bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — behandlade motionsyrkanden om inrättande av en folkhälsokommission och jämlik hälsa i betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2011/12:1, rskr. 2011/12:97). Utskottet anförde följande (s. 34, 1 res. S + MP + V): Utskottet noterar och välkomnar att en beredning pågår dels av folkhälsopolitiska rapport, dels av Statens folkhälsoinstituts och analys av vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Vidare konstaterar utskottet att det pågår en kartläggning av ojämlikhet i hälsa inom WHO:s Europaregion. Kommissionens arbete beräknas vara klart . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna [] avstyrks. publicerades den kartläggning av ojämlikhet i hälsa som genomförts av en kommission inom WHO:s Europaregion (determinants of health and the health divide). I rapporten finns bl.a. rekommendationer för att minska ojämlikheter i hälsa inom länder. En motion om att man bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över förutsättningarna för att bygga broar mellan konventionella och komplementärmedicinska behandlingar behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Utskottet anförde bl.a. följande (s. 30): De frågor som tas upp i motionerna [] berörs i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). Remissbehandlingen har avslutats. Enligt utskottet bör beredningen av betänkandet inte föregripas. Motionen avstyrktes (1 res. I den s.k. betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) föreslogs bl.a. att ett register inrättas för dem som utövar alternativa behandlingsformer och som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Utredaren föreslog att det nya registret och bestämmelserna om vilka begränsningar som ska gälla för den som utövar alternativ- och komplementärmedicin ska finnas i en särskild lag. Betänkandet bereds inom . Enligt uppgift är en lagrådsremiss planerad till aprilmaj 2013. En motion om behovet av förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor behandlades senast av utskottet i betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2011/12:1, rskr. 2011/12:97). Motionen avstyrktes (ingen res.). I skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum anför regeringen att den, mot bakgrund av behovet av samverkan mellan olika aktörer på folkhälsoområdet, avser att inrätta ett forum för nationell samverkan för främjande av hälsa (s. 20 f.). Forumets syfte bör vara att fungera som arena för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan företrädare för staten, kommuner och landsting, näringslivet, det civila samhället och forskarsamhället i frågor om hälsofrämjande utifrån den enskildes perspektiv bidra med underlag till utvecklandet av insatser och strategier som utifrån den enskildes perspektiv främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen underlätta för hälso- och sjukvården, skolan, arbetsgivare och andra aktörer som vill erbjuda konkreta verktyg, tips och inspiration till enskilda kring hälsofrämjande bidra till utveckling och spridning av kunskap om insatser och strategier som når dem som har sämre förutsättningar att uppnå en god hälsa. En viktig och konkret uppgift för forumet bör enligt regeringen vara att pröva förutsättningarna för överenskommelser mellan staten, kommuner och landsting, näringslivet och det civila samhället som omfattar gemensamma åtaganden inom det hälsofrämjande området. Regeringen anför att det finns ett betydande utbud av information om metoder och verktyg kring hälsa som vänder sig till den enskilde. Vissa har utvecklats utifrån kommersiella utgångspunkter, medan andra utvecklats av myndigheter och har ett folkhälsopolitiskt informations- eller upplysningssyfte. En uppgift för det nya forumet bör därför vara att pröva förutsättningarna för att utveckla en gemensam kommunikationsplattform som vänder sig till enskilda som söker kunskap, information, tips och inspiration inom hälsoområdet i vid mening. Det kan handla om att samla och tillgängliggöra applikationer och information som finns på olika ställen under en gemensam portal, till vilken t.ex. hälso- och sjukvården kan hänvisa patienter i samband med hälsosamtal eller andra sjukdomsförebyggande insatser. I skrivelsen anför regeringen vidare att hälso- och sjukvården är en viktig aktör i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom (s. 22 f.). Arbetet med att stimulera ett förändringsarbete inom landstingen så att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser systematiskt integreras i det löpande vårdarbetet bör därför intensifieras. I utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården bör sociala skillnader uppmärksammas, vilket bl.a. motiverar ett fortsatt arbete för en jämlik vård. Eftersom hälso- och sjukvården möter många människor i sin verksamhet och har ett högt förtroende hos allmänheten, finns det enligt regeringen goda förutsättningar för hälso- och sjukvården att effektivt stödja individer som vill förändra sina levnadsvanor. Det finns också vetenskapliga belägg för att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser i hälso- och sjukvården är effektiva för att förbättra folkhälsan. De sociala skillnaderna i hälsa är dokumenterade, bl.a. i folkhälsorapporter. Hälso- och sjukvårdens roll när det gäller att bidra till att minska dessa skillnader, t.ex. bland barn, äldre och personer med funktionsnedsättning, har diskuterats och uppmärksammats. I skrivelsen anförs att det för att främja och stödja ett brett hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete genomförs flera viktiga utvecklingsarbeten. Det omfattar bl.a. flera olika uppdrag till , och . Uppdragen har bäring på införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder och på evidensbaserat arbete för bra matvanor samt riktar in sig på specifika verksamhetsområden som mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så effektivt och med så gott utfall för patienterna att den har ett högt förtroende hos allmänheten. Hälso- och sjukvården ska också vara hälsofrämjande genom att arbeta för att förebygga ohälsa. Vården ska ges efter behov och den ska vara jämlik för både kvinnor och män, utrikes födda och inrikes födda oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Den vård som erbjuds ska i möjligaste mån utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och önskemål. Hänsyn ska tas till att barn har förutsättningar och behov som kan skilja sig från vuxnas, liksom till att flickor och pojkar kan ha delvis olika behov. Utskottet välkomnar de utvecklingsprojekt som påbörjats för att stärka regeringens politik inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det gäller bl.a. satsningar inom cancerområdet, kvalitetsregister, öppna jämförelser och strukturerad vårddokumentation. Vidare har en flerårig satsning på patientsäkerhet och förbättringar av vården och omsorgen av äldre påbörjats. Utskottet stöder dessa satsningar. Utskottet stöder även de pågående satsningarna på tillgänglighet, bl.a. stimulansbidrag för införande av LOV även i den specialiserade vården. Det är också mycket positivt att regeringen avser att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden och därmed tillför resurser för detta ändamål. Slutligen noterar utskottet att påbörjat ett arbete med att utveckla personliga hälsokonton som ska vara ett stöd för att förbättra och behålla hälsa. Anslaget tillförs medel för att utveckla stöd för den enskilde vid planering, genomförande och uppföljning av livsstilsrelaterade förändringar, liksom hälso- och sjukvårdsrelaterade händelser. Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift kommer bidraget att uppgå till även 2013. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 29, 2012/13:So2 (MP) yrkande 1, 2012/13:So222 (V) yrkande 1, 2012/13:So341 (S), 2012/13:So486 (V) yrkandena 35 och 7, 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del, 2012/13:So496 (SD) i denna del, 2012/13:So540 (MP) yrkande 7 i denna del, 2012/13:So551 (SD) yrkande 2 samt 2012/13:So557 (S) yrkandena 1 i denna del, 11 och 26. Utskottet noterar att regeringen avser att inrätta ett forum för nationell samverkan för främjande av hälsa. Utskottet välkomnar detta. Syftet med forumet är bl.a. att fungera som arena för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan, bidra med underlag till utvecklandet av insatser och strategier som utifrån den enskildes perspektiv främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen, underlätta för hälso- och sjukvården, skolan, arbetsgivare och andra aktörer som vill erbjuda konkreta verktyg, tips och inspiration till enskilda kring hälsofrämjande samt bidra till utveckling och spridning av kunskap om insatser och strategier som når dem som har sämre förutsättningar att uppnå en god hälsa. Utskottet ser även positivt på att regeringen avser att ta fram en samlad strategi för en jämlik vård. Det är viktigt att vården har hög kvalitet för alla oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller ålder och oavsett vilken bostadsort, utbildning eller vilka ekonomiska förutsättningar man har. Hälso- och sjukvårdens roll när det gäller att bidra till att minska de skillnader som finns bör diskuteras och uppmärksammas. Motionerna 2012/13:So456 (S), 2012/13:So468 (S) och 2012/13:So557 (S) yrkande 30 är i någon mån tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So494 (C). För en god och säker vård behövs det bl.a. välutbildade specialistsjuksköterskor. Många yrkesverksamma specialistsjuksköterskor kommer att gå i pension inom den närmaste tioårsperioden. Utskottet anser att det i första hand är landstingen som bör vidta åtgärder för att förbättra villkoren för sjuksköterskor som önskar specialutbilda sig. Motionerna 2012/13:So406 (M) och 2012/13:So583 (M) yrkande 2 avstyrks. Regeringen har presenterat en departementspromemoria om hälso- och sjukvård för personer som vistas i utan tillstånd (Ds 2012:36). Promemorian, som bereds inom , innehåller förslag om att landstingen ska vara skyldiga att erbjuda vuxna personer som har meddelats beslut om avvisning eller utvisning men som håller sig undan verkställighet av beslutet och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta samma subventionerade vård som asylsökande, dvs. vård som inte kan anstå inklusive tandvård, mödravård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort och en hälsoundersökning. Barn ska erbjudas samma vård som bosatta och asylsökande barn, dvs. subventionerad fullständig hälso- och sjukvård inklusive regelbunden tandvård. Det gäller således även de barn som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta. Vården ska dessutom erbjudas på samma villkor och under samma förutsättningar som för asylsökande personer. Det nya regelverket aviseras träda i kraft . Motionerna 2012/13:Sf352 (V) yrkandena 7 och 8, 2012/13:Sf364 (S) yrkande 23, 2012/13:So551 (SD) yrkande 3, 2012/13:So553 (S) och 2012/13:So555 (SD) yrkandena 14 avstyrks, i den mån de inte är tillgodosedda. 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden. Vidare avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden . Anslagets ändamål är att finansiera ersättning för sjukvård i internationella förhållanden. Administrationen sköts av och grundar sig på fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. uppgick anslaget till och utfallet under blev . Tilldelad anslagskredit uppgick till . Kostnader för sjukvård i internationella förhållanden har kopplingar till det svenska EU-medlemskapet och till sjukvårdsavtal som tecknat med andra länder. Kostnaderna inom anslaget kan delas upp i fyra olika områden turistvård, sjuk- och tandvårdstjänster, pensionärsvård samt konventionsvård. Kostnaderna för sjukvård i internationella förhållanden har stigit i och med ett ökat europeiskt samarbete, en utvidgad union, en ökad rörlighet över gränserna samt en ökad kunskap om rättigheter och möjligheter i ett integrerat . och Europeiska unionens råd antog direktivet 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Enligt direktivets bestämmelser ska medlemsstaterna genomföra nödvändiga ändringar i nationell lagstiftning i överensstämmelse med vad som föreskrivs i direktivet. Utgifterna inom anslaget bestäms av faktorer som till övervägande del är svåra att påverka människors mönster för boende, studier, arbete och resande. Eftersläpningen i debiteringen för turist- och pensionärsvården bidrar också till osäkerheten i prognoserna för vård i internationella förhållanden. För att finansiera ökade kostnader föreslår regeringen att anslaget tillförs 2012 i samband med ändringsbudgeten (prop. 2012/13:2). Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So496 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att till anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen och avstyrker motion 2012/13:So496 (SD) i denna del. 1:8 Bidrag till psykiatri Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. bifaller även det bemyndigande som regeringen begärt inom anslaget. Vidare avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri . Anslaget används för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. uppgick anslaget till och utfallet var . Av överskottet har sparats till 2012 för överenskommelsen med Kommuner och Landsting (SKL) om förbättringar inom den psykiatriska heldygnsvården. Resterande överskott beror till stor del på att flera av de insatser som har pågått avslutades och således inte behövde lika mycket medel . Ett annat skäl är att regeringen presenterade inriktningen för den nya satsningen, PRIO psykisk ohälsa, först . har regeringen avsatt ca för att förebygga psykisk ohälsa och utveckla och förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Insatserna har i huvudsak bestått av en bred överenskommelse mellan regeringen och SKL samt ett antal uppdrag till olika myndigheter och organisationer. Området psykisk ohälsa är ett av regeringens mest prioriterade områden. Regeringen beslutade om handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa 20122016 som syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktig kraftsamling hos huvudmännen samt andra berörda aktörer för att förebygga psykisk ohälsa och att utveckla vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad problematik är särskilt prioriterade i handlingsplanen. En viktig utgångspunkt för satsningen är att bygga på den satsning som har pågått 20072011 och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning har regeringen tidigare, efter beslut i , gjort överföringar mellan anslaget 1:8 och anslag inom andra utgiftsområden, bl.a. till för utökat antal platser på psykologprogrammet. Dessa överföringsbelopp kommer att förändras i takt med att programmet byggs ut till full volym. omfattar psykologprogrammet vid ca för plats- och studiemedelskostnader. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. Motion med anslagseffekt 2013 I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår ett stimulansbidrag för utveckling av arbete med brukarrevisioner inom ramen för den särskilda psykiatrisatsningen. Den psykiska hälsan är en allt viktigare del av människors upplevelse av välfärd och livskvalitet. Det är därför positivt att området psykisk ohälsa är ett av regeringens mest prioriterade områden. Utskottet välkomnar regeringens satsning för att förebygga psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. I handlingsplanen PRIO lyfter regeringen fram ett antal strategiskt prioriterade områden och insatser som utgör grunden för satsningen 20122016. Syftet är att förbättra livssituationen för personer med psykisk ohälsa. Satsningen fokuserar på barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. Det är ett brett spektrum som ska täckas in med både förebyggande arbete och med att ta hand om dem som drabbas av psykisk ohälsa. Tanken är att stödja målgrupperna i vardagen och ge dem tillgång till rätt vård och omsorg. En viktig beståndsdel i satsningen är överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting. Den innehåller stimulansmedel för att stödja huvudmännen att åstadkomma en förbättrad och tillgänglig vård och omsorg. Utskottet kan även konstatera att har inrättat en nationell samordningsfunktion för att förbättra samordningen och för att stödja utvecklingsarbetet på lokal, regional och nationell nivå. Det ska ske i nära samverkan med organisationer som företräder patienter, brukare och anhöriga. Samordningsfunktionen kommer att följa och stödja utvecklingsarbetet i samråd med de myndigheter som berörs. Utskottet anser att prioriteringarna är väl avvägda och ser positivt på den långsiktiga psykiatrisatsningen. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen och avstyrker motion 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att 1 anvisas inom anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti . Anslaget används för statsbidrag till landstingen för att kontinuerligt arbeta med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) kommer överens om hur medlen ska fördelas. Fördelningen sker med hjälp av en resultatbaserad ersättningsmodell. Medlen ska ses som en stimulansåtgärd för att landstingen ska uppnå en ytterligare förbättrad tillgänglighet. Syftet är att eliminera de vårdköer som medför förlängt lidande för patienterna, försvårar behandlingar och ökar samhällets kostnader för hälso- och sjukvården. uppgick såväl anslaget som utfallet till . Regeringen har ingått överenskommelser med SKL om en nationell satsning för en fungerande vårdgaranti, den s.k. kömiljarden. Överenskommelsen omfattar 20102013 och revideras . I överenskommelsen regleras de kriterier som landstingen ska uppfylla för att statliga bidrag ska betalas ut. I överenskommelsen kom parterna överens om att ändra prestationskraven för att skynda på arbetet med att förbättra tillgängligheten. Det innebär att landstingen ska erbjuda vård i stället för . Orsaken till detta är att vårdgarantins 90-dagarsgränser numera regleras i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och i förordningen (2010:349) om vårdgaranti. Vid avstämningen av resultat konstaterades att trots att kraven har ökat i jämförelse med överenskommelsen året innan klarade 16 av 21 landsting av att ge åtminstone av patienterna vård inom överenskommelsens gräns för antingen besök eller behandling eller både och. Motioner med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 7 (delvis) yrkas att till anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens anslag till prestationsbunden vårdgaranti. De vill i stället införa en hälsomiljard till landsting som har ambitionen att arbeta hälsofrämjande och långsiktigt för att minska köer och öka tillgänglighet i vården (jfr MP:s förslag till nytt anslag, Prestationsbunden hälsosatsning). I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens anslag till prestationsbunden vårdgaranti. De anser i stället att pengarna ska gå till att höja kvaliteten i vården genom en satsning på antalet anställda inom vården och deras kompetens samt till en utökning av vårdplatser (jfr V:s förslag inom anslaget 1:6). Regeringen och Kommuner och Landsting har slutit årliga överenskommelser för att förbättra patienternas tillgänglighet till hälso- och sjukvården, den s.k. kömiljarden. Eftersom vårdgarantin är reglerad ska överenskommelserna ses som en stimulansåtgärd för att landstingen ska uppnå en ytterligare förbättrad tillgänglighet. De landsting som uppnår de krav som är uppställda i överenskommelsen får ta del av medlen. I överenskommelsen kom parterna överens om att ändra prestationskraven för att skynda på arbetet med att förbättra tillgängligheten. Det innebär att landstingen ska erbjuda vård i stället för . Det är enligt utskottet viktigt att även fortsättningsvis prioritera ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården genom vårdgarantin och kömiljarden. har i uppdrag att följa upp och utvärdera kömiljarden. Utskottet noterar att styrelsen anser att kömiljarden har varit ett kraftfullt incitament för att få landstingen att fokusera på åtgärder mot långa väntetider (s. 56 i propositionen). Tillgängligheten har ökat men den varierar dock något mellan de olika landstingen. visar att patienterna i landsting med hög tillgänglighet är nöjdare. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen och avstyrker motionerna 2012/13:So489 (V) yrkande 1 i denna del och 2012/13:So540 (MP) yrkande 7 i denna del. Patientkontrakt (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Patientkontrakt. Motion med anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Patientkontrakt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om patientkontrakt. Motionärerna föreslår att det införs ett system med patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen och remisser. I kontraktet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar, och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort. I patientkontraktet ska följande preciseras: Tidsplan för remisser, återbesök och eventuella behandlingar. Att övergångar mellan olika vårdenheter fungerar. Patienten ska inte själv behöva ringa runt till olika vårdgivare eller kökanslier. Det ska vara vårdgivarens ansvar att säkerställa att patienten får vård . Att det finns uppgifter till de personer patienten kan kontakta. Patienten ska känna sig trygg med vad som kommer att hända och till vem han eller hon ska vända sig om frågor uppstår. Att vårdgarantin är en rättighet för patienten och en skyldighet för vårdgivaren. Den nationella vårdgarantin syftar till att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvård.