bet · GZ01UU12 · 2012-04-10 00:00:00 — 2011/12:UU12 Internationell hållbar utveckling Utskottet behandlar i detta betänkande om hållbar utveckling, även kallad Rio+20, som kommer att genomföras i i . Mötet har två teman, grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling samt det internationella ramverket för hållbar utveckling. Utskottet understryker den grundläggande roll som demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, transparens och ansvarsutkrävande har för hållbar utveckling. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att levererar ett förnyat och politiskt stöd för hållbar utveckling utifrån de förutsättningar som gäller i dagens globaliserade samhälle. Utskottet behandlar också ett antal motioner från allmänna motionstiderna 2010 och 2011 rörande internationella klimatfrågor och biologisk mångfald. Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:U306 yrkandena 18, 66 och 79, 2011/12:U315 yrkandena 20 och 67 samt 2011/12:MJ407 yrkandena 911 och 20. Reservation 1 (S, MP, V) avslår motionerna 2011/12:U216 och 2011/12:Fö214 yrkande 6. Reservation 2 (MP) avslår motionerna 2010/11:U235, 2010/11:MJ218 yrkande 2, 2011/12:U214 yrkande 3 och 2011/12:U324. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (KD), (SD), (S), (M), (FP), i (S), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsförslag från allmänna motionstiderna 2010 och 2011 om internationell hållbar utveckling. Utskottet har tidigare utförligt behandlat internationella miljöfrågor med anledning av regeringens skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat (2010/11:UU2). I detta betänkande väljer utskottet därför att fokusera sina överväganden på frågor med anknytning till om hållbar utveckling, även kallad Rio+20, som kommer att genomföras i , . Mötet kommer att behandla hållbar utveckling i ett brett perspektiv, och utskottet kommer i sina överväganden att framför allt fokusera på de aspekter av hållbar utveckling som ligger inom utskottets beredningsområde samt på institutionella frågor. Som en del av beredningen av ärendet har biståndsminister och informerat utrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottet om svenska ståndpunkter och förberedelser inför Rio+20. Delegationer från utskottet har besökt , och respektive och och bl.a. diskuterat förberedelserna inför Rio+20 och andra internationella miljöfrågor. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks av utskottet. I ärendet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. om hållbar utveckling Rio+20 Klimatförändringar och miljöpåverkan är några av de största utmaningarna som världens länder står inför. De är gränsöverskridande till sin karaktär, försvårar fattigdomsbekämpning och kräver globalt och regionalt samarbete och ansvarstagande från alla världens länder. Utvecklingssamarbetet kan spela en viktig roll i att förebygga och minska de negativa effekterna av klimatförändringar och miljöpåverkan, för att slå vakt om fattiga människors förutsättningar att förbättra sina levnadsvillkor. Världsfattigdomen är en av vår tids största globala utmaningar. Trots att stora framsteg har gjorts det lever miljontals människor fortfarande i fattigdom, förtryck och konflikter. De senaste årens globala kriser i form av klimatkris, ekonomisk och finansiell kris samt livsmedelskris har på ett mycket påtagligt sätt illustrerat hur globala kriser ofta drabbar sårbara grupper och fattiga länder särskilt hårt. Biståndet är ett verktyg mot fattigdomen, men inte det enda. En förutsättning för att ska kunna bidra till hållbar global tillväxt och fattigdomsminskning är därför en utvecklingspolitik som omfattar både ett effektivt bistånd och en samstämmighetspolitik som innefattar viktiga delar av centrala politikområden. Grundläggande är att samarbetsländerna själva förmår att mobilisera resurser och politisk vilja för en positiv samhällsutveckling för alla medborgare. om hållbar utveckling, även kallad Rio+20, kommer att äga rum i i . Rio+20 har två teman, grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling samt det institutionella ramverket för hållbar utveckling. Syftet med konferensen är att säkra förnyat politiskt engagemang för hållbar utveckling, utvärdera hur överenskommelser från tidigare möten om hållbar utveckling har genomförts samt ta upp och behandla nya framträdande frågor och utmaningar under utveckling. För att genomföra de åtaganden som görs i behöver FN:s arbetssätt och metoder stärkas. De tre dimensionerna av hållbar utveckling måste finnas med i alla aspekter av FN:s arbete. Dessa frågor kommer upp under konferensens andra tema, det institutionella ramverket för hållbar utveckling. Inom detta tema kommer även frågan om ökad samordning mellan miljökonventionerna att behandlas. har, liksom finansutskottet och miljö- och jordbruksutskottet, inbjudits att delta med två ledamöter vardera i den svenska delegationen till Rio+20. Den första globala miljökonferensen i FN:s regi ägde rum i , då beslut bl.a. fattades om att inrätta FN:s miljöprogram, . ägde nästa toppmöte om hållbar utveckling rum i . Vid det tillfället antogs , ett handlingsprogram för det 21:a århundradet. Mötet gav också internationellt erkännande till principen om att all utveckling ska vara hållbar, vilket innebär att miljömässiga, ekonomiska och sociala faktorer ska vägas samman då beslut fattas. Vid Riomötet undertecknades också (UNFCCC) och konventionen om biologisk mångfald (CBD). Utskottet lämnade ett yttrande till jordbruksutskottet (1992/93:UU1y) med anledning av regeringens skrivelse om resultaten av . Utskottet konstaterade i sitt yttrande att mötet i många avseenden hade varit mycket framgångsrikt och att hade varit pådrivande i många frågor i förhandlingarna. Utskottet välkomnade också att hade slagit fast de nära sambanden mellan miljö och utveckling. hölls det senaste i raden av toppmöten i som i stor utsträckning fokuserade på s.k. partnerskapsinitiativ för att bidra till hållbar utveckling på global och lokal nivå. har genom betänkande 2002/03:UMJU1 uttalat sig om resultatet av toppmötet i och uppföljningen av de åtaganden som gjordes vid mötet. Det sammansatta utrikes- och miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att ett av de viktigaste framstegen var att toppmötet i slog fast att hållbar utveckling är en överordnad princip för FN:s arbete och att all utveckling ska vara hållbar i ekonomisk, social och miljömässig bemärkelse. Investeringar i människor och miljö har genom mötet getts samma dignitet som handel, ekonomisk tillväxt och territoriell säkerhet. Delegationer från utrikesutskottet har besökt , och respektive och . Under besöken diskuterades bl.a. förberedelserna för Rio+20 med företrädare för departement och myndigheter. Eftersom står värd för mötet var samtalen där framför allt inriktade på konferensens upplägg och processfrågor. Det framgick att gärna ser åtaganden från näringslivet under konferensen, och man planerar att anordna s.k. Sustainable Development Dialogues. Upplägget är att tio höga företrädare för civilsamhället och näringslivet kommer diskutera nio olika teman inför en publik på mellan 2 000 och 3 000 personer. De teman som ska diskuteras är: livsmedelssäkerhet; hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning; hållbar utveckling som svar på den ekonomiska och finansiella krisen; den hållbara utvecklingens ekonomi, inklusive produktions- och konsumtionsmönster; hållbara städer; bra arbete för alla samt migration; hållbar energi och innovation; vatten; oceaner. Tanken är att varje tematisk diskussion ska utmynna i tre rekommendationer som ska presenteras för regeringsföreträdarna under högnivåsegmentet, då fyra rundabordsdiskussioner kommer att organiseras. Rekommendationerna kommer inte att reflekteras i konferensens slutdokument, utan förhoppning är i stället att FN:s generalsekreterare ska påbörja en process för att föra dem vidare. I diskuterades framför allt det gemensamma förslaget från och inför Rio+20 om konkreta och globala mål för hållbar utveckling. har lämnat bidrag till utformandet av förslagen. Syftet är att det internationella samfundet genom dessa mål ska prioritera de insatser som behövs för att balansera socioekonomisk tillväxt med miljömässig hållbarhet. Processen bör utmynna i ett begränsat antal målsättningar av nyckelkaraktär som senare kan utvecklas till ett antal konkreta och mätbara mål, liknande Millenieutvecklingsmålen. Vid samtalen i och betonades framför allt vikten av att Rio+20 balanserar behov av ekonomisk utveckling mot miljökraven. för miljöfrågor antog rådsslutsatser om Rio+20 . Slutsatserna betonar att demokrati, mänskliga rättigheter och jämlikhet är grundläggande för att åstadkomma hållbar utveckling. Ett av de viktigaste besluten från Rio+20 bör enligt slutsatserna vara antagandet av en färdplan för att åstadkomma en grön ekonomi. Denna färdplan bör innehålla tidplaner för specifika mål och insatser på internationell nivå för att bidra till hållbar utveckling med fokus på fattigdomsbekämpning. Rådsslutsatserna betonar också vikten av fortsatt biståndssamarbete och erinrar om EU:s åtagande att till 2015 uppnå de gemensamma biståndsmål som fastställdes i rådsslutsatser . Dessa mål finns utförligt beskrivna i utskottets betänkande 2011/12:UU2. antog en resolution om Rio+20 där parlamentet understryker att EU bör gå i spetsen under och driva globala åtgärder för ökad användning av förnybar energi samt förbättrad energieffektivitet. Parlamentet vill att mötet ska sätta upp konkreta och mätbara mål för en hållbar utveckling och att en färdplan för grön ekonomi ska beslutas. En annan viktig målsättning är enligt parlamentet att miljöskadliga subventioner ska fasas ut till 2020. Förberedelser inför Rio+20 sker även inom andra forum. har, genom biståndsminister , deltagit i FN:s generalsekreterares högnivåpanel om global hållbar utveckling. Syftet med högnivåpanelen var att formulera en ny vision för hållbar utveckling och välstånd. En viktig uppgift för panelens arbete har varit att finna en internationell samsyn och att hitta en pragmatisk väg framåt i arbetet för en hållbar utveckling. Panelen presenterade sin , Resilient Planet . Panelen konstaterar att ju mer inflytande människor har i samhället, desto större är deras förmåga att göra hållbara val. För flertalet av jordens befolkning är problemet att de saknar möjlighet att över huvud taget göra några val. Reell valfrihet förutsätter att mänskliga rättigheter och grundläggande behov är tillgodosedda. I rapporten lägger panelen också fram 56 konkreta rekommendationer. Bland annat rekommenderar man att världens länder enas om ett antal tydliga mål för hållbarhet så som man gjorde med de åtta Millenniemålen för halverad fattigdom till 2015. står och värdar för den internationella konferensen for Sustainable Development till minne av FN:s första globala konferens om den mänskliga miljön i . Syftet med mötet är att samla aktörer från det internationella samfundet för en dialog om hållbar utveckling och dess utmaningar. Näringslivet, civilsamhället, forskare, beslutsfattare och ungdomar kommer att diskutera hållbara lösningar utifrån konferensens tre huvudteman: hållbara innovationer, hållbar produktion och hållbar livsstil. Mötet kommer att avslutas med en ministerdialog i . Ledamöter från utrikes-, finans- samt miljö- och jordbruksutskotten har inbjudits att delta i Stockholm+40-mötet. Utskottet vill till att börja med understryka den grundläggande roll som demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, transparens och ansvarsutkrävande har för hållbar utveckling. Utskottet välkomnar att detta betonas i rådsslutsatserna om Riomötet. Som FN:s högnivåpanel påpekar är dessa faktorer nödvändiga för att människor ska kunna göra hållbara val. Det är viktigt att levererar ett förnyat och politiskt stöd för hållbar utveckling utifrån de förutsättningar som gäller i dagens globaliserade samhälle. Utskottet välkomnar också att regeringen i förberedelserna inför Rio+20 arbetar aktivt för att involvera det civila samhället, både genom att delta i den officiella delegationen till Rio+20 och genom Stockholm+40-mötet. Vid föredragningen inför utrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottet angav biståndsministern ett antal sakområden inom området grön ekonomi där regeringen ser det som viktigt att Riomötet ger starka signaler. Dessa områden är bl.a. tillgång till hållbart nyttjande av energi, vatten och sanitet, hållbar urbanisering, rätt prissättning och värdering av ekosystemtjänster, det hållbara jordbrukets, skogsbrukets och fiskets roll i en övergång till grön ekonomi samt handelns och näringslivets roll för hållbar utveckling. Utskottet har inga invändningar mot dessa prioriteringar, men vill betona vikten av att mötet fokuserar på konkreta åtaganden som omfattar samtliga länder, snarare än på ett omfattande slutdokument utan tydliga målformuleringar. Det är viktigt att ta till vara de teman där momentum finns och där konsensus är möjlig. Beträffande konferensens andra tema, de institutionella frågorna, vill utskottet understryka FN:s centrala roll som forum för arbetet med hållbar utveckling. För att FN ska kunna behålla sin trovärdighet och fungera som en pådrivande kraft i det internationella arbetet för hållbar utveckling måste dess arbetssätt kontinuerligt reformeras och anpassas till förändringar i omvärlden. Utskottet vill understryka vikten av att mötet når resultat på detta område. Regeringens mål är enligt biståndsministern dels ett stärkt ramverk där de tre dimensionerna av hållbar utveckling integreras bättre på alla nivåer och dels beslut om att reformera såväl som FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) och FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). Regeringen lyfter även fram vikten av att skapa synergier mellan miljökonventioner samt av att stärka miljöfrågorna i FN:s arbete på alla nivåer. Utskottet instämmer i dessa prioriteringar och vill understryka vikten av att eventuella förstärkningar av det institutionella ramverket bygger på existerande mekanismer för att öka effektiviteten i arbetet och öka möjligheterna till integrering av hållbarhetsarbetet i alla delar av FN. Utskottet välkomnar även regeringens ambition att Riomötet ska fatta beslut om att inleda en process för att lägga fast principerna för utformandet av globala hållbarhetsmål som världen kan enas om . Dessa hållbarhetsmål bör omfatta alla länder, återspegla alla tre dimensionerna av hållbar utveckling och bygga på och ta till vara de positiva erfarenheterna och lärdomarna från Millennieutvecklingsmålen. Klimatfrågor och biologisk mångfald m.m. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 18 och 66 och 2011/12:U315 (S) yrkande 20 och 67 att de globala miljöproblemen är gränsöverskridande och därför kräver samarbete över gränserna. FN måste aktivt ta ledningen i arbetet för hållbar utveckling. I motionerna påtalas även vikten av att driva på det internationella klimatarbetet. Motionärerna föreslår bl.a. att en global klimatfond ska inrättas. Vidare anförs i motionerna att utveckling av nya förnybara och miljövänliga energislag måste komma till del genom att de görs ekonomiskt hållbara. Motionärerna föreslår bl.a. att en särskild fond ska upprättas för investeringar i hållbar utveckling och miljövänliga investeringar i . I kommittémotion 2010/11:U306 (S) yrkande 79 framhåller man att miljöhoten i är överhängande. Viktiga orsaker till miljöförsämringen i regionen är otillräcklig institutionell kapacitet, bristande miljöpolitik och otillräckliga investeringar. Dessa områden bör utgöra fokus för svenska insatser . föreslår i kommittémotion 2011/12:U216 (MP) att regeringen i diskussioner med den iranska regeringen ska lyfta fram värdet av biologisk mångfald, särskilt avseende situationen för i nordvästra . föreslår i kommittémotion 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 6 att regeringen tar initiativ i FN till att påbörja en dialog med folkrättsjurister, urbefolkningar, lagstiftare och andra experter och intressenter om att grundlagsfästa naturens egna rättigheter. föreslår i kommittémotion 2011/12:MJ407 (V) att ska verka för att klimatfinansiering inte inkräktar på det ordinarie biståndet och att institutioner för klimatfinansiering underställs FN för att säkerställa demokratisk styrning. Partiet föreslår vidare att i klimatförhandlingarna ska verka för nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatinsatser i (yrkandena 9-11). Dessutom föreslår motionärerna i yrkande 20 att ska göra insatser för internationella klimatinvesteringar i . inom ramen för (COP 17) i i mellan och präglades av svåra och långa förhandlingar. Parterna enades till slut om det s.k. Durbanpaketet, som bl.a. innehåller en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet, en färdplan mot en ny rättslig överenskommelse, ett arbetsprogram för långsiktig finansiering och ett ramverk för den gröna klimatfonden. De länder som har godkänt Kyotoprotokollet kom överens om att förlänga avtalet med en ny period, 20122017. , och meddelade dess värre att de inte kommer att ansluta sig till en förlängning. Eftersom avstått från att ansluta sig och inte omfattas av Kyotoprotokollet innebär det att det förlängda avtalet endast omfattar av världens totala utsläpp av växthusgaser. De deltagande länderna vid mötet kom dock överens om att ta fram en färdplan mot ett legalt bindande instrument som ska omfatta alla parter under klimatkonventionen, även . Målet är att ha ett färdigt förslag till 2015 som kan börja gälla . Under klimatmötet i (COP 16) beslutades att parterna tillsammans skulle avsätta 100 miljarder USD för att tillgodose behov av klimatrelaterade åtgärder. I beslutades om att undersöka olika möjligheter till hur de 100 miljarderna kan mobiliseras. I fattades också formellt beslut om en grön klimatfond, vilket innebär att en styrelse som kan påbörja uppbyggnaden av fonden kan tillsättas. Den gröna klimatfonden ska stödja projekt, program och andra initiativ i för anpassningsåtgärder eller minskning av utsläpp. har tillkännagett att man avser att bidra ekonomiskt för att finansiera arbetet med att upprätta fonden. I anslutning till klimatförhandlingarna i godkände en snabbstartfinansiering till ett belopp av . har åtagit sig att bidra med totalt ca till snabbstartfinansieringen . Syftet med insatserna är att hjälpa att anpassa sig till klimatförändringarna, gå över till strategier för koldioxidsnål utveckling och förbereda sig för att hantera de mer omfattande belopp för åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar som EU har gjort utfästelser om för perioden . Regeringens fyraåriga klimatsatsning i biståndet om sammanlagt fortsätter . Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas långsiktiga arbete med att anpassa sig till ett förändrat klimat. Det är också angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Utskottet påminner om sina tidigare ställningstaganden beträffande finansiering av klimatrelaterade insatser samt biståndets inriktning (bet. 2011/12:UU2), där utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag. I sammanhanget betonade utskottet vikten av att klimatsäkra biståndet. I utvecklingssamarbetet bör det ägnas särskild uppmärksamhet åt anpassning till klimatförändringarna, bl.a. genom bevarande av biologisk mångfald och förebyggande av naturkatastrofer, samt åt tekniköverföring; klimatmässigt hållbar energi och energieffektivisering; miljö och säkerhet, vattenfrågor. Beträffande den gröna klimatfonden som beslutades vid klimatmötet i välkomnar utskottet att regeringen avser att bidra till arbetet med att upprätta fonden administrativt. Frågan om eventuella bidrag till fondens kapital bör avvakta tills beslut har fattats om ett antal grundläggande arrangemang för fonden. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att fonden utformas så att den utgör ett mervärde till övriga klimatfonder, t.ex. genom att erbjuda flera olika finansieringsinstrument utöver gåvomedel, såsom lån- och garantiinstrument. Samarbete med den privata sektorn bör också ingå som ett element i fondens verksamhet. Med anledning av motion 2010/11:U306 (S) yrkande 79 vill utskottet anföra följande. är fortfarande den mest förorenade regionen i världen, och miljöproblemen tilltar. Den viktigaste förklaringen till miljöförsämringen i är otillräcklig institutionell kapacitet och bristande miljöpolitik. En alltmer konsumtionsinriktad livsstil tillsammans med fattigdom, hög befolkningstillväxt och urbanisering bidrar till en eskalerande miljöförstöring i . Utskottet instämmer i den bedömning som görs i motionen att det är viktigt att svenskt miljösamarbete med inte uteslutande sker genom utvecklingssamarbetet. Andra politikområden är viktiga och måste lyftas fram. Denna inställning överensstämmer även med regeringens Asienstrategi, som presenterades för (skr. 2005/06:57). Enligt strategin måste agera genom alla de kanaler som finns till vårt förfogande. Genomslaget för miljörelaterade insatser förstärks dessutom om man kan finna en kombination med stöd på global, regional och lokal nivå. Det gäller enligt strategin inte minst det civila samhället, som kan spela en viktig roll för att uppmärksamma miljöfrågornas hantering. Vidare anförs i skrivelsen att har kompetens inom miljöområdet som efterfrågas av ; inom myndigheter, näringslivet och utbildningssektorn. I likhet med vad som anförs i motionen betonas i strategin att bör stödjas att leva upp till de krav som följer av undertecknandet och ratificeringen av internationella miljökonventioner, som regeringen bl. a. genom EU har en plattform att arbeta från för att framföra påtryckningar till de länder som inte har skrivit under eller ratificerat, och inte lever upp till internationella miljökonventioner. Utskottet uttalade i sin behandling av skrivelsen (bet. 2005/06:UU20) att miljö-, energi- och resursfrågorna var väl tillgodosedda i strategin. I den mån de inte har tillgodosetts genom det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U306 (S) yrkandena 18, 66 och 79, 2011/12:U315 (S) yrkandena 20 och 67 och 2011/12:MJ407 (V) yrkandena 911 och 20. Med anledning av förslagen i motionerna 2011/12:U216 (MP) och 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 6 vill utskottet anföra följande. har anslutit sig till ett fyrtiotal internationella miljökonventioner, varav ett flertal inom FN:s ram. Dessa konventioner är viktiga instrument för att driva på en hållbar global utveckling och i många fall för att kanalisera resurser till för miljöinsatser. Enligt utskottets uppfattning bör använda sina resurser för internationellt miljöarbete till att förstärka och effektivisera samarbetet inom dessa avtal snarare än att påbörja en separat internationell process för att utarbeta ett internationellt rättsligt bindande instrument med syfte att grundlagsfästa naturens egna rättigheter. har, liksom , anslutit sig till konventionen om biologisk mångfald (CBD). Detta innebär bl.a. att har förbundit sig att med jämna mellanrum utarbeta nationella rapporter om situationen i landet beträffande biologisk mångfald och ekosystem. Utskottet utgår från att frågor om den biologiska mångfalden i , t.ex. situationen för , behandlas i dessa sammanhang. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U216 (MP) och 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 6. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med den av utskottet fastställda promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden.