bet · GZ01SfU9 · 2012-04-02 00:00:00 — 2011/12:SfU9 Socialavgifter I betänkandet behandlar utskottet motioner om socialavgifter från den allmänna motionstiden . Motionerna tar bl.a. upp frågor om lägre socialavgifter för mindre företag och företag i glesbygd. Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns tre reservationer (MP, SD, V). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 3, 2011/12:Sf298 av (C), 2011/12:Sf335 av (M), 2011/12:Sf336 av (M), 2011/12:Sf349 av och (båda SD) och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) 2011/12:Sf221 av (KD), 2011/12:Sf324 av och (båda S) och 2011/12:A206 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 3 (V) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (V) och (S). Utskottet behandlar i detta betänkande nio motionsyrkanden om socialavgifter som väckts under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motioner bl.a. om lägre socialavgifter för mindre företag och för företag i glesbygd, högre socialavgifter för allmänna visstidsanställningar samt avgiftsfrihet för andra ideella föreningar än idrottsföreningar. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (SD) och 3 (V). Socialavgifter tas ut för att finansiera de sociala trygghetssystemen och består dels av arbetsgivaravgifter för anställda, dels av egenavgifter som främst avser fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet. Till dessa avgifter kommer en allmän löneavgift. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget som utgörs av löner, arvoden och andra ersättningar för arbete. Egenavgifterna uppgår till av avgiftspliktiga nettoinkomster. Den allmänna löneavgiften uppgår till och baseras på samma underlag som arbetsgivaravgiften och egenavgiften. Arbetsgivaravgiften och den allmänna löneavgiften uppgår därmed till medan egenavgiften och den allmänna löneavgiften uppgår till av avgiftsunderlaget. En reducering av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften får göras i stödområden (vissa kommuner och församlingar i , , , , , och ) med högst . Motsvarande reducering får göras av egenavgifterna och den allmänna löneavgiften med högst . Takbeloppen har införts för att stödet ska falla inom ramen för sådant stöd av mindre betydelse som kan ges enligt för statsstöd. Kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk och registrerade trossamfund är undantagna från möjligheten att göra detta avdrag. Reglerna ska inte heller tillämpas på bl.a. jordbruks-, fiske- och transportverksamheter. Vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag kan avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock högst med . Som förutsättning för avdraget gäller att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte samt att avdraget uppfyller villkoren i för stöd av mindre betydelse. Ersättning till idrottsutövare från ideella föreningar som har till huvudsyfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. I motion 2011/12:MJ469 yrkande 1 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om vikten av sänkt arbetsgivaravgift. Det är den enskilda åtgärd som skulle betyda mest för alla ensamföretagares mod att anställa. Enligt motionärerna skulle en sänkt arbetsgivaravgift för småföretag gynna företaget på plats och därmed gynna landsbygdens företagare. I motion 2011/12:Sf349 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd. För en långsiktigt levande svensk landsbygd måste svenska företag som verkar i stödområden få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera genom en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift. I motion 2011/12:Sf336 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. För att främja småföretagande skulle regeringen kunna se över möjligheten att i glesbygdsområden underlätta anställningar genom exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I motion 2011/12:Sf335 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förbättra regelverken och arbetsgivaravgifterna för småföretag. Storleken på arbetsgivaravgiften påverkar sysselsättningen och företagens expansionsmöjligheter. I motion 2011/12:Sk387 yrkande 3 av och (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för småföretag. Även om många småföretag vill anställa är de höga kostnaderna avskräckande. Det måste därför bli mindre kostsamt att anställa för småföretag. I motion 2011/12:Sf298 av (C) begärs ett tillkännagivande om att sänka arbetsgivaravgifterna som en del i att stärka företagarlinjen och en framtida skatteväxling. Konkurrenskraften och tillväxtmöjligheterna skulle på detta sätt kunna öka för de små företagen. I motion 2011/12:Sf324 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att byta namn på arbetsgivaravgifter till löntagaravgifter. I kommittémotion 2011/12:A206 yrkande 9 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta ut en högre arbetsgivaravgift för allmänna visstidsanställningar än för tillsvidareanställningar och övriga anställningsformer. I motion 2011/12:Sf221 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en utredning i syfte att idrottens positiva regler för arbetsgivaravgifter ska omfatta alla ideella organisationer. Idrotten har med detta undantag en stor förmån som betyder mycket för rörelsens verksamhet och utveckling. För socialförsäkringssystemets legitimitet är det enligt utskottet principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. har emellertid i flera fall frångått principen om samband mellan avgifter och förmåner och ställt sig bakom olika förslag om nedsättning av socialavgifterna eftersom det har ansetts nödvändigt att använda avgifterna för andra syften än de föreskrivna, t.ex. för sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet, som anser att det är angeläget att olika åtgärder vidtas för att stimulera framför allt de små företagens vilja att växa, bl.a. genom att anställa, kan konstatera att ett antal åtgärder vidtagits som syftar till att stimulera nyanställningar, öka sysselsättningen och uppmuntra till företagande. Utskottet konstaterar också att den befintliga möjligheten att reducera avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterna, egenavgifterna och den allmänna löneavgiften i stödområden har utformats så att det relativt sett gynnar små företag i glesbygd. Enligt utskottets mening får dock frågan om ytterligare nedsättning eller andra begränsningar av avgiftsuttaget övervägas i ett annat sammanhang. Motionerna 2011/12:Sk387 yrkande 3, 2011/12:Sf298, 2011/12:Sf335, 2011/12:Sf336, 2011/12:Sf349 och 2011/12:MJ469 yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottet har uttalat att undantaget för idrottsföreningar från att i vissa fall betala arbetsgivaravgifter inte bör utvidgas. I betänkande 2010/11:SfU7 Socialavgifter hänvisade utskottet till principen om att alla ideella organisationer bör behandlas lika och påminde om att det var angeläget att regeringen övervägde möjligheterna att avskaffa undantaget för idrottsföreningar och tog initiativ till översyn av gällande regler. Utskottet ser inga skäl att föreslå ett tillkännagivande om ett utvidgat undantag och avstyrker därför motion 2011/12:Sf221. I likhet med vad utskottet har anfört, bl.a. i betänkande 2009/10:SfU16, anser utskottet inte att anställningars längd ska styras med arbetsgivaravgifter. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:A206 yrkande 9 om högre arbetsgivaravgifter för visstidsanställningar. Utskottet avstyrker även motion 2011/12:Sf324 om ändrat namn på arbetsgivaravgifter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lägre socialavgifter, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 3, 2011/12:Sf298 av (C) och 2011/12:Sf335 av (M) samt 2011/12:Sf336 av (M) och 2011/12:Sf349 av och (båda SD). Sänkt arbetsgivaravgift är fortfarande den enskilda åtgärd som skulle betyda mest för alla ensamföretagares mod att anställa och som gynnar lokala företag. Sänkt arbetsgivaravgift för småföretag kommer att gynna landsbygdens företagare och sänka kostnaderna för de minsta företagen när de anställer ytterligare en person. Lägre socialavgifter, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf349 av och (båda SD), 2011/12:Sf336 av (M) och 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 3, 2011/12:Sf298 av (C), 2011/12:Sf335 av (M) och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 1. I finns ett system med geografiskt differentierade arbetsgivaravgifter, vilket innebär avsevärt lägre avgifter i glesbygden. För en långsiktigt levande svensk glesbygd måste också svenska företag som verkar i stödområden få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera genom geografiskt differentierade arbetsgivaravgifter. Övrigt om socialavgifter, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A206 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2011/12:Sf221 av (KD) och 2011/12:Sf324 av och (båda S). I syfte att skapa incitament för arbetsgivarna att tillsvidareanställa och täcka de kostnader som visstidsanställningar orsakar bör en högre arbetsgivaravgift tas ut för allmänna visstidsanställningar, såsom behovs-, tim- och projektanställningar, men inte för provanställningar och vikariat. Möjligheten att ta ut en högre arbetsgivaravgift för allmänna visstidsanställningar bör därför ses över. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk387 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för småföretag. 2011/12:Sf221 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om att idrottens positiva regler för arbetsgivaravgifter ska omfatta alla ideella organisationer. 2011/12:Sf298 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka arbetsgivaravgifterna som en del i att stärka företagarlinjen och en framtida skatteväxling. 2011/12:Sf324 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att byta namn på arbetsgivaravgifter till löntagaravgifter. 2011/12:Sf335 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra regelverken och arbetsgivaravgifterna för småföretag. 2011/12:Sf336 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. 2011/12:Sf349 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av sänkt arbetsgivaravgift. 2011/12:A206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta ut en högre arbetsgivaravgift för allmänna visstidsanställningar än för tillsvidareanställningar och övriga anställningsformer. Dagens debatt handlar om sociala avgifter. För varje anställd betalar en arbetsgivare en bruttolön till den anställde men också sociala avgifter. De består av lagstadgade arbetsgivaravgifter som hjälper till att bekosta det sociala skyddsnätet.Under 2012 är de lagstadgade arbetsgivaravgifterna av den anställdes bruttolön. Det är ungefär samma nivå som , men vissa förändringar har skett mellan de olika sociala kostnaderna. Den allmänna löneavgiften och arbetsskadeavgiften har sänkts som föräldraförsäkringsavgiften har höjts.Utöver de lagstadgade avgifterna finns avgifter som har avtalats med de fackliga organisationerna, så kallade avtalsförsäkringar samt avtalspensioner. De administreras av arbetsmarknadens parter och inkluderar också försäkringar vid omställning om man behöver ha nya arbetsuppgifter om man skadat sig eller råkat ut för en sjukdom samt till avtals- eller tjänstepensioner.Med detta som bakgrund vill jag redogöra för syn på sociala avgifter och varför vi har reserverat oss till förmån för den motion som vi lagt om att sänka arbetsgivaravgiften och de positiva effekter det kan ha för småföretag i landsbygd.Miljöpartiet ser att småföretagarna i har en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. och förtjänar en politik som gynnar entreprenörskap och innovation.En stor del av de nya jobben kommer i småföretagssektorn, och för är det viktigt med en politik som underlättar för nya företag att starta, utvecklas och anställa fler.Småföretagen har en avgörande betydelse för ekonomi. Företag med tio anställda eller färre utgör av det totala antalet företag. vill använda subventionerade anställningar för dem som behöver det mest - där det har mest effekt.Regeringens partier avslår alla motioner i betänkandet. Men hur fungerar då den så kallade Alliansens politik i praktiken? "En kostsam och ineffektiv miljardreform som inte har skapat några mätbara jobb" - så löd DN:s analys angående den halverade arbetsgivaravgiften för unga.Och kostnaden för reformen har svällt. har den kostat . I regeringens budget har man dock räknat med . Det är 2 miljarder i fördyring. Vad är då 2 miljarder? Det är väldigt mycket pengar. För att göra en jämförelse kan man säga att det motsvarar den summa som har betalats ut i försörjningsstöd, så kallat socialbidrag, till de sjukskrivna som har läkarintyg men som inte längre får ersättning av på grund av alliansregeringens förändringar i sjukförsäkringen - detta enligt SKL:s, Kommuner och Landstings, beräkning.Till och med statsminister erkände att alliansregeringens sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar inte har givit den effekt som ni trodde att den skulle ge. vill skrota den ineffektiva nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga och ersätta den med en ny reform.Ungdomsarbetslösheten är ett av samhällets största problem. För att underlätta för unga arbetslösa att få jobb vill vi helt avskaffa arbetsgivaravgifterna för den som anställer en arbetslös ungdom mellan . En sådan reform skulle kosta . Vårt förslag skiljer sig från regeringens på så vis att regeringen bara vill halvera arbetsgivaravgiften för unga medan vi helt vill avskaffa den för dem som bäst behöver det, det vill säga de arbetslösa unga. Det är ett betydligt mer träffsäkert system än regeringens halverade arbetsgivaravgift för alla unga som smetas ut även på dem som inte har några problem alls att komma i arbete.Jag ska säga några ord om sänkt arbetsgivaravgift för småföretag. Eget företagande är ett sätt för människor att förbättra samhället, att stimulera sysselsättning och att förverkliga sina drömmar. Därför är det högt prioriterat för att skapa goda förutsättningar för småföretagandet. Även hög sysselsättning, låg arbetslöshet och hög välfärd är viktiga mål för Miljöpartiet.De flesta bedömare tror att det är i småföretagen som jobben kommer. Även av den anledningen bör företagande uppmuntras och underlättas. företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret är de två största hindren för att nyanställa. vill undanröja båda dessa hinder.Vi har föreslagit att arbetsgivaravgiften ska sänkas på en lönesumma upp till maximalt . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. Detta har vi tagit upp i den motion som behandlas i betänkandet och i reservation 1. Jag passar på att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet.Den sänkta arbetsgivaravgiften för småföretag kommer att gynna landsbygdens företag och sänka kostnaderna för de allra minsta företagen när de anställer ytterligare en person. Vid sidan av detta har vi som sagt i vårt budgetalternativ föreslagit att även sjuklöneansvaret för företag med tio anställda eller färre slopas.Reformen minskar småföretagens risker och ökar deras möjligheter att utvecklas och anställa. Dessutom bidrar förslaget till att minska företagens regelkrångel avsevärt och underlättar för arbetssökande med lång sjukhistoria eller funktionsnedsättning att få en anställning.Dagens debatt handlar alltså om ett motionsbetänkande om sociala avgifter. Vi skiljer oss från regeringen och yrkar därför bifall till reservation 1, där vi vill peka på vägen och möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för småföretag. antog ett ekonomipolitiskt handlingsprogram som vi kallar idédokument. Det har på vissa punkter blivit lite inaktuellt, men vi föreslog där bland annat sänkt arbetsgivaravgift för företag och deras verksamhet i glesbygden.Ca 15 månader senare kom en statlig offentlig utredning, SOU 2005:68, med exakt samma förslag - sänkt arbetsgivaravgift för företag med anställda i stödområde A, vilket utredningen menade var det bästa sättet att öka tillväxten i glesbygden. Det skattesystem vi har missgynnar glesbygden. Som exempel kan vi ta de höga skatterna på drivmedel. gynnas städerna, för i städerna finns bättre kollektivtrafik och kortare transportsträckor. Det är inte orimligt att låta glesbygden få igen på gungorna vad man förlorar på karusellerna.Nu har förvisso en viss lättnad av arbetsgivaravgiften för företag i glesbygden redan införts. Men det finns begränsningar och undantag, och har inte gått lika långt som till exempel . Där har vi ett tydligt problem, särskilt för svenska företag som är verksamma i närheten av den norska gränsen. Det blir på omöjligt för svenska företag att konkurrera med de norska. Det blir omöjligt att rekrytera norsk arbetskraft, och det blir svårt att behålla den svenska arbetskraften, som antingen flyttar över gränsen till eller flyttar till någon svensk stad.Resultatet av detta ser vi . I pågår urbaniseringen i en takt som är högre än EU-genomsnittet. Det kom en rapport om detta alldeles . Man kan tro och tycka att det är en naturlig utveckling som det inte finns någon anledning att stoppa. Men jag tror att det finns ett värde i att hela får leva. För att åstadkomma detta måste glesbygden överleva.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 2. I har mer än var femte person som arbetar en visstidsanställning, det vill säga att de jobbar i olika former av osäkra anställningar. Det kan vara allt från vikariat till timanställningar. Det är alltså ungefär 700 000 av dem som arbetar som inte har en fast anställning. Det är allra vanligast inom hotell- och restaurangsektorn, inom handeln, transportsektorn, livsmedelssektorn och den kommunala sektorn.Av dessa 700 000 har mer än hälften en så kallad allmän visstidsanställning. Det betyder att arbetsgivaren inte alls behöver ange något skäl till att man inte har någon tillsvidareanställning. Det kan handla om timanställning för tillfälliga behov av olika skäl.En sak vi vet är att de som har osäkra anställningar, är behovsanställda och saknar trygga jobb blir sjukare än andra. De har mycket oftare perioder av arbetslöshet helt och hållet. Det kostar samhället, och det kostar framför allt de sjuka mycket pengar. Man måste därför fundera över hur man kan göra någonting åt den här typen av osäkra visstidsanställningar, det vill säga allmän visstid. Det är inte säkert att detta går över . Främst drabbar det dem som är unga. Av dem som är är det över hälften, alltså , som har denna typ av osäker anställning. Det är ofta kvinnor. Men det är alltså inte säkert att det går över ens . Genomsnittsåldern för när en undersköterska till slut får en fast anställning är nämligen . Det är inte särskilt gammalt, men det är i alla fall inte . Det är undersköterskor som har jobbat väldigt på mycket osäkra anställningar innan de får ett fast jobb.Vi tycker att vi ska premiera dem som anställer på vanliga vikariat. Det är klart att vi vill ha vikariatsanställningar för att folk ska kunna vara tjänstlediga av olika skäl. Det kan handla om studier, om att pröva på ett annat arbete eller om föräldraledighet.Vi tycker att det ska löna sig att fastanställa. Vi tycker att vi behöver se över om vi ska höja arbetsgivaravgiften en smula för dem som har just de här allmänna visstidsanställningarna. Vi säger inte hur mycket det skulle vara, utan vi vill se över det. Om man har en person anställd på ett vikariat eller en provanställning tänker man kanske så här: Det kostar en liten slant mer att ha den här personen anställd på det här sättet. Det är mycket bättre att vi fastanställer.Vi tycker att det ska finnas ett skäl till att man vill tillsvidareanställa de här personerna. Vi vill ge arbetsgivarna ett skäl att tänka till på detta. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3 i betänkandet. är det för att vända blad och gå från debatten om vapenexport till tillbaka till debatten om sociala avgifter.Sociala avgifter är en viktig pusselbit i den svenska modellen. Skulle den pusselbiten saknas skulle vi inte heller kunna säga att det fanns någon svensk samhällsmodell. Därför är det för oss socialdemokrater viktigt att värna legitimiteten i sociala försäkringar och sociala avgifter. Då får man, herr talman, ställa sig några principiella frågor. Avgiftens intäkter - hur ska vi finansiera dem? Avgiftens utgifter - vad ska vi använda pengarna till? Och vad kan åstadkomma med lagändringar på området som omfattar sociala avgifter?Den första frågan, om intäkter, är väldigt enkel. Det är löntagare i som betalar in en försäkringspremie, som avstår en del av löneutrymmet, för att kunna garantera en gemensam försäkring för alla - ifall man blir förälder, ifall man blir sjukskriven och tappar en del av arbetsförmågan eller ifall man blir arbetslös. Det handlar även om att ha ett drägligt liv när man vill avsluta arbetslivet och gå i pension. Allt detta finansieras genom att löntagare avstår en del av löneutrymmet och betalar in en försäkringspremie . betalar man in den. Svaret är alltså enkelt: Alla löntagare bidrar till försäkringen, till finansieringen av sociala avgifter.Den andra frågan handlar om hur man använder utgifterna - hur man använder de sociala avgifterna. Det är lite grann här det kan komma att gå en skiljelinje mellan oss i . Vi socialdemokrater har i vår budgetmotion sagt att vi vill förändra en del av de förändringar som riksdagsmajoriteten har gjort, till exempel nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar. Varför vill vi göra det? Varför vill vi ta bort detta? Ofta hör man från allianspolitiker här att det är en beskattning vi vill införa. Men tittar man utanför denna kammare och i den verklighet som finns kan man se att ungdomsarbetslösheten är så hög att man måste leta väldigt noga i historieböcker för att hitta när vi hade så hög ungdomsarbetslöshet som - trots att man generellt har sänkt sociala avgifter. Därför är det viktigt hur man använder dem.Då har vi den tredje frågan, vad kan åstadkomma med lagförändringar.