bet · GZ01KU20d3 · 2012-06-07 00:00:00 — (C): Jag uppfattar det så att du, när du inte fick något beslut, insåg att du hade kvar ledamotskapet och hade kunnat delta, men du valde själv att inte delta. Ska man tolka det så? : Jag valde själv att inte delta. Som jag sade tidigare ville jag inte att nämnden i sig på något sätt skulle råka illa ut och få någon kritik för att jag var där. Jag valde själv, men egentligen hade jag inte något val. Jag förstod att det var ett beslut, och det här var ett besked. Det var mycket tydligt. (C): Men var inte detta samma sak? Var inte ditt eget övervägande att välja att inte vara där samma sak som det som du fick besked om från expeditionschefen? : Nej, det kom från henne, men eftersom jag aldrig fick något skriftligt beslut eller besked antog jag att så länge det inte kom kunde jag delta i möten, men av hänsyn till de andra gjorde jag inte det. (SD): Herr ordförande! Departementet har uppgett att syftet med kontakterna inte var att meddela ett beslut om avstängning eller ett beslut om entledigande. Då undrar jag om det i de här kontakterna i så fall framgick vilken annan innebörd det här beslutet skulle ha haft. : Jag förstod inte frågan riktigt. (SD): Departementet uppger att syftet med kontakterna med dig inte var att meddela ett beslut om avstängning, och syftet var inte heller att meddela ett beslut om entledigande. Om man utgår ifrån att det är riktigt, och det får man ju göra, undrar jag vilken innebörd det här meddelade beslutet hade om det inte gällde vare sig avstängning eller entledigande. Hur uppfattade du det? : Då förstår jag hur du menar. Jag uppfattade det inte på något annat sätt än att det här var ett besked om att jag inte skulle delta mer. Det var ett besked om ett beslut som var fattat. Någon annan anledning fanns det inte att ha den här kontakten med mig. (SD): Och beslutet gällde alltså helt enkelt en avstängning som du uppfattade saken? Skånberg (KD): Tack för din inledning och de svar du har gett, ! Innan jag ställer en fråga skulle det vara värdefullt för mig att veta om vår utfrågning är en del av ett framtida skadeståndsanspråk. : Nej, så har jag aldrig sett det. Skånberg (KD): Utmärkt! Då ber jag att få ställa en fråga. I inledningen sade du att du upplevde att någon tryckte på, men du visste inte om det var från , från nämnden eller från regeringen. Någon tryckte på och använde som sitt redskap. Är det korrekt uppfattat att du inte vet vem som tryckte på bakom? : Det är korrekt uppfattat. Jag fick aldrig något besked om det fast jag frågade om det. Skånberg (KD): Skulle det kunna vara så att den som tryckte på, vem det nu var ärendet handlade om förhållandet jävdelikatessjäv, det vill säga att man inte hade någonting formellt att gå på informellt tyckte att det var olämpligt, och att man vädjade till dig att ompröva? Man hänvisade alltså inte till formella beslut men däremot till ditt omdöme att inte fortsätta i domstolen. : Det var ingen tvekan om budskapet i samtalet och de orden. Det här var ett beslut, och fick jag ett besked. Men eftersom jag aldrig fick detta skriftligt förstod jag att det måste vara en het potatis någonstans. Hon ville inte svara fast både jag och advokaten frågade henne upprepade gånger vem det kom ifrån. Hon ville inte säga det. Då förstod jag att detta var något oklart. Man ville inte spela med öppna kort här. (V): För några frågor sedan var det uppe att du på ett sätt valde själv att inte delta i etikprövningsnämndens möten för att inte riskera nämndens renommé. Med anledning av det undrar jag om du skulle ha gjort den omprövningen av deltagandet om inte hade ringt dig. Hade du funderat på det tidigare innan hon ringde? : Nej, det hade jag aldrig gjort därför att jag visste att det som förundersökningen gällde var helt fel. Jag fick också beskedet från ordföranden i etikprövningsnämnden att man inte får dra några andra slutsatser förrän jag har fått en dom på detta. Hade inte ringt skulle jag ha fortsatt att vara med, för det var så jag förstod det när jag pratade med ordföranden som jag pratade med . Jag har förklarat det för henne också, sade han mycket tydligt. Det var därför hon fick framföra det här beskedet och han inte ville göra det. Han stod inte bakom det, det sade han . (V): Jag har inte järnkoll på datumen när det gäller det här, och därför vill jag fråga: Var det något möte i etikprövningsnämnden mellan att åtal var väckt och telefonsamtal? Var det något möte i nämnden däremellan som du deltog i? : Nej, det var inget möte däremellan. Däremot var det ett möte dagen efter, eller om det var efter, kontakten med . Det var i alla fall strax efter. Jag valde att inte delta i det. Samtalet jag hade med var ganska otrevligt. Det var ganska kränkande. Det var ifrågasättande av mig som person. Exempel på det är att hon ringer till min advokat och frågar vem jag är och att hon sedan sade sådana saker till mig som hon gjorde, alltså att jag svärtar ned och så vidare. Jag har jobbat där , och jag blir dömd på förhand. Så trodde inte jag att det fungerade från sida. (S): Du nämnde, som jag uppfattade det, att hon hade ringt och kontrollerat om du hade deltagit i sammanträdet. : Ja, det stämmer. (S): Som jag uppfattar det uppfattar du det här som ett beslut på departementet om att du inte ska delta? : Ja, jag uppfattade det som att det var ett beslut därifrån och att hon skulle meddela mig detta. (S): Och det är regeringen som har förordnat dig till uppdraget. Uppfattade du det då som att ansvarigt statsråd stod bakom beslutet att du inte skulle delta? : Hon nämnde aldrig hans namn, men jag frågade vilka som hade deltagit i beslutet, och det ville hon inte uppge. Jag frågade: Har du fattat det här beslutet själv? Men det hade hon absolut inte gjort, utan hon skulle meddela det här. Hon hade varit med i diskussionerna, men hon hade inte fattat beslutet själv. Men hon nämnde inte någon ministers namn. (V): Det här var uppe lite tidigare också. Jag förstod det som att du inte hade fått besked om det här var ett permanent beslut eller inte ja, eftersom du inte heller fick något besked om ett beslut. Har du senare fått veta om man förväntar sig fortsättningsvis att du inte deltar? Har du fått något meddelande om att det här är aktuellt? Vad händer framåt? Har du fått några besked om det? : När domen kom och åtalet ogillades, ringde ordföranden i etikprövningsnämnden och sade att jag var välkommen tillbaka och hoppades att jag skulle närvara vid nästa möte. Jag har aldrig hört någonting från . (V): Då skulle alltså han ha fått ett nytt besked om ett nytt beslut? : Det vet inte jag. (V): Har det varit något möte sedan? : Ja, det har varit flera möten, och jag har valt att inte delta i dem. Jag vill tillägga en sak. Det här beslutet har fått stora konsekvenser för mig. I och med att man påstod att rektorn hade varit involverad i det blev det en massa konsekvenser för mig som gjorde att jag inte kunde fortsätta min forskning. Jag kunde inte delta i de uppgifter som man har som docent vid . Jag tyckte att det här var oerhört obehagligt, och det ifrågasatte hela mig, min forskning och min trovärdighet inom den vetenskapliga världen. För en läkare på och docent vid institutet är detta ganska graverande. Det har alltså satt ett stort streck i vad vi kan kalla min karriär som gör det svårt för mig att fortsätta. Det gör mig väldigt ont, och jag vill aldrig att någon annan ska behöva uppleva det här som jag var med om. Ordföranden: Då måste jag fråga en sak om att du säger att du inte kunde fortsätta din forskning. Har rektorn på eller någon annan kopplat detta till din forskning i övrigt så att det här beslutet har påverkat på det sättet? Skånberg (KD): Den bild som jag får är att rektor och den styrelse som hon är ansvarig för hade intresse av att du inte fungerade i etikprövningsnämnden. Intrycket jag får, och det är en ren hypotes, skulle kunna vara att det är ledningen för som är motorn bakom detta. Kan du säga någonting om att den bilden är möjlig att bekräfta eller inte? : Jag kan inte bekräfta bilden eftersom jag inte har haft något samtal med rektorn om det här, men direkt efter det här beskedet kom det sedan besked att det var vissa saker jag inte kunde delta i. Jag blev tillfrågad om olika uppdrag som jag gärna var med i, men så togs det beslut där man sade: rektor har sagt att du inte får vara med på det här och du kan inte delta där. Skånberg (KD): Hade rektor sagt att du inte får fortsätta? : Hon har inte sagt att jag inte får fortsätta forska, men jag var inte välkommen på vissa uppdrag. Där sade de att jag inte fick vara med, och man godkände inte mitt deltagande till exempel vid disputationer, i betygsnämnder, handledning och så vidare. Skånberg (KD): Hänvisades det till något beslut från , eller var det rektorn ensam som hade tagit beslutet? : Jag kan inte säga att det är rektorn som ligger bakom beslutet, men jag kan säga att nämnde hennes namn i vårt samtal och att hon tryckte på i form av att hon sade att detta svärtade ned KI:s rykte. (C): För mig framstår det som att det är rektorn på som är initiativtagare både till att du blev kontaktad av och till att du inte fick fortsätta din forskning. Är det en rimlig tanke? Ordföranden: Jag vill bara påminna om att det inte är rektorn för som vi granskar, utan det är ministern. : Jag kan inte svara på det, för det är bara spekulationer. Jag har bara fått detta från , och jag frågade henne väldigt noga vem det var som låg bakom för att jag ville veta det är så många olika delar i det här men jag fick inget svar. Man får ställa frågan till henne. Ordföranden: Jag tror att vi får tacka dig, ! Vi kommer att fortsätta den här granskningen. Det kommer också en utfrågning med ministern något . Tack ska du ha! Bilaga B6 Generaldirektör , Regeringens ansvar för förseningen av lärarlegitimationsreformen Fråga om utbildningsministerns ansvar för anlitande av ett bemanningsföretag Ordföranden: återupptar mötet, och handlar det om en väldigt aktuell fråga för oss i , nämligen lärarlegitimationerna. Vi har ju fattat beslut om att införa lärarlegitimationer, och det var meningen att det systemet skulle införas redan från . Tyvärr har man inte lyckats genomföra detta i verkligheten, utan nu har man skjutit på det beslutet. Frågan är också uppe för beslut i igen. Det har också kommit in anmälningar i frågan. Grunden för diskussionen i handlar om två olika anmälningar, men det som berör och är frågan om att anlita , ett företag vid sidan av , för att handlägga själva lärarlegitimationsärendena och medverka i att se till att beslutet kunde genomföras. Från utskottets sida har vi sedan valt att bredda granskningen till att också handla om varför man inte har genomfört beslutet och varför det inte fungerade som det var tänkt. Kopplingen i det fallet är närmast hur beredningen av ärendet var från departementets sida och hur dialogen mellan och departementet var under processen. Vi brukar inleda med att den som kommer till en utfrågning får börja med att berätta sin version av hur det här gick till och ta fram en bild av det under fem, . Därefter kommer frågor från ledamöterna. är generaldirektör på . Du får gärna presentera din medarbetare och därefter inleda. , generaldirektör, : Tack för inbjudan att få komma hit och prata om lärarlegitimationsreformen, som är en stor och viktig reform för ! Jag heter och är generaldirektör för . Bredvid mig sitter , som är chef för den avdelning som har ansvar för arbetet med lärarlegitimation. Jag ska göra mitt bästa för att ge utskottet en brett tecknad bakgrundsbild till de frågor som utskottet har att hantera, och jag ska göra det med stor respekt för det som är utskottets uppdrag, nämligen att granska statsrådens tjänsteutövning. Jag kan verkligen förstå att utskottet är intresserat av att höra också från myndighetens sida hur den här legitimationsreformen har genomförts. Jag vill börja med att säga att lärarlegitimationsreformen är ett stort och viktigt uppdrag. Vi på är väldigt stolta över att vi har fått uppdraget att genomföra den. Vi är också väldigt olyckliga över att det har tagit än vad som förutsattes i riksdagsbesluten. Syftet med reformen är, som utskottet väl känner till, att se till att alla barn och elever i får lärare som har kunskaper och utbildning i de ämnen som de undervisar i men också utbildning i pedagogik och förmåga att lära ut. Det är förstås ett väldigt viktigt syfte, inte minst mot bakgrund av de sjunkande kunskapsresultat som den svenska skolan lider av. Det är också ett väldigt stort uppdrag. I den utredning som låg till grund för regeringens och beslut i den här frågan beräknades att det kunde röra sig om ca 180 000 befintliga lärare. Men jag vill understryka att det är en osäker siffra. Det finns ingen säker siffra på hur många lärare det finns i . Jag vill också lägga till att vi på under arbetets gång med den här reformen har fått erfara att det inte bara är befintliga lärare som ansöker om legitimation. Vi räknar med att ca 20 000 pensionerade lärare ansöker eller kommer att ansöka om legi- 2011/12:KU20 BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR timation, vilket jag tycker är väldigt fint och ett bra tecken på att det finns en stor yrkesstolthet. Man vill ha det här beviset på sitt yrkeskunnande, även om man är verksam som lärare. Uppdraget är också väldigt komplicerat. Jag ska återkomma till detta. Det är i själva verket det som jag bedömer är den stora orsaken till att vi har drabbats av så stora förseningar i utförandet av uppdraget, och jag återkommer som sagt till det. Jag vill också betona att lärarlegitimationsreformen är en reform som är omgärdad av en hel del formella regler. Man kan säga att hela syftet med reformen är att se till att det finns en formell kompetens hos de lärare och förskollärare som ska undervisa i skolan och sköta förskolans viktiga uppdrag. Vi har skollagen, och vi har den för oss väldigt viktiga behörighetsförordningen, vilket är en förordning som i detalj anger vilken behörighet som ska motsvaras av vilken utbildning. Vi har också något som är väldigt styrande för arbetet med lärarlegitimationer hos oss, nämligen förvaltningslagen, som anger att myndigheten har en skyldighet att utreda de ärenden man beslutar i. Slutligen vill jag återvända till det jag sade alldeles , nämligen att legitimationsreformen bygger på att det är formell kompetens som gäller. Den bygger också på att det finns ett väldigt tydligt regelverk för vilken utbildning som ska gå att omsätta till vilken behörighet. Jag brukar ibland jämföra med när jag och min pappa tittar på varandras körkort. När jag fick körkort var jag väldigt stolt. Det stod B på mitt körkort. På pappas körkort stod det AB. Han hade nämligen ett gammalt körkort, så han hade formell behörighet att köra motorcykel, något som han aldrig skulle drömma om att göra, eftersom han inte kunde köra motorcykel. Men så var körkortsreglerna han tog sitt körkort. På samma sätt fungerar behörighetsförordningen och skollagen. får lärare en behörighet som de inte riktigt känner att de har fått den riktiga, reella utbildningen för. För många av de lärare som hör av sig till mig och är oroliga över hur legitimationsbesluten ser ut har vi i väldigt stor utsträckning kunnat se att det beror på att behörighetsförordningen är skriven på det sätt som den är skriven. För att återkomma till det jag sade att jag ville återkomma till: De förseningar som vi har drabbats av och som vi är väldigt olyckliga över beror som vi ser det i huvudsak på två olika saker som förstärker varandra. Men den stora och viktiga orsaken till de förseningar som vi har är att de ansökningar som kommer in om legitimation från befintliga lärare, alltså redan utbildade lärare som finns i skolsystemet, tar betydligt att utreda än vad någon hade förutsett. Jag ska återkomma till det när jag går igenom kronologin i det här beslutet. I medierna har det förekommit en hel del lite färgstarka namn på kurser för att illustrera hur svårt det är att bedöma kurser i lärarutbildningen. Det har förekommit namn som Vård och vett, Livet i det stora och det lilla och Gräv där du står. Det säger sig självt att det är svårt att avgöra vilken formell behörighet en sådan kurs ska omsättas i. Det är svårt att avgöra vilket ämne det handlar om, och det är också svårt att avgöra vilka årskurser man ska vara behörig att undervisa i. Våra legitimationsbeslut ska ju ange både ämnen och vilka årskurser man ska vara behörig att undervisa i. Men också när det gäller andra kurser, till exempel pedagogik C, kan det vara oerhört svårt att i praktiken bestämma vilka ämnen det motsvarar och vilka åldrar man ska bli behörig att undervisa. Det är också så att ett ämne som pedagogik C, pedagogik B, pedagogik A, matematik eller liknande kan innebära olika saker beroende på vid vilket lärosäte kursen har getts. Det kan även betyda olika saker . När vi får in ett ärende där kurserna är något oklara har vi enligt förvaltningslagen en skyldighet att utreda vad det här examensbeviset egentligen ska ge för behörighet. För en lärare handlar ju detta om staten de har läst på en högskola, de vänder sig till , och jag kan tänka mig att många föreställer sig att det är lätt att ta reda på vad det är för kurser som har getts. Men för att vi ska kunna göra det måste vi, till många lärares stora förvåning, i praktiken kontakta varje lärosäte. Vi får hoppas att någon finns kvar som minns vad kursen innehöll eller att det finns en litteraturlista eller en beskrivning kvar. Men ofta måste man, om det rör sig om kurser från 70-, 80-, 90- eller 00-talet, gå ned i arkivet och titta vad kurslistorna innehöll. Man kanske måste ringa någon pensionerad medarbetare som kommer ihåg detta. får vi en kunskapsbank. Vi har ett mycket stort antal kurser som vi har kategoriserat och som vi nu kan slå upp i pärmar och i olika system. Men för som går får vi in nya, oklara kurser som måste utredas. Jag vill betona att det här gör vi för att det är en konsekvens av regelverket och av den förvaltningslag som vi är så stolta över i . tänkte jag gå tillbaka och helt kort redogöra för den kronologi som det här ärendet har haft. En hel del känner utskottet redan till, eftersom ni har fått ett material. Den statliga utredning som bedömde möjligheterna till legitimation för lärare och förskollärare kom 2008. I den utredningen angavs helt kort att man bedömde att arbetet med att ge legitimation till befintliga lärare inte skulle innebära någon större svårighet någonting liknande skrev man i utredningen och i de fall där det trots allt behövde utredas så skulle kunna göra det. Det är vad vi har hittat i den utredningen. Såvitt det är mig bekant var det i remissvaren till den utredningen, som inte är något som skickas till men som jag utgår från att riksdag och regering har tillgång till, ingen som direkt larmade om att det skulle bli ett väldigt stort och omfattande arbete att gå igenom de befintliga lärarnas legitimationer. fick ett förberedande uppdrag att gå igenom och ta fram vad som skulle behövas för att klara detta arbete. är jag lite osäker på detta och ber om ursäkt för det jag missade faktiskt det papperet hemma men jag tror att fattade beslut om den här reformen . Men jag är lite osäker på den siffran. Vi fick också på ett regleringsbrev det får vi och där anvisades för arbetet med att gå igenom befintliga lärares legitimationer. , om vi kommer in på det året, skickade vi i sedvanlig ordning ett budgetunderlag till . I det budgetunderlaget angav vi att vi skulle komma att behöva mer pengar än de här 35 miljonerna, dock inte för utan för åren 2012, 2013, 2014 och 2015, eftersom vi förutsåg att alla de ungefär 180 000 ansökningarna inte skulle komma in . Vi skrev också från sida ett yttrande där vi redogjorde för hur vi skulle klara av det uppdrag vi hade fått besked om att vi skulle ha . Det yttrandet skrev vi , och det har utskottet tagit del av. Där kan utskottet självt notera att vi från sida hade upptäckt, eller kommit fram till, att arbetet med att gå igenom de befintliga lärarna skulle bli mer komplicerat än vi tidigare hade förutsatt. Vi skrev dock att vi bedömde att vi skulle klara av att få systemet på plats till , något vi också fick. Vi skrev att vi bedömde att vi skulle vara färdiga med allmänna råd och föreskrifter . Det har visat sig vara en felaktig uppgift; det har vi inte lyckats bli. Vi skrev också att de pengar som anvisats skulle komma att räcka, särskilt med tanke på att alla inte skulle ansöka. Det var också en riktig bedömning pengarna räckte , men det kvarstod ett mycket stort behov av finansiering , 2013 och kommande år. Vi talade också klart och tydligt om i remissvaret att det skulle bli ett stort och mer komplicerat arbete att bedöma befintliga examina än vi hade räknat med, men jag kan också säga att vi hade kunnat säga det tydligare. ska sägas att också vi har blivit förvånade över hur stort arbetet har varit med att gå igenom det här. börjar jag få ont om tid, så jag ska rappa på lite med genomgången. Dagen efter vi lämnade in vårt yttrande kom en behörighetsförordning, som jag nämnde förut, från trycket. Med den behörighetsförordningen kunde vi så att säga trycka på knappen och sätta i gång med förberedelsearbetet. Som myndighetsföreträdare lägger man inte ett öre på någonting innan man har väldigt klart vilka förutsättningar som ska komma att gälla. Då satte vi också i gång med att förbereda hur organisationen skulle vara, och vi satte framför allt i gång med att förbereda ett it-system för att han- Inom myndigheten började man också arbeta med att fundera på hur vi skulle rigga en organisation för att med så kort varsel och fatta så oerhört många beslut som 180 000, även om vi trodde att det skulle bli färre eftersom alla inte skulle söka. I det sammanhanget kom det 1 har i efterhand justerat datumet till: . upp en idé som arbetade vidare med, nämligen att man skulle anlita ett bemanningsföretag. Den idén kom inte ur det blå, utan den idén fick vi via kontakter med andra myndigheter som har haft liknande uppgifter och som har använt bemanningsföretag för förberedande handläggning och enklare uppgifter. Därför togs det kontakt, och det gjordes en ordentlig offentlig upphandling enligt konstens alla regler. Den offentliga upphandlingen ledde fram till att beslutade sig för att skriva ett avtal med bemanningsföretaget . Vi hade i den offentliga upphandlingen fått in billigare anbud, men det här var en så kallad kvalitetsupphandling där vi tyckte att det var viktigt att vi kunde ställa höga krav på medarbetarnas kompetens. Eftersom lovade att för de delar som hade med handläggning att göra anställa medarbetare som var nyutbildade eller nästan färdiga akademiker tyckte vi att det var ett bra alternativ. I den här vevan tillträdde jag som generaldirektör, så det jag har berättat om är sådant som skedde innan jag började på myndigheten. Jag började , och undertecknade här vid min sida avtalet med , som då var färdigförhandlat. Jag kan också lägga till att när jag kom in i verksamheten kom jag in med nya, friska ögon, och jag blev orolig över den här reformen. Det var inte för att jag kunde särskilt mycket om de befintliga lärarnas examina, utan för att jag har en egen erfarenhet, eftersom jag har varit ordförande i a-kassa , av hur oerhört svårt det är att hantera stora beslutssystem med it-system. Det som gör en sådan sak komplicerad är att det är väldigt komplicerat att få ihop it-system och beslutssystem med komplicerade förordningstexter, och det var det förhållande vi hade här. Jag ser att klockan går, så jag ska verkligen skynda mig på nu; jag lovar det. trädde reformen i kraft på så sätt att det fanns möjlighet att söka elektroniskt. Med vissa inkörningsproblem fungerade den ansökningsmöjligheten, men med bestående it-system. Det var nämligen så att vi fick pröva ut it-systemet under drift, och det är aldrig ett lyckligt sätt att pröva ut ett it-system. De barnsjukdomar som alltid uppträder när man prövar ett nytt it-system var vi tvungna att hantera under resans gång.