupplevelser ökar.1[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. 17 s. 1920 och 100.] Olika statliga myndigheter och andra organ har betydelse för att genomföra den statliga konstnärspolitiken. Det gäller främst: , som beslutar om statliga bidrag och ersättningar till konstnärer, i den utsträckning detta inte är någon annans uppgift. ska även hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet , som fördelar biblioteksersättningen till upphovsmän av litterära verk Bildkonst upphovsrätt i (BUS), en organisation som fördelar individuell visningsersättning till bildkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten Svenska tonsättares internationella musikbyrå () och Svenska artisters och musikers intresseorganisation (), vilka fördelar fonogramersättningen , som fördelar bidrag till bl.a. fria grupper Myndigheten för kulturanalys, som med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen utvärderar, analyserar och redovisar effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. fördelar statsbidrag för satsningen Skapande skola, som är avsedd för barn i årskurserna 19. har anvisats för detta ändamål. Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. Syftet med statsbidraget är dels att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i , dels att öka den professionella kulturverksamheten för och med eleverna, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer samt möjligheterna till eget skapande ökar. har på regeringens uppdrag följt upp effekterna av bidraget Skapande skola. uppföljning visade att bidraget fungerar på ett ändamålsenligt sätt och har använts till lön och arvoden till kulturskapare, inköp av föreställningar m.m.2[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. I den senaste uppföljningen, som publicerades , redovisar resultatet av en enkätundersökning som vände sig till kulturutövare i hela landet.3[ Skapande skola en nulägesanalys. skriftserie 2012:2, s. 67, 2728.] Enkäten, som gick ut till 2 251 kulturaktörer, besvarades av 980 personer. Av dessa har 546 personer arbetat inom ramen för och är övervägande positiva till verksamheten. Framför allt lyfter de fram arbetet med eleverna, som de ser som den stora behållningen, men även ett gott samarbete med lärarna tas upp. Majoriteten av kulturaktörerna är nöjda med planering och genomförande av projekten och med samarbetet med skolan. Minst nöjda är de med återkoppling och uppföljning. av kulturaktörerna anger att de inte har fått ersättning för alla timmar de har lagt ner, medan uppger att de är nöjda med den ersättning de har fått. Uppföljningen visar att samverkan mellan skola och kulturliv har förbättrats sedan Skapande skola infördes. Det finns emellertid ett stort behov av kompetensutveckling för både skolpersonal och kulturaktörer. fattade ett principbeslut om att införa en ny modell för fördelning av statliga bidrag till regional kulturverksamhet, kultursamverkansmodellen.4[ Prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145.] beslutade att en ny lag skulle införas och gälla , nämligen lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet.5[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113.] Kultursamverkansmodellen omfattar sju kulturområden, nämligen konst- och kulturfrämjande verksamhet främjande av hemslöjd. Syftet med modellen är bl.a. att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer och föra kulturen närmare medborgarna. Modellen innebär att landsting får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan har tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska även ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Regeringens avsikt är att modellen därmed ska bidra till att skapa strategiska mötesplatser för de många aktörer på nationell, regional och lokal nivå som verkar för kulturens utveckling i hela samhället.6[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. Det statliga bidraget till kultursamverkansmodellen anvisas under anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet och uppgår till . Myndigheten för kulturanalys har i en första utvärdering av kultursamverkansmodellen funnit att de olika aktörerna utanför politiken bl.a. professionella kulturskapare upplever att deras intressen har synliggjorts. Över lag redovisar myndigheten ett ökat intresse för, och större kunskap om, kulturpolitik hos politiker på regional och nivå.7[ Kultursamverkansmodellen. En första utvärdering. Rapport 2012:1 från Myndigheten för kulturanalys s. Kulturella och kreativa näringar Regeringens handlingsplan för och satsning på kulturella och kreativa näringar har som övergripande mål att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga.8[ Begreppet kulturella och kreativa näringar innefattar områdena arkitektur, design, film, foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltid, scenkonst, turism och besöksnäring samt upplevelsebaserat lärande.] Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. satsas sammanlagt , medel som bl.a. syftar till att skapa en breddad arbetsmarknad för kulturskapare. och ansvarar för olika deluppdrag som pekas ut i handlingsplanen. Som exempel kan nämnas att bistår med medel för bl.a. rådgivning till företag och för utbildning om entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Bland annat har /Konsthantverkare (/KIF) fått bidrag från för att anordna branschdagar . , som inom handlingsplanens ram ansvarar för området form och design, stöder branschdagar inom detta område som kommer att äga rum . Ett stärkt musikliv och satsning på det fria scenkonstområdet I detta sammanhang bör också nämnas den satsning om för att förstärka den fria scenkonsten och det svenska musiklivet som beslutade om . Av beloppet avser det fria musiklivet och stöd till de fria grupperna.9[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. 17 s. 30, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74.] ska enligt sin instruktion (2007:1199) bl.a. hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Nämndens utredningar och rapporter utgör underlag för regeringens och förslag och initiativ inom konstnärspolitiken. Nämnden har genomfört en omfattande kartläggning av konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster som har redovisats i tre rapporter publicerade 2009, 2010 och 2011. Undersökningarna omfattar samtliga konstområden och redovisar utfallet för både utövare och upphovsmän. Av Konstnärsnämndens rapportserie framgår också att konstnärer i jämförelse med övriga befolkningen är högutbildade, men att deras medianinkomst trots det är lägre än vad som gäller för befolkningen i dess helhet. hade två tredjedelar av konstnärerna en utbildning om högskolestudier, jämfört med en tredjedel i övriga befolkningen. Medianinkomsten för alla konstnärer uppgick till , vilket var lägre än hela befolkningens medianinkomst, som var . Av studien framgår också att konstnärernas position på arbetsmarknaden är svag för de allra flesta och att av dem var arbetslösa (rapport s. 85). Vidare visar rapporten att konstnärer trots hög kvalifikationsnivå ofta måste kompletteringsarbeta för att klara sin försörjning (rapporten s. 7). Statens satsning på allianser för scenkonstnärer Arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare och musiker kännetecknas av förhållandevis få tillsvidareanställningar och en stor andel tidsbegränsade anställningar. För att förbättra situationen för scenkonstnärerna har i olika omgångar med början 1999 beslutat att anslå medel till scenkonstallianser där frilansande professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning då de saknar engagemang. Verksamheten har successivt byggts ut under olika regeringar. Det finns tre scenkonstallianser, , Dansalliansen och Musikalliansen, som tillsammans har 315 anställda. ökade statsbidraget till alliansverksamheten . Samtliga tre scenkonstallianser erbjuder sina anställda olika former av kompetensutveckling, som till stor del också är öppna för andra professionella utövare inom respektive scenkonstområde som inte är anställda vid den aktuella alliansen. Allianserna arbetar även med arbetsförmedlande verksamhet. För samtliga tre allianser gäller att förmedlingsverksamheten i huvudsak är inriktad på att stärka de anställdas kontaktnät med presumtiva arbets- och uppdragsgivare för att på så sätt förbättra matchningen. Inom kulturutskottet har en arbetsgrupp slutfört en uppföljning och utvärdering av scenkonstalliansernas verksamhet. Resultatet av arbetet överlämnades till kulturutskottet i form av en rapport, Verksamheten vid scenkonstallianserna En utvärdering (2011/12:RFR10). Gruppen konstaterar bl.a. att scenkonstallianserna på ett avgörande sätt har ökat den sociala och ekonomiska tryggheten för dem som anställts, som många kvalificerade frilansare står utanför allianserna. Gruppen anser också att kravet på att i viss omfattning ha arbetat inom statligt/offentligt finansierad verksamhet för att bli anställd i allianserna kan ifrågasättas. Regeringen bör därför låta utreda om detta krav, som har historiska skäl, är relevant eller om det bör ändras. Vidare understryker gruppen betydelsen av att resultatet av alliansernas verksamhet återkommande följs upp och utvärderas. De konsekvenser som 1990-talets stora pensionsreform fick för scenkonstområdet har aktualiserats vid upprepade tillfällen i olika sammanhang, bl.a. i propositioner och utskottsbetänkanden. beslutade att tillsätta en arbetsgrupp bestående av ledamöter från samtliga riksdagspartier för att genomföra en uppföljning och utvärdering av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Gruppens ställningstagande och förslag redovisades i rapporten av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet (2008/09:RFR1), som överlämnades till kulturutskottet . anslöt sig till gruppens ståndpunkter och föreslog att skulle göra ett tillkännagivande, som bl.a. innebar att regeringen skulle låta analysera vilka ekonomiska effekter övergången 2007 till institutionsspecifika hade haft för de statsunderstödda sång- och dansinstitutionerna. Syftet med en sådan analys skulle vara att få underlag för ett eventuellt ställningstagande till en engångsvis justering av statsbidragsnivåerna. Utskottet anslöt sig också till gruppens förslag att regeringen skulle ta initiativ till att förbättra möjligheterna för sångare och dansare att få stöd i form av utbildning, karriärväxling och karriärutveckling. beslutade i enlighet med utskottets förslag.10[ . 2008/09: KrU1, rskr. 2008/09:92.] En särskild utredare har därefter på uppdrag av regeringen gjort en översyn av regleringen av tjänstepensionering för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Översynen har tillsammans med förslag presenterats i betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50). Betänkandet har remissbehandlats och beretts inom . föreslog kulturutskottet än en gång att skulle göra ett tillkännagivande om scenkonstpensionerna, vilket innebar att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , ska återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Utskottet ansåg nämligen att det pensionssystem som tillämpas på det statsunderstödda scenkonstområdet medför negativa konsekvenser för såväl scenkonstinstitutionerna som de konstnärliga yrkesutövarna och publiken. beslutade i enlighet med utskottets förslag.11[ . 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74.] De litterära upphovsmännens villkor Kommittén om litteraturens ställning (Ku 2011:04) ska enligt sina direktiv (dir. 2011:24) utifrån tillgänglig statistik analysera hur de ekonomiska villkoren ser ut för yrkesverksamma upphovsmän på det litterära området. Kommittén ska analysera hur fördelningen av ersättningar, stipendier och bidrag till yrkesverksamma författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker har utvecklats samt hur de förhåller sig till de generella trygghetssystemen. Utifrån analysen ska kommittén föreslå hur stödordningarna kan vidareutvecklas för att främja större effektivitet och transparens. Kommittén ska också överväga om den förhandlingsordning mellan staten och upphovsmännen som tillämpas för biblioteksersättningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer. Uppdraget ska redovisas . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturskaparnas villkor. Från statens sida har gjorts och görs kontinuerligt en lång rad insatser som syftar till att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet. Även de insatser som görs från övrig offentlig verksamhet liksom från civilsamhället och den privata sektorn är betydelsefulla för konstnärernas försörjning. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (MP). I motion Kr297 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att kulturellt yrkesverksamma ofta har dåliga arbetsvillkor och inte passar in i trygghetssystemen. De föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen utarbetar en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor (yrkande 15). I motion Kr278 av m.fl. (MP) understryker motionärerna vikten av att samhället tar sitt ansvar för att professionella kulturskapare får samma villkor gällande exempelvis löner, pensioner och arbetslöshetsersättningar som andra arbetstagare. Scenkonstallianserna omnämns i motionen som goda förebilder för hur en trygg arbetsmarknad kan skapas. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande från om att en tryggare arbetsmarknad för kulturskaparna främjar ett mer kreativt och nyskapande kulturliv (yrkande 4). I samma motion föreslår motionärerna att det offentliga stödet till konstnärer ska utvecklas och ses över (yrkandena 11 och 12). m.fl. (S) föreslår i motion Kr305 att ska göra ett uttalande om att kulturarbetarnas kompetens ska tas till vara. I motionen omnämns Konstfrämjandets Skissprojekt (Samtidskonstnärer i samtidssamhället), ett projekt som bl.a. syftar till att skapa nya arenor för konstnärerna. Regeringens politik på konstnärsområdet syftar till att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet, en uppfattning som kulturutskottet delar. Kulturskaparna är över lag högutbildade, men de har lägre inkomster än övriga befolkningen och verkar på en förhållandevis osäker arbetsmarknad. I detta betänkandes inledande avsnitt redovisas därför några aktuella insatser som görs på det kulturpolitiska området och som syftar till förbättra möjligheterna för kulturskaparna, såsom Skapande skola-satsningen, kultursamverkansmodellen och Handlingsprogrammet för kulturella och kreativa näringar. Där redovisas även kortfattat undersökningar av konstnärernas situation i . Nämndens presentation utgår visserligen från förhållanden som rådde 2008, men den utgör ändå en värdefull faktabas för politiska ställningstaganden i riksdag och regering. I det inledande avsnittet omnämns även de statliga myndigheter och andra organ som har till uppgift att fördela statliga stöd och ersättningar till konstnärer, liksom de uppföljningar som har gjorts inom kulturutskottet av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet respektive scenkonstalliansernas verksamhet samt den pågående utredningen på det litteraturpolitiska området. Utöver dessa kan även nämnas t.ex. de olika statliga bidrags- och ersättningssystemen samt scenkonstalliansernas, centrumbildningarnas och Arbetsförmedlingen Kulturs insatser för karriärväxling. Även de insatser som görs från övrig offentlig verksamhet såväl regionala som lokala liksom insatser från civilsamhället och den privata sektorn är betydelsefulla för konstnärernas försörjning. I en av de här aktuella motionerna, motion Kr305 (S), omnämns det s.k. , som drivs av Folkrörelsernas Konstfrämjande tillsammans med bl.a. och Arbetsförmedlingen. De olika delprojekten inom Skiss rymmer en mångfald av konstnärliga metoder och arbetssätt, och ger arbetstillfällen för konstnärer som för in sin kompetens i vardagen på förskolor, äldreboenden m.m. Enligt utskottets uppfattning är ett tydligt exempel på sådant engagemang från civilsamhället som har betydelse för kulturskaparnas villkor. Eftersom motionerna Kr278 (MP) och Kr297 (S) även berör konstnärernas villkor när det gäller trygghetssystemen, finns det skäl att påminna om att har regeringens uppdrag att sprida kunskap och ge råd om trygghets- och skattesystemen. Nämnden har därför byggt upp en webbportal för att på ett lättillgängligt sätt förmedla information och kunskap inom dessa områden. I motion Kr278 (MP) föreslås slutligen att det offentliga stödet till konstnärer ska utvecklas och ses över. Utskottet, som i princip delar denna uppfattning, påminner om att regeringen i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur bl.a. uttalade följande (prop. 2009/10:3 s. 53). Att återkommande pröva hur de kulturpolitiska bidrags- och ersättningssystemen tillämpas och tillgodoser behoven hos kulturskaparna är grundläggande för det kulturpolitiska utvecklingsarbetet. Det är av stor vikt att ständigt följa och analysera hur omvärldsförändringar påverkar kulturskaparnas villkor. Sammantaget visar det anförda att en lång rad insatser har gjorts och görs kontinuerligt på det konstnärspolitiska området.