bet · H001TU1 · 2012-12-03 00:00:00 — Utskottet kan här notera att infrastrukturministern har fått svara på skriftliga frågor när det gäller Gotlandstrafiken. Infrastrukturministern pekar i ett svar från på att man bör ha en helhetssyn på trafiken vid utformningen av den framtida Gotlandstrafiken. Vidare anges att subventionen av biljettpriserna bör vägas mot utbudet av turer. Infrastrukturministern påtalar att staten bör vara öppen för nya innovativa lösningar på hur Gotlandstrafiken kan utformas och bör sträva efter att ge det rederi som vinner nästa upphandling förutsättningar att utveckla trafiken på ett sätt som tillgodoser den framtida utvecklingen. Utskottet vill i likhet med infrastrukturministern framhålla att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Utskottet vill även framhålla vikten av att det avtal som ingås för trafiken till och från ska vara långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart. Då utskottets uppfattning är att ett transportslagsövergripande synsätt bör vidhållas och att en upphandling av trafiken till och från är väntad finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i ärendet. Med avseende på långsiktiga mål om i soliditet kan utskottet konstatera att den verkliga soliditeten ligger avsevärt lägre för (prognostiserad till för ). I budgetpropositionen anges att regeringen anser att det finns anledning att se över de gällande ekonomiska målen för verksamheten, bl.a. vad avser soliditetsmålet, som regeringen föreslår att det nuvarande målet bör kvarstå . Utskottet välkomnar uppgifterna från om att det pågår ett arbete kring ekonomiska mål och uppgiften om att resultatet av detta arbete bör kunna återspeglas i nästa års budgetproposition. När det gäller internationella verksamhet tillkännagav för regeringen att eventuella ytterligare steg mot en konkurrensutsättning av flygtrafikledningstjänsten inte får tas förrän det pågående beredningsarbetet med den avlämnade statliga utredningen för framtiden en utvecklad flygtrafikledning (SOU 2012:27) avslutats och regeringen återkommit till och redovisat vad som gjorts för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till försvarsmaktens behov. I budgetpropositionen anges att huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart samt att ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Regeringen pekar vidare på att detta enligt instruktion innebär att verket ska tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service och konsulttjänster som är knutna till verksamheten såväl inom som utom landet. Regeringen anser därmed att det bemyndigande som efterlyst för verksamhet utomlands redan har lämnats. har delgett utskottet att det som anges kring detta i budgetpropositionen är en del av svaret på tillkännagivande och att regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga . Utskottet har inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen inom avsnittet om politiken för informationssamhället. Utskottet har i detta betänkandes första avsnitt om hänsynsmålet för transportpolitiken samt mål och resultatfrågor redovisat synpunkter på målstrukturen för politiken för informationssamhället. Utskottet vill även välkomna de initiativ som regeringen tar för att på olika sätt fortsätta att öka det digitala innanförskapet. I enlighet med regeringsformen får statens medel inte anvisas på annat sätt än vad har bestämt. har mot denna bakgrund vid de senaste årens behandling av budgetpropositionen (bl.a. i bet. 2011/12:TU1) efterfrågat en ökad tydlighet när det gäller anslagen 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning samt medelsanvändningen för andra insatser, utöver väghållning respektive banhållning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. Utskottet har uttalat att det förutsätter att ändamålet för medelsanvändningen blir tydligare inom ramen för den fortsatta utvecklingen av budgetarbetet. Med anledning av vad utskottet framförde om detta i förra årets budgetbetänkande välkomnar utskottet att det har gjorts förtydliganden i budgetpropositionen där den ovan nämnda beskrivningen nu har ersatts med följande på både väg- och banhållningsanslagen: andra insatser, utöver banhållning och bidrag, som följer av instruktion informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. Utskottet har i betänkandet 2011/12:TU1 tidigare noterat att det i budgetpropositionen anförs att anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidar till att förverkliga målen för informationssamhället. Utskottet bedömde att beskrivningen av den förutsedda medelsanvändningen bör kunna utvecklas. I budgetpropositionen saknas alltjämt en utvecklad beskrivning av den förutsedda medelsanvändningen för anslaget i enlighet med vad utskottet tidigare efterfrågat, däremot lämnas en utförlig redovisning om vad anslaget har använts till , vilket utskottet välkomnar. Utskottet framförde i förra årets budgetberedning (bet. 2011/12:TU1) ett önskemål om en närmare precisering av hur medelsanvändningen har varit för anslaget 1:7 Trafikavtal. Utskottet noterar med tillfredsställelse att en sådan redovisning nu återfinns i budgetpropositionen när det gäller kostnader för avtalad trafik uppdelat på trafikslag. I budgetpropositionen föreslås för anslaget 1:7 Trafikavtal ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden som innebär en betydande ökning jämfört med tidigare bemyndiganden. Utskottet kan här konstatera att det i budgetbetänkandet borde kunna redovisas tydligare motiveringar som underlag för det föreslagna bemyndigandet. Allmänt sett bör det vara viktigt att beakta att förslag om bemyndiganden ofta handlar om betydande belopp och att därför bör erbjudas ett mer utförligt underlag som grund för att kunna fatta väl underbyggda beslut. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . I detta ingår en välkommen förstärkning av anslagen för väghållning och banhållning med totalt ca . Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund de förslag till anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i budgetpropositionen. Utskottet har vidare inte något att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser eller investeringsplaner inom utgiftsområdet. Därmed tillstyrks punkterna 216 och 1923 i propositionen medan samtliga här behandlade motioner avstyrks, dvs. motionerna 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 16, 2012/13:T320 (V) yrkandena 15 och 21, 2012/13:T414 (SD), 2012/13:T472 (MP) yrkande 1, 2012/13:T477 (S) yrkande 1, 2012/13:T479 (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T503 (MP) yrkandena 1, 36, 1013 och 1519, 2012/13:T508 (MP) yrkande 3 samt 2012/13:T509 (MP) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att och kvarstår som två separata aktiebolag. godkänner vidare att och kvarstår som två separata bolag och att ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen kvarstår hos respektive . har i samband med beslutet om statens budget bemyndigat regeringen att överlåta statens aktier i till samt att vidta de åtgärder som krävdes för att genomföra upplåtelsen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). bemyndigade vidare regeringen att låta fusionera och och att vidta de åtgärder som krävdes för fusionen. Syftet med detta var att skapa en samordnad grupp av bolag med en effektiv verksamhet och enhetlig förvaltning. Regeringen föreslår nu att och kvarstår som två separata aktiebolag. Bakgrunden till förslaget är att det har vidtagits flera åtgärder sedan senast behandlade frågan, bl.a. är den verkställande direktören gemensam i de två bolagen med huvudanställning förlagd till . Vidare utförs samtliga uppgifter inom bl.a. ekonomiadministration och finansiell rapportering för de båda bolagens räkning av , vilket har gett ökad effektivitet och lägre kostnader. Då en överlåtelse av aktier och fusion av de båda bolagen inte bedöms leda till ytterligare effektivitetsvinster gör regeringen den sammantagna bedömningen att det inte finns anledning att utnyttja de bemyndiganden som medgav i samband med beslutet om statens budget . beslutade och att bilda två bolag för exportverksamhet. , numera (), bildades inom väghållningsområdet som ett bolag under dåvarande . Aktierna i bolagen förvaltas av . (Swedavia) Aktiebolag, numera , bildades som ett bolag under som även förvaltar statens aktier. Bolagen ska på affärsmässiga grunder driva exportverksamhet inom sina respektive områden. beslutade i samband med statens budget om ett bemyndigande som bl.a. innebar att tjänsteexporten inom väg- och luftfartsområdet skulle samordnas i ett bolag direkt under och att bolagen skulle avyttras. Regeringen föreslår nu att och kvarstår som två separata bolag och att ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen kvarstår hos respektive . Regeringens förslag grundas på bedömningen att det inte finns anledning att utnyttja de bemyndiganden som medgav i samband med beslutet om statens budget . Utskottet har i sitt tidigare ställningstagande till regeringens förslag om bolagsförvaltningen för () och (Infrastructure) samt och uttalat att utskottet inte hade något att erinra mot regeringens förslag (bet. 2010/11:TU1). Av den redovisning som regeringen lämnar i budgetpropositionen framgår att förutsättningarna har ändrats sedan tidigare beslut om godkännanden, bemyndiganden och fastställelse i fråga om bolagsförvaltningen inom transportområdet. Utskottet har därmed inget att invända när det gäller regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, punkterna 17 och 18) om att godkänna att och kvarstår som två separata aktiebolag samt regeringens föreslag om att godkänna att och kvarstår som två separata bolag och att ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen kvarstår hos respektive . Utskottet tillstyrker således regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över Transportstyrelsens verksamhet med hänvisning till vad utskottet anfört om bl.a. vad som anges i myndighetsinstruktionen för Transportstyrelsen, regeringens uttalande om körkortstillstånd och att det finns anledning att återkomma till frågan om utvärdering av de förändringar som genomförts. Utskottet hänvisar vidare till att Transportstyrelsen och ska slutredovisa ett uppdrag till regeringen om regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Transportstyrelsen inrättades och innebar att ansvaret för verksamheter som tidigare bedrivits inom Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, delar av och delar av dåvarande samlades under en myndighet. Ett viktigt syfte med inrättandet av Transportstyrelsen var att skapa en myndighet med ett samlat ansvar för regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning inom hela transportområdet. I kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 8 av m.fl. (S) anförs att Transportstyrelsen har haft långa handläggningstider för körkortstillstånd och att myndigheten inte har klarat av att få i gång de företagsanknutna kontrollerna av åkerinäringen, vilket har förklarats med att det har saknats fungerande datasystem. Motionärerna pekar på att Transportstyrelsen enligt uppdraget ska arbeta för att uppnå god tillgänglighet, hög kvalitet, säkra och miljöanpassade transporter inom järnväg, luftfart, sjöfart och väg samt ta fram regler, ge tillstånd och följa upp hur de efterlevs. I kommittémotionen anförs vidare att det har kommit flera mindre genomtänkta förslag från myndigheten såsom slopade regler för lokalkännedom för taxiförare och ökad konkurrens på järnvägsområdet. Motionärerna menar att Transportstyrelsens roll inte är att agera som ett konkurrensverk för transportsektorn utan att myndigheten i stället bör fokusera på kärnuppgifterna att ta fram regler och tillstånd och se till att dessa efterlevs. Mot denna bakgrund anges i kommittémotionen att det finns anledning att se över Transportstyrelsens verksamhet. Utskottet vill inledningsvis peka på att Transportstyrelsen inrättades och därmed är en förhållandevis ny myndighet. Genom inrättandet av Transportstyrelsen kunde verksamheter från flera olika myndigheter sammanföras och samlas under en myndighet. Utskottet har tidigare kunnat konstatera att det inledningsvis förekommit vissa svårigheter för Transportstyrelsen när det gäller både övertagandet av ansvaret för körkortstillstånd och ansvaret för kör- och vilotidskontroller i företag. När det gäller problemen kring hanteringen av körkortstillstånd verifieras detta av att ombudsmän () med anledning av många klagomål 2010 initierade en granskning av Transportstyrelsen angående långa handläggningstider och svårigheter att få kontakt med myndigheten m.m. Granskningen resulterade i att JO kritiserade Transportstyrelsen för att inte tillräckligt ha beaktat de förvaltningsrättsliga krav som kan ställas på tillgänglighet, handläggningstid och hanteringen av överklaganden. Transportstyrelsen redovisade en positiv utveckling och att handläggningstiderna under januarifebruari 2012 var för enkla ärenden och för körkortsingripanden och körkortstillstånd efter återkallelse. Utskottet kan här konstatera att Transportstyrelsen har kommit en bit på väg när det gäller att korta handläggningstiderna för körkortstillstånd men att handläggningstiderna är för långa. I budgetpropositionen redovisar regeringen bl.a. att Transportstyrelsen har satt mål för de genomsnittliga handläggningstiderna dels , dels för 20132015. Målet för enklare ärenden 20132015 är och för körkortsingripanden och körkortstillstånd efter återkallelse, som kräver mer handläggning, . Regeringen redovisar vidare att Transportstyrelsen för att komma till rätta med de långa väntetiderna planerar omfattande åtgärder för att snabbare få in ett tillräckligt beslutsunderlag i ärendena, förbättra arbetsrutiner och flöden samt öka möjligheterna till automatiserad handläggning. I redovisningen finns också en sårbarhetsanalys av konsekvenser i körkortsverksamheten på grund av brister i funktionalitet och kapacitet hos de it-system som används. Efter ett längre avbrott i de system som stöder handläggningen av ärenden, bedöms det ta upp innan normaltillstånd åter råder. Transportstyrelsen har startat ett åtgärdsprogram för att minimera riskerna för störningar. Regeringen anger att den alltjämt anser att det mot bakgrund av kritik från JO och utvecklingen vad gäller handläggningstider, finns anledning att återkomma till frågan om utvärdering av de förändringar som genomförts. Utskottet har inget att invända mot regeringens slutsatser i frågan. När det gäller Transportstyrelsens kontroller av kör- och vilotider i företag har utskottet i den uppföljning som presenterades om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg pekat på behovet av att Transportstyrelsen så fort som möjligt kommer i gång med att utföra sitt uppdrag med kontroller av kör- och vilotider i företag. Enligt den initiala planeringen för året skulle ha genomförts . Enligt en aktuell uppgift som Transportstyrelsen har lämnat till utskottet är prognosen att myndigheten kommer att genomföra företagskontroller av ; dessa genomförs 2012. Utskottet ser fram emot att detta kommer att innebära att Transportstyrelsen kommer att ha full kapacitet att genomföra kör- och vilotidskontroller i företag i enlighet med EU:s direktiv om kör- och vilotidskontroller. Utskottet vill här även påminna om att utskottet i betänkandet om yrkestrafik och taxi (bet. 2011/12:TU8) välkomnade regeringens initiativ med anledning av uppföljningen av tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg. Regeringen har med anledning av uppföljningen gett Transportstyrelsen och ett brett uppdrag som, utöver återkommande tillståndsmätningar och uppföljning, bl.a. innefattar att föreslå eventuella åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. I betänkandet uttalade utskottet även att det förutsätter att de insatser som redan nu har initierats kommer att följas av ytterligare om det skulle visa sig vara nödvändigt för att säkra en hög trafiksäkerhet, bra arbetsmiljö och konkurrens på lika villkor inom åkeribranschen. Med hänsyn till frågornas stora betydelse aviserade utskottet även att det förutsätter att regeringen återkommer till med en redovisning av vidtagna åtgärder. När det gäller frågan om Transportstyrelsens roll vill utskottet framhålla att myndighetens uppgifter regleras i förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. I myndighetens instruktion anges följande i 1 §: Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. Transportstyrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett internationellt konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. I 3 § anges att Transportstyrelsen särskilt ska ansvara för frågor om villkor för marknadstillträde och konkurrensvillkor. I 8 § anges att Transportstyrelsen utöver sin tillsyn enligt järnvägslagen (2004:519) ska övervaka att marknaderna för järnvägstjänster, inklusive marknaderna för järnvägstransporter, fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv. Transportstyrelsen ska enligt 12 § samråda med i konkurrensfrågor och anmäla missförhållanden till verket. I budgetpropositionen pekar regeringen på att Tranportstyrelsen har en viktig roll i att bevaka och analysera de marknader myndigheten har regleringsansvar över. I regleringsbrevet anger regeringen att Transportstyrelsen särskilt ska fokusera på att utveckla sina insatser när det gäller marknadsövervakning samt regelgivning, tillsyn och tillståndsgivning i syfte att främja en effektiv konkurrens på marknaderna inom myndighetens ansvarsområde. Utskottet kan även nämna att företrädare för Transportstyrelsen har lämnat en fördjupad information till utskottet om myndighetens avgifter. har tillståndsgivning och tillsyn av sjö- och luftfart finansierats via avgifter medan tillsynsverksamheten för järnvägen har finansierats via anslag. För tillståndsgivning och tillsynsverksamhet inom vägområdet har både anslags- och avgiftsfinansiering tillämpats. De nu gemensamma principer som tillämpas innebär att det bara är normgivning som anslagsfinansieras inom myndigheten medan övrig verksamhet finansieras via avgifter. Till de positiva effekter av avgiftsfinansieringen som framhålls av Transportstyrelsen hör bl.a. att den skapar enhetlighet, driver på effektiviteten och väcker frågor om varför tillsynen kan kosta så mycket i förhållande till en verksamhets omfattning. Från Transportstyrelsen betonas att det finns problem som bl.a. att avgifterna förstärker svenska kostnadsproblem och att enstaka företag kan tvingas betala en stor del av omsättningen i avgifter. Ett ytterligare problem som anges är att grannländer inför myndighetsavgift på flyg och även i övrigt har lägre avgifter vilket innebär negativa konsekvenser i form av utflaggning. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att det i enlighet med vad som uttalas i årets budgetproposition delar regeringens uppfattning att det är viktigt att kontinuerligt följa upp och utvärdera effekterna av de reformer som görs inom transportområdet och att åtgärder ska vidtas för att förbättra effekten av reformerna om detta behövs. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet kommittémotion 2012/13:T477 (S) yrkande 8. telekommunikationsverksamhet (ICT) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ska förbli en egen enhet i med hänvisning till att intentionerna i motionsyrkandena kan anses ha blivit tillgodosett samt med hänvisning till vad utskottet har anfört om den ansvarsfördelning som råder mellan och regeringen och som innebär att det inte ankommer på att besluta om hur en myndighet under regeringen ska organisera sin verksamhet. Jämför reservation 2 (S, MP, V). Dåvarande blev ICT vid sammanslagningen av till . är en av ledande nätgrossister. Stora delar av data- och telekommunikation förmedlas via deras rikstäckande fiberoptiska nät som är och täcker hela . har vidare 1 000 radiomaster och 1 200 platser med GSM-R-utrustning. I kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 54 av m.fl. (S) anförs att när det nu står klart att ICT inte ska säljas är viktigt att det blir en egen enhet i . Motionärerna anför vidare att ICT både har spetskompetens och lång erfarenhet av it- och telekomfrågor samt att ICT är den ledande operatörsneutrala IKT-leverantören i med innovativa tjänster och en grund i näst största fibernät. Motionärerna stöder det förslag som lämnades i utredningen 2010:82 om att ICT ska vara en egen enhet. Motionärerna pekar vidare på att även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i en utredning har slagit fast att vissa myndigheter behöver tillgång till en statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur och att MSB föreslagit att får ansvar för drift och förvaltning och att denna lösning ligger i linje med ICT:s befintliga arbete. Motionärerna menar att det vore olyckligt att slå sönder ICT och dela upp verksamheten i olika delar i och föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . och (båda S) anför i motion 2012/13:T312 att en avyttring av ska undvikas. I motionen uppmärksammas att det beslutades att skulle pröva om det skulle göras en samlad utkontraktering av verkets it-tjänster till en privat leverantör och att detta resulterade i att 16 företag visade intresse för att överta verksamheten och infrastrukturen. Motionärerna hänvisar med anledning av detta till en utredning (SOU 2010:82) som visar på hur central och viktig denna infrastruktur är för staten och för bredbandsmarknaden. Motionärerna framhåller att stomnätet i är en avgörande faktor för att kunna säkerställa samhällets säkerhet, effektivisera statens it-drift, säkerställa likvärdig konkurrens och öppenhet på bredbandsmarknaden samt realisera digitaliseringens möjligheter i den digitala agendan. Vidare framhålls att om fortsätter att vara i statlig ägo kan det vara en pådrivande faktor för fortsatt utbyggnad av ultrasnabba bredbandstjänster och säkra upp att det finns en infrastruktur som binder samman landet och inte är knuten till någon enskild operatör. En sammanhängande operatörsneutral infrastruktur i offentlig ägo möjliggör enligt motionärerna en konkurrens på lika villkor och bidrar till den mångfald av aktörer som finns inom bredbandsindustrin i och säkerställer att kan ha internationellt sett låga priser på bredband. kom en statlig utredning (SOU 2010:82) fram till att kan separeras från och på så sätt i större omfattning bidra till regeringens ITS- och bredbandsstrategier (). Därefter beslutade 2011 att förbereda en övergång till ny verksamhetsform för där en eventuell avskiljning av ICT skulle omfatta alla affärsområden. gick ut med en inbjudan till företag om att delta i en förstudie om försäljningen. Utskottet har noterat att infrastrukturministern i en interpellationsdebatt framhållit att är en viktig leverantör av it- och telekomtjänster till och andra kunder, och utskottet delar denna uppfattning. Infrastrukturministern framhöll vidare att funktionen är viktig för infrastruktursektorn då bl.a. utför uppgifter som innebär ansvar för drift av trängselskatt samt delar av trafikinformation och trafiksystem för järnväg och väg samt att dessutom spelar en viktig roll för elektronisk kommunikation genom sitt fiberoptiska nät som har stor geografisk täckning. Utskottet delar även infrastrukturministerns uppfattning att ICT har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden, vilket bidrar till en bättre konkurrens.