bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — slutredovisade kapacitetsutredningen sitt uppdrag med flera huvudrapporter och underlagsrapporter. Enligt kapacitetsutredningen är lösningen på kapacitetsbristerna inte i första hand att bygga nytt utan att använda befintliga system effektivare och på ett mer hållbart sätt. För att klara av framtida trafikökningar krävs att dagens vägar, järnvägar, sjöfart och flyg fungerar optimalt. Med ett robust transportsystem möjliggörs välmotiverade investeringar . Av rapporterna framgår vidare att grunden till ett robust och hållbart transportsystem är ett gott underhåll. Den typen av åtgärder anses därför ha högsta prioritet. Utredningen föreslår också utökade anslag för underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder samt att ett antal järnvägsinvesteringar tidigareläggs. Vidare anses att sjöfartens möjligheter bör utnyttjas bättre och att buss bör användas som komplement till spårbunden trafik. I trafikutskottets betänkande 2011/12:TU5 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor konstaterar utskottet att det svenska järnvägssystemet inte fungerar på ett bra sätt. En viktig orsak är enligt trafikutskottet att järnvägsinfrastrukturen är dåligt underhållen och sliten. föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag på hur underhållet av järnvägsinfrastrukturen kan organiseras på ett effektivare och samordnat sätt. Därmed säger trafikutskottet delvis ja till en motion från Socialdemokraterna och tre andra motionsförslag ett från Socialdemokraterna, ett från och ett från . Bakom förslaget till tillkännagivande står en utskottsmajoritet som består av Socialdemokraterna, . 2.4 Välfärden och kommunernas ekonomi Regeringens ambitioner att nå högt ställda fördelningsmål och upprätthålla väl fungerande välfärdssystem som är tillgängliga för alla gör det viktigt att vårda och utveckla de offentliga välfärdssystemen. Ambitionen bör också vara att minimera risken för att människor fastnar i permanenta fattigdomsfällor utan möjlighet att försörja sig själva. Ingen ska, enligt propositionen, heller behöva hysa tvivel om kvaliteten i de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, oavsett vem som utför dem. Regeringens politik syftar till hög kvalitet, mångfald och valfrihet inom skolan, vården och omsorgen. Regeringen har remitterat ett förslag för att komma till rätta med skatteplanering genom ränteavdrag, vilket bl.a. förekommer inom den skattefinansierade välfärdssektorn. Förslagen föreslås träda i kraft . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN har en av de jämnaste inkomstfördelningarna i världen. som i många andra länder har dock inkomstskillnaderna ökat under de Regeringen konstaterar att för grupperna med lägst inkoms- ter har den ekonomiska standarden utvecklats svagare än medianinkomsten Detta beror enligt regeringen dels på att många individer i de lägre inkomstgrupperna inte får sin huvudsakliga försörjning från arbete, dels på den trendmässiga ökningen av andelen utrikes födda som har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är den bästa för- delningspolitiken, enligt regeringen, att få fler i arbete. Regeringens politik är även fortsättningsvis inriktad mot att minska utan- förskapet och öka graden av egenförsörjning i grupperna längst ned i Ett kvarvarande problem är att det för personer som har försörjningsstöd sällan är lönsamt att börja arbeta eller utöka sin arbets- tid då ökade inkomster reducerar det ekonomiska biståndet i motsvarande Därför avser regeringen att föreslå att beräkningen av försörjningsstöd förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. ingen att stärka kommunernas möjlighet att ställa samma krav på delta- gande i kompetenshöjande insatser på personer med försörjningsstöd över som för dem under . Förutom dessa åtgärder kan det enligt regeringen komma att krävas riktade insatser för vissa utsatta grupper. Hälso- och sjukvården ska vara behovsanpassad, tillgänglig och effektiv samt hålla hög kvalitet, oavsett individens inkomst och bakgrund. olika utförare inom välfärdssektorn anser regeringen ökar valfriheten och utbudet av vård och omsorg för brukarna. Regeringen fortsätter sitt arbete genom att bl.a. förbättra psykiatrin och genomföra en reform som förbätt- rar möjligheten till god tandhälsa för utsatta grupper. var regeringen en överenskommelse med kommunsektorn i syfte att föra över det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen till det generella stats- bidraget för att utnyttja de offentliga medlen för läkemedel effektivt. Regeringen har även remitterat ett förslag för att komma till rätta med skatteplanering genom ränteavdrag, vilket bl.a. förekommer inom den Avsikten är att stärka förutsättningarna för att alla företag som är verksamma i ska beskattas på lika vill- kommer regeringens politik att fokusera på åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg för äldre med omfattande behov, att stärka kompetensen bland äldreomsorgens personal och att öka valfriheten och mångfalden. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att på lång sikt säkra en välfärd som omfattar alla. En varaktigt hög sysselsätt- ningsnivå är avgörande för detta menar regeringen. En viktig del i reger- ingens arbete med att stimulera förnyelse som bidrar till ökad produktivitet och effektivitet inom välfärdssektorn, är att främja konkurrens och entrepre- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN nörskap inom vård och omsorg. Åtgärder för att minska överutnyttjande av trygghetssystemen och en hög kvalitet och effektivitet hos myndigheterna inom området är också viktiga för välfärdens långsiktiga hållbarhet. Vår öppenhet mot omvärlden och vår arbetskrafts- och flyktinginvandring är en viktig förutsättning för vårt välstånd. Invandringen ökar andelen av befolkningen som är i arbetsför ålder och bidrar till en snabbare ekonomisk tillväxt och till större möjligheter att finansiera välfärden. kan därmed ytterligare stärka sin konkurrenskraft och få resurser för att möta de stigande behoven av bl.a. vård och omsorg för den åldrande befolkningen. Enligt uppgifter från Kommuner och Landsting arbetar över 70 000 utrikes födda inom vård och omsorg, drygt 30 000 som lärare på skolor och högskolor och var tredje som apotekare, var fjärde som läkare och tandläkare, var femte som universitetslärare, kemist, fysiker, astronom, historiker och statsvetare samt var tionde som ingenjör. Vår öppenhet gör det möjligt att lättare hitta arbetskraft inom vissa yrken där det råder brist på inhemsk arbetskraft. Invandrare utgör således en stor och viktig resurs för . Regeringens arbete med att säkerställa ett effektivt rättsväsende fortsätter. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till ytterligare åtgärder på området, som kan sammanfattas i tre teman: skärpta straff och tuffare insatser, tidiga och tydliga insatser mot unga som begår brott samt ökad effektivitet inom rättsväsendet. Verksamhet som finansieras av kommuner och landsting är av stor betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad i allmänhet och för att tillhandahålla välfärdstjänster i synnerhet. Den kommunalt finansierade sysselsättningen står för av den totala sysselsättningen i . Regeringen räknar i propositionen med att lönesumman i ekonomin växer starkare 2012 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen, som konsumtionsutgifterna i stor utsträckning anpassas till de högre skatteinkomsterna. Följaktligen revideras det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet endast marginellt . har inkomster och utgifter reviderats i motsvarande grad i förhållande till budgetpropositionen. slår de högre inkomsterna i större utsträckning igenom på det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet. Kommunernas samlade resurser för att kunna tillhandahålla välfärdstjänster är till största del beroende av antalet arbetade timmar i ekonomin. 2011/12:FiU20 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.5 Kommunsektorns finanser Källa: ekonomiska vårproposition. Sammantaget beräknas kommunsektorn redovisa ett resultat på 20132016 (se tabell 2.5). Det förhållandevis starka resultatet återspeglas dock inte i det finansiella sparandet. Det beror delvis på att investeringsutgifterna, som i första hand belastar det finansiella sparandet, ökade med men också på att konsumtionsutgifterna ökade. En nyckel för att hålla ihop och utveckla är enligt Socialdemokraternas motion 2011/12:Fi18 att fler har ett jobb att gå till och därmed en egen försörjning. Med fler människor i arbete klarar man finansieringen av en hög ambitionsnivå inom utbildning, vård och omsorg för alla. Det är också en viktig förutsättning för att kunna finansiera välfärdstjänster av hög kvalitet. Eftersom väl fungerande välfärdstjänster är helt centralt för fler jobb och växande företag, ser motionärerna med oro på utvecklingen i kommunsektorn, i synnerhet de direkta effekter på kommunernas skatteunderlag som en försämrad utveckling på arbetsmarknaden skulle få. Den relativa barnfattigdomen har enligt motionärerna ökat , i takt med att inkomstskillnaderna har ökat i det svenska samhället. Den absoluta fattigdomen har däremot länge minskat, men denna trend verkar nu ha vänt. Enligt motionärerna handlar det inte längre bara om ökade inkomstskillnader, utan den fattigaste tiondelen förlorade inkomster och de fattiga barnen verkar ha blivit fler, konstateras det i motionen. I grunden menar motionärerna att barnfattigdomen är ett arbetsmarknads- och utbildningsproblem. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN En hörnsten i en politik för förbättrad omställningsförmåga är att skapa en förutsägbar, modern och rättssäker sjukförsäkring. Motionärerna vill ha en sjukförsäkring som bygger på arbetslinjen, ger bra inkomsttrygghet och som finansieras solidariskt. Ingen ska falla mellan stolarna. I motionen framhålls även att den trygghet som anställda har vid sjukdom, föräldraskap och arbetslöshet i större utsträckning även bör gälla för företagare. Ytterligare ett förslag för förbättrad omställningsförmåga är en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta, detta för att stödja deras arbetskraftsinträde. I omställningen till en mer kunskapsorienterad ekonomi är hög kvalitet i skolan en kritisk framgångsfaktor. Motionärerna anser att en skolpolitik för höga kunskapsresultat måste vara en skolpolitik för en jämlik skola. Resurserna till skolan måste därför fördelas efter elevernas behov. Dessutom behöver investera mer och bättre i lärarna. Enligt motion 2011/12:Fi16 innefattar en grön ekonomi även idén om ett socialt hållbart samhälle med en fungerande och rättvis välfärd som omfattar alla. Motionärerna konstaterar att inkomstskillnaderna fortsätter att öka. Detta är effekten av jobbskatteavdragen och förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Allt fler tvingas söka försörjningsstöd från kommunen. I stället för detta eftersträvar motionärerna en jobbskapande politik och förbättrade trygghetssystem som jämnar ut klyftor och motverkar barnfattigdom. En nationell handlingsplan mot barnfattigdomen föreslås. Äldreomsorgen står inför en stor utmaning, varför såväl insatser för att säkra kvaliteten som insatser för kompetensutveckling förespråkas. Motionärerna vill höja underhållsstödet och grundnivån i föräldraförsäkringen. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är också en förutsättning för att föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. Kommunerna bör tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid, framhålls det i motionen. anser motionärerna att det måste skapas förutsättningar för människor att arbeta och bidra till samhällets utveckling i stället för att placeras i passiva program. Ett förslag som presenteras är att personer med försörjningsstöd i en övergångsperiod ska få behålla en del av stödet även när de får arbete. Dessutom vill motionärerna införa ett helt nytt trygghetssystem, arbetslivstrygghet, där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning. Som ett steg mot detta vill man bl.a. införa ett golv i sjukförsäkringen, helt ta bort den bortre gränsen och höja taket i sjukförsäkringen liksom ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna vill också avskaffa vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus och i stället införa en tredelad föräldraförsäkring där en del fritt kan överlåtas även till en tredje person. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Alla ska kunna lita på skolan, vården och omsorgen oavsett vem som utför den, och motionärerna framhåller att det inte är avgörande för kvali- teten om huvudmannen är kommunen eller en enskild aktör. som välfärdsverksamheterna ska finansieras med gemensamma resurser ska verksamheter som enbart drivs med syftet att göra vinst motverkas. Motionärerna föreslår bl.a. att alla aktiebolag som driver skolor ska klar- göra att utbildning är huvudsyftet, och ändrade ägarförhållanden ska anmä- las till Skolinspektionen. Det behövs bra lärare som får tillräckliga förutsättningar för att göra sitt jobb, och motionärerna föreslår en satsning på sammanlagt till lärarnas samlade kompetens-, yrkes- Åtgärder behövs för att minska kriminaliteten och för att komma åt grogrunden för den. om att bekämpa barnfattigdom, diskriminering och rasism. också om fler billiga hyresrätter och upprustade miljonprogram, kraftiga åtgärder för minskad ungdomsarbetslöshet och ett väl rustat utbildningsvä- anser att ska bli ett öppnare land och föresprå- kar att bestämmelserna angående synnerligen ömmande omständigheter i asylärenden ska förändras. I motion 2011/12:Fi15 framhåller att de vill ha en sjukvård i världsklass. Sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla efter behov. För att närma sig en sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras, och i detta syfte aviseras flera åtgärder, bl.a. förslag om en återställning av högkostnadsskyddet, en akut- och tillgänglighetsmiljard, förbättrad tillgänglighet inom ambulans- sjukvården och ett antal konkreta förslag inom äldrepolitikens område. ta bort skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension till 2016 är enligt förslag till riktlinjer en prioriterad satsning I stället för en skola där resultaten försämrats drastiskt de senaste 20 åren och som är alltmer stökig, otrygg och segregerad vill motionärerna se en skola som kännetecknas av trygghet, studiero och kunskapsförmedling. Förutom att förstatliga skolan vill man ta fasta på friskolereformens När det gäller uttag av vinst i friskolor anser motionärerna att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. Ett förbud mot s.k. kommunala avknoppningar ska också införas. Dessutom föreslås att den besparing som regeringen gjort på gymnasieskolan helt ska återställas. Enligt motionärerna tar invandringen betydande medel i anspråk, medel som i stället hade kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsor- På det sättet anser i sin motion att invandringen utgör ett direkt hot mot den svenska välfärden och samhällsuppbyggnaden. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Motionärerna anser att den generösa svenska invandringspolitiken gradvis genererar större invandring och högre kostnader och att omfattande förändringar måste vidtas för att minska dessa kostnader, minska risken för asylmissbruk och minska risken för ökade motsättningar och segregation. Utvecklingen inom kriminalpolitiken i har gått åt fel håll , anser motionärerna och föreslår omfattande reformer för att komma till rätta med utvecklingen. Bland annat förordas straffskärpningar, återinförande av gränskontroller, punktinsatser mot den organiserade brottsligheten och en riktad satsning för att frigöra resurser till synligt polisarbete i offentliga miljöer. Enligt motion 2011/12:Fi17 finns vår gemensamma välfärd för att säkra allas trygghet och öka jämlikheten. Generell välfärd innebär solidarisk omfördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade och mellan olika perioder i våra liv. Den grundläggande principen är: av var och en efter förmåga åt var och en efter behov. Motionärerna konstaterar att regeringens ekonomiska politik för fler jobb, genom sänkta skatter för dem som har arbete och kraftiga försämringar av arbetslöshets- och sjukförsäkringen, har resulterat i en kraftig ökning av den ekonomiska ojämlikheten. Försämrade villkor i a-kassan och sjukförsäkringen tillsammans med minskade möjligheter till omskolning och vidareutbildning syftar enligt motionärerna till att sätta press på de lägsta lönerna nedåt. Regeringens nedskärningspolitik har urholkat och utarmat välfärden anser motionärerna, vilket också har lett till försämringar av kvalitet och arbetsvillkor. Den förda politiken ökar grogrunden för rasism och främlingsfientlighet enligt motionärerna. Motionärerna konstaterar att den kommunfinansierade sysselsättningen minskar med 18 000 personer enligt regeringens redovisning. Till detta kan läggas minskningen med 40 000 personer under den förra mandatperioden. Motionärerna anser att det behövs stora satsningar på mer personal för att utveckla välfärden och föreslår en särskild satsning på äldreomsorgen samt en skolmiljard för en likvärdig skola. En värdesäkring av statsbidragen är det mest grundläggande krav som behöver ställas för en hållbar välfärdsekonomi. De vinster som riskkapitalbolag gör i välfärdsverksamheter hade i stället kunnat användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek. I motionen föreslås att vinstdrivande bolag i välfärden ska förbjudas. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I motion Fi255 av och (båda M) framhålls behovet av att öka kunskapen om och användningen av samhällsekonomiska analyser i sociala sammanhang. Motivet är att de flesta är överens om att tidiga insatser och förebyggande arbete bidrar positivt till att förebygga socialt utanförskap. Motionärerna menar dock att detta ofta glöms bort i samband med att olika beslutande instanser behöver vidta mer omfattande åtgärder för att hjälpa barn och unga. I stället fokuserar man på kortsiktiga lösningar för att kostnaderna för just den beslutande förvaltningen eller ansvariga myndigheten ska hållas nere. Få ser insatsen ur ett helhetsperspektiv för kommunen eller än mindre ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Motionärerna menar att skattemedel och samhällsresurser som satsas i preventivt syfte, t.ex. på längre öppettider på fritidsgårdar eller mer personal i skolbarnsomsorgen, ger en långsiktig besparing och gynnar fler. Därför skulle socioekonomiska beräkningar ge ansvariga politiker och tjänstemän ett bättre beslutsunderlag så att de kan vidta rätt åtgärder i rätt tid. presenterade Kommuner och Landsting (SKL) sin Ekonomirapport. Av rapporten framgår att skatteunderlaget förväntas växa relativt bra 2012 trots en stillastående arbetsmarknad. Det förklaras av att pensionerna ökar relativt kraftigt och att arbetsmarknadsersättningarna ökar på grund av högre arbetslöshet. Även motverkas den svaga lönesumman i skatteunderlaget av ökande pensioner. Det reala skatteunderlaget växer med både och , vilket får betraktas som en god utveckling enligt SKL. Resultatet i kommunsektorn försvagades 2011, bl.a. till följd av att det statliga konjunkturstödet fasades ut och pensionsskulden omvärderades med anledning av den låga marknadsräntan. räknar SKL med att resultaten räddas av engångsposter, för att sedan successivt falla kommande år, om inte kraftiga åtgärder vidtas i form av åtstramningar eller skattehöjningar eller om statsbidragen höjs. SKL räknar med att kostnaderna även fortsättningsvis kommer att öka i samma takt som de gjort historiskt. Det innebär att volymen kommer att öka med i snitt fram . SKL menar att det inte finns något som talar för att kostnadsökningstakten ska avta, snarare tvärtom. Befolkningsökningar och förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning gör att kostnadstrycket från demografin är högt i landstingen, och kommer det demografiska trycket att öka även för kommunerna. SKL anser att det i synnerhet inom sjukvården är svårt att hålla tillbaka efterfrågetrycket och att det också ställs allt högre krav på kvalitet, utan att det finns någon tydlig finansiering. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN SKL noterar också att kostnaderna kommer att öka till följd av stora investeringsbehov i sektorn. Kostnaderna ökar därför successivt i form av växande avskrivnings- och räntekostnader i samband med att investeringar och lån ökar. Den höga investeringstakten leder i många fall också till högre driftkostnader. Eftersom urbaniseringstakten i är hög har många kommuner enligt SKL stora utmaningar med att successivt anpassa kostnaderna till en krympande befolkning. Många av dessa kommuner, som redan har en besvärlig ekonomisk situation, är dessutom missgynnade av att utjämningssystemet inte har uppdaterats. Även kommuner som växer kan ha det besvärligt, konstaterar SKL. 2.5 Energi, klimat och miljö Regeringens mest prioriterade miljöfrågor är klimatförändringarna tillsammans med bevarandet av den biologiska mångfalden, havsmiljön och en giftfri miljö. Eftersom klimatförändringarna är globala är internationella överenskommelser en viktig del i ett effektivt klimatarbete. Enligt regeringen har gått före och åtagit sig att vidta flera och snabbare åtgärder än många andra EU-länder. Genom kostnadseffektiva och långsiktiga åtgärder arbetar regeringen för att även i fortsättningen uppnå ambitiösa mål för klimat- och energipolitiken. Regeringens ambition är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Utmaningar för energi- och klimatpolitiken Energiöverenskommelsen mellan allianspartierna 2009 innebär enligt propositionen att klimatpolitiken inte kan separeras från energipolitiken. Överenskommelsen har vidare legat till grund för beslut om energi- och klimatpolitiska mål till 2020. Styrande för regeringens klimat- och energipolitik är de mål har antagit till 2020 om att andelen förnybar energi ska vara , energianvändningen effektivare, andelen förnybar energi i transportsektorn och utsläppen lägre än . Enligt regeringen är en av de största utmaningarna transportsektorns omställning till långsiktig hållbarhet. Regeringen planerar därför att införa en ny miljöbilsdefinition 2013. Genom införandet skärps kraven för att få befrielse från fordonsskatt. Energiskatten på diesel höjdes med per liter 2011 och kommer att höjas med ytterligare 2013. Utvecklingen inom energi- och klimatområdet sker enligt regeringen i möjligaste mån genom generella ekonomiska styrmedel. Till exempel minskas nedsättningen av koldioxidskatten stegvis för industrier som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN och återbetalningen av koldioxidskatt avseende skogs-, vatten- och jordbruksverksamhet minskar 2011, 2013 och 2015. Vidare behövs också enligt regeringen styrmedel som information och utbildning, liksom forskning och demonstration av ny teknik. Hur väl vi utvecklas mot de mål som antagit till 2020 ska prövas i en kontrollstation 2015. Klimatfrågan är regeringens högst prioriterade miljöfråga. Centralt för att klimatmålet ska nås på ett rättvist sätt och till lägsta möjliga kostnad för samhället, är breda och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som är inriktade mot att förorenarna ska betala. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram underlag till en färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Klimatförändringarna är globala. Grunden för ett framgångsrikt klimatarbete läggs i breda, internationella överenskommelser om minskade utsläpp av växthusgaser.