bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — ska stå sig väl i internationella jämförelser, och Socialdemokraternas mål är att ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och bland de fem främsta länderna när den internationella kunskapsstudien (Programme for International Student ) nu börjar mäta kreativitet. är det av 1824-åringarna som inte har avslutat gymnasiestudier eller inte studerar för att göra det. Regeringens mål inom ramen för 2020 är att denna andel ska vara högst 2020. Regeringen saknar således helt ambitionen att minska andelen som inte har gymnasiekompetens . Det är uppseendeväckande att regeringen inte har några ambitioner på detta område. Socialdemokraternas mål är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Som ett mål på vägen vill partiet till 2020 minska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller som inte studerar för att få det, från dagens till . Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Socialdemokraterna är övertygade om att detta är en utveckling som går att vända, men det kräver en tydlig och konkret målsättning. För att nå målen behövs investeringar i utbildning. Socialdemokraterna vill därför genomföra en rad reformer för att höja kunskapsnivån i den svenska skolan, liksom hos befolkningen, samt öka likvärdigheten i den svenska skolan. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för hur de nationella målen ska uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Socialdemokraternas mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) 2020. Det innebär en ökning från dagens till . Regeringens mål om att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är redan uppnått och visar tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. För att nå Socialdemokraternas mål behövs investeringar i utbildning. Det behövs fler platser inom högskolan och . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskningsanknytning i högre utbildning, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub1 av m.fl. (S) yrkande 1. granskning visar att en del mindre lärosäten har begränsat utrymme för att forskningsanknyta grundutbildningen. Detta är ett mycket allvarligt kvalitetsproblem som regeringen inte kan lägga över i sin helhet på lärosätena när det är regeringen som fördelar de direkta forskningsanslagen till lärosätena. Regeringen bör därför följa rekommendation och överväga hur en god forskningsanknytning för grundutbildningen kan säkras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Översyn av det svenska högskolelandskapet, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub1 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 2. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. De människor och nationer som är bäst förberedda att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att kunna hävda sig bättre . För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. För att lyckas måste vi öka investeringarna i högre utbildning. För att ett litet land som ska kunna leva upp till dessa höga ambitioner behöver den nationella politiken för högre utbildning möjliggöra mångfald, variation och olikhet. Det räcker inte att från statligt håll enbart satsa på att skapa en handfull elitinstitutioner som upp av statliga anslag för grundutbildning och forskning. Det är varken en långsiktig lösning på de framtida samhälleliga kunskapsbehoven eller svaret på hur man skapar kvalitet i såväl grundutbildning som forskning. behöver såväl breda universitet som profilerade högskolor. De nya universiteten och högskolornas möjligheter att utvecklas och profilera sig är avgörande. Dessa lärosäten har därutöver stor betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet och samhället. Även de nya universiteten och högskolorna måste ha möjlighet att utveckla sin forskning och utbildning så att de kan erbjuda de bästa utbildningarna till studenterna och goda forskningsmiljöer för forskarna. Regeringen har tillämpat en det-får-bli-som-det-blir-attityd gentemot högskole- och universitetssektorn som inte gagnar högskolesektorn eller . Regeringen bör initiera en parlamentarisk och nationell översyn av högskolelandskap. En sådan översyn bör ta ett nationellt grepp på lärosätenas möjliga profilering, utveckling och dess olika uppdrag och uppgifter i högskolelandskapet med syfte att stärka den högre utbildningen i och effektivisera resursanvändningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Fördelning av forskningsresurser, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub2 av m.fl. (MP) yrkande 3. En grundläggande förutsättning för en fri och oberoende forskning inom fria och oberoende lärosäten är en trygg och från särintressen oberoende forskningsfinansiering. På lärosätesnivå utgörs denna till största delen av de s.k. fakultetsmedlen, vars storlek per lärosäte inte baseras på objektiva mätbara variabler utan är mer beroende av rådande budgetläge när vetenskapsområden beviljats för lärosätet eller beroende på politiskt godtycke i övrigt. En mindre del av finansieringen baseras på kvalitetsvariabler, huvudsakligen uttryckt i publiceringar i vetenskapliga tidskrifter. Detta är ett system som genomförts trots omfattande kritik från lärosätena och bl.a. och andra berörda. Några objektiva variabler för att beräkna fördelning och tilldelning av fakultetsmedel finns inte. En allt högre andel av forskningsfinansieringen består av s.k. externa anslag, som forskarna ansöker om i konkurrens med andra. Konkurrensen är av godo då den i sig är kvalitetssäkrande och leder till utveckling, men den leder också till att kvalificerade forskare lägger ned en stor del av sin arbetstid på att ansöka om dessa medel. Av framgår således att detta tudelade system har medfört effektivitetsproblem. Forskningsvolymen har inte ökat i takt med att resurser tillförts, varför de oförbrukade medlen ökat. En orsak till detta uppges vara regeringens ensidiga fokusering på koncentration av resurser till vissa lärosäten, i kombination med att forskare inte har möjlighet eller önskan att expandera forskningen i samma takt som resurser beviljas. vill se ett forskningsfinansieringssystem som främjar såväl en fri och oberoende forskning som samhällelig utveckling. Forskning är och ska vara en positiv kraft för svensk och global kunskapsutveckling och de stora samhällsutmaningar vi befinner oss i med klimatförändringar, urbanisering, energiomställning och allt större informationsmängder i samhället. Forskning kan användas för att stödja samhällets utveckling i en mer ekologisk, ekonomisk och social omställning. För att så ska ske krävs att forskningsfinansieringen baseras på objektiva, tydliga och förutsebara kriterier. Så är inte fallet . Vad som här ovan anförts visar enligt vår mening att systemet för fördelning av forskningsresurser till lärosätena behöver ses över. I det arbetet behöver förslag tas fram som minskar forskarnas administrativa börda och ökar transparensen och förståelsen för hur resurser fördelas mellan lärosäten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Nytt kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub2 av m.fl. (MP) yrkande 4. Regeringen tog fram ett system för att mäta kvalitet i den högre utbildningen utan att ta hänsyn till det Bolognaanpassade kvalitetssystem för högre utbildning med resultatfokus som presenterade med anledning av ett regeringsuppdrag . När ärendet behandlades i motsatte sig detta (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Mot lärosätenas, studenternas och vilja togs ett förslag fram som orsakar problem och svårigheter för och lärosätena. Dagens system är undermåligt och bör ersättas. Ett nytt system bör lämpligen utgå från det som tog fram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt eller högre än många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka konkurrenskraften. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen. har en regering förmodligen den enda i världen som sänker utbildningsambitionerna. Resultaten i skolan försämras. Antalet högskoleplatser minskar. En ny ettårig gymnasieskola planeras. Det är kravlöst och omodernt. Vi har höga ambitioner för unga. I skolan ska eleverna få det stöd de behöver, men också möta höga förväntningar och krav. Vi vill investera så att samtliga elever möter skickliga lärare som kan inspirera och stödja när skolarbetet känns tufft. har vi fått flera tunga besked om att forsknings- och utvecklingsjobb i våra storstadsregioner lämnar . har vi en regering som lagt ned samarbetsprogram, skjutit upp eventuella samarbeten om jobben till valåret och avfärdat näringslivet som ett särintresse. Regeringen verkar inte förstå fördelarna med den svenska samverkansmodellen. Insatser krävs för ett starkare exportfrämjande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om vi vinner valet, att ledas av statsministern. Villkoren för innovationer behöver förbättras. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Vi lägger fast en långsiktig forskningsstrategi. har många företag svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det är uppenbart att regeringens ensidiga fokus på att slösa bort miljarder av skattebetalarnas pengar på ineffektiva åtgärder inte biter. Vi föreslår i stället investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Den artificiella sysselsättningen ska ersättas med riktiga jobb till avtalsenliga villkor samt reguljär utbildning. Arbetssökande unga som inte har gymnasieutbildning ska skaffa sig det. Vi föreslår att alla arbetssökande ungdomar ska erbjudas ett utbildningskontrakt där man tar gymnasieexamen. För att få behålla ersättningen från samhället ställer vi krav på att man genomgår utbildningen. Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Ingen tjänar på ökade orättvisor. Därför bygger vår politik på att minska de inkomstklyftor som växer, minska de skillnader mellan män och kvinnor som ökar och i stället för ett segregerat bygga ett sammanhållet samhälle. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är betydelsefull för att svenska företag ska klara av omställning och förnyelse och stärka sin konkurrenskraft. är den grunden för människors ekonomiska trygghet under omställning. Arbetslöshetsförsäkringen bidrar också till att människor kan välja att utbilda sig för och arbeta inom vår hårt konkurrensutsatta exportindustri. På detta sätt är en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring viktig för en stark tillväxt, god produktivitetsutveckling och konkurrenskraft. En väl fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt. Bostaden är också en del av den generella välfärden. Många av framtidens jobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. ska vara med och leda utvecklingen för ett mer aktivt klimatarbete inte ställa sig vid sidan av. En effektiv klimatpolitik kräver hållbara transporter. Tågen måste gå . När haven tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Ett program för att minska övergödningen i och ska genomföras. Regeringen har en helt annan syn på arbetsmarknadens utveckling om två, än de flesta oberoende bedömare. Denna optimism bidrar till att regeringen överskattar de fria resurserna i ekonomin. Över tid rör sig därmed finanspolitiken bort från den bana som är förenlig med målet. En ansvarsfull politik innebär att i en takt som tar hänsyn till konjunkturläget återföra till en politik som är förenlig med överskottsmålet. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om 18 miljarder. Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. I Socialdemokraternas budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med Socialdemokraternas förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att delta i beslutet. Socialdemokraternas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Vi vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utökats med på det sätt som framgår av Socialdemokraternas motion. har tappat i internationella kunskapsmätningar i skolan. är det också en lägre andel av eleverna i som når målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk och som är behöriga att komma in på gymnasieskolans nationella program. Den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Det är djupt allvarligt och ett stort misslyckande för skolpolitiken, vars mål ska vara att ta vara på varje elevs potential. Alla skolor ska vara bra skolor och, alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det innebär för oss att alla elever ska ha samma möjlighet att lyckas i skolan oavsett från vilken familj de kommer eller var de bor. Det viktigaste för en bra skola med goda kunskapsresultat är skickliga och engagerade lärare. Ökade kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många duktiga och ambitiösa studenter väljer att utbilda sig till lärare. Det måste då löna sig att vara en skicklig lärare. Därför vill vi att det ska finnas fler karriärvägar för lärare. Socialdemokraterna tillför därför 2013 för att attrahera de bästa lärarna till skolor med de största utmaningarna och för att kunna ge mer betalt till de lärare som tar på sig ett större ansvar för skolans och elevernas utveckling. Vi anser också att kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen. Vi anser också att jämställdhet är ett kunskapsområde som kräver kompetensutveckling och att man behöver engagera genuspedagoger i verksamheten. Vi satsar därför 2013 på kompetensutveckling av lärare och förskolans personal. Rektorer är nyckelpersoner i skolan, och de behöver mer tid för sitt pedagogiska uppdrag. Ett pedagogiskt ledarskap är också lika viktigt i förskolan som i skolan. För att ge rektorer möjlighet att utvecklas i sitt pedagogiska arbete vill Socialdemokraterna tillföra 2013. För att lyckas med att förbättra resultaten i svensk skola måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. En viktig del i arbetet för att detta ska ske är att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning av lärare och rektorer i alla skolor. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det behövs därför en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas, vilket kräver forskarkompetens. Vi föreslår därför ett nytt som tar fram systematiska översikter av såväl nationell och internationell forskning inom lärandets område. Vi anslår 2013 för uppbyggnad av institutet. Medel till institutet tas från regeringens anslag till praktiknära skolforskning. Var åttonde elev lämnar utan behörighet att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Vi föreslår en förlängd skolplikt för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg. Dessa elever ska under en del av sommarlovet kunna få utökad undervisningstid . Förslaget ska gälla elever i årskurserna 69. Vi tillför för ändamålet. Socialdemokraterna vill satsa för att lyfta skolresultaten i de skolor som har allra tuffast förutsättningar och där resultaten är låga. Alla elever har rätt att få en undervisning som gör att de når målen i skolan och får förutsättningar att utveckla sin fulla potential. Vi föreslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. Vi anser att ett viktigt inslag kommer att vara handledning av enskilda lärare, ämneslärare tillsammans och arbetslag för att utveckla undervisning och arbetssätt. Handledningen ska utföras av särskilt kvalificerade lärare. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några få barn, utan alla barn ska erbjudas läxhjälp. Att kunna få hjälp med läxorna ska inte vara beroende av om barnets föräldrar har förmågan att hjälpa eller får tiden att räcka till. Socialdemokraterna föreslår att anslås för att kunna erbjuda alla elever läxhjälp i skolan, företrädesvis inom ramen för fritidshemmet. Vi anser dessutom att de som regeringen vill satsa på yrkesintroduktion i gymnasieskolan i stället ska satsas på ökat stöd till läxhjälp i skolan. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. uppmanade regeringen i ett tillkännagivande att ta fram ett förslag om ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som garanterar en hög nivå på utbildningen. poängterade bl.a. att vuxenutbildningen riskerar att bli ett offer för besparingar om inte det riktade statsbidraget återinförs. Med anledning av beslut anser vi därför att det nu är hög tid att åter införa det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen. Socialdemokraterna anser därför att vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. Vi föreslår därför 17 000 nya platser i den kommunala vuxenutbildningen inklusive yrkesvux och avsätter för ändamålet . Även kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att människor ska få ett kvalificerat arbete. uppgick antalet sökande till s.k. YH-utbildningar till 3,7 personer per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera på yrkeshögskola. Vi föreslår därför ytterligare 4 500 platser i och avsätter för ändamålet. Socialdemokraternas mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) 2020. Det innebär en ökning från till . Därför behövs det fler platser inom högskolan och . Det faktum att regeringens mål om andelen 3034-åringar med eftergymnasial utbildning redan är uppnått visar tydligt att har för låga ambitioner för den högre utbildningen. Anslaget för bör öka med utöver regeringens förslag . Vi föreslår 7 000 nya högskoleplatser och avsätter för ändamålet. bör ges i uppdrag att fördela medel till de nya studieplatserna. Vidare anser vi att kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskild inom samhällsvetenskap och humaniora. Vi vill förbättra kvaliteten och möjligheten till praktik och avsätter därför utöver regeringens förslag för detta ändamål 2013. bör ges i uppdrag att fördela medel för att öka den lärarledda tiden och stimulera studenternas möjlighet till praktik inom ramen för sina utbildningar. Vi anser också att kvalitetsutvärderingssystemets kriterier bör ses över och ändras i dialog med lärosätena, universitetslärarna och studenternas företrädare. Vi vill därför ställa till förfogande för att myndigheten ska inleda en översyn av kvalitetsutvärderingssystemet. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 3 (MP) (MP) anför: har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat vår ekonomiska politik och vårt budgetförslag . menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion. föreslår en riktad satsning på utveckling av svenska skolan genom samlade insatser som skapar förutsättningar för lärares kompetens-, yrkes- och löneutveckling.