bet · GZ01NU22 · 2012-05-14 00:00:00 — 2011/12:N284 av och (båda S). Omställningen av energisystemet i en mer hållbar riktning måste stimuleras på flera olika sätt. Förnybara energikällor i allmänhet och förnybar elproduktion i synnerhet brukar vissa regeringspartier lyfta fram som ett viktigt tredje ben i regeringens energipolitik. har brösttonerna på detta område dock främst resulterat i ett oengagerat utredande utan konkreta resultat. Den goda idén om s.k. nettodebitering föll exempelvis offer för fortsatt utredande trots att har haft just det uppdraget. Vi anser också att det finns anledning att överväga ytterligare styrmedel än elcertifikatssystemet för att stimulera produktionen av förnybar el. I likhet med vad som sägs i motion 2011/12:N284 (S) ser vi exempelvis flera hinder i ellagstiftningen mot att hushåll som skaffat egen vindsnurra eller solceller ansluter dem till elnätet och får betalt för överskottselen. Utöver regeringens saktfärdighet i nettodebiteringsfrågan så har mätavgifterna dessutom ofta varit högre än intäkterna från själva elproduktionen. Här finns onekligen mycket att göra för att stimulera småskalig produktion av förnybar el. Liksom står vi bakom det som sägs i motionen om att en modell med fast pris för sådan elproduktion bör prövas. I och har användningen av s.k. inmatningstariffer resulterat i ett ökat intresse för småskalig elproduktion och till framväxten av en ny framgångsrik industrisektor med produktion av vind- och solcellsanläggningar. bör därför uppmana regeringen att se över lagstiftningen på elområdet och återkomma med förslag om bl.a. nettodebitering, alternativa styrmedel för förnybar elproduktion (exempelvis ett fastprissystem) och mätavgifternas storlek. Med det anförda tillstyrks den nyssnämnda motionen. Kommunala energibolag, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N311 av m.fl. (MP) och 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2011/12:N381 av (C). För att lyckas hejda klimatförändringarna behövs alla goda krafter. I kommunala bolag, som drivs med längre planeringshorisont än nästa kvartalsrapport, har många samhällsnyttiga och kommersiellt intressanta miljötekniska lösningar tagits fram. Det är därför angeläget att ändra gällande svensk lagstiftning så att de kraftfulla redskap våra kommunala bolag utgör, kan användas bättre. Energiförsörjning är ett exempel på en kritisk samhällsfunktion som inte enbart bör lämnas över till ett fåtal privatägda bolag. Ett område som präglas av såväl stora skalfördelar som behov av spetskompetens, inte minst inom miljöteknikområdet, är den ledningsbundna infrastrukturen. Elnät, fjärrvärme, VA och bredband är vitala funktioner för ett samhälle och dess utveckling. Dessa verksamheter kännetecknas av stora investeringskostnader som om de kan fördelas på flera kunder ger en lägre kostnad för de tjänster som levereras. De företag som verkar inom området är i huvudsak statliga eller kommunala bolag. Även privata företag förekommer, men de utgör en klar minoritet. Med dagens lagstiftning är spelreglerna olika för de olika aktörerna. Ett bolag som ägs av en svensk kommun lyder under kommunallagens lokaliseringsprincip och får därmed, med vissa undantag, enbart verka inom den egna kommunen. I ellagen finns ett undantag från kommunallagens lokaliserings- och självkostnadsprinciper. I fjärrvärmelagen finns ett begränsat och mer otydligt undantag från lokaliseringsprincipen som innebär att ett kommunalt ägt fjärrvärmebolag får bedriva verksamhet i den egna kommunens närhet. Vi anser att kommunallagens lokaliseringsprincip hämmar utvecklingen av nya och innovativa miljötekniska lösningar genom att styra mot alternativ som är mindre kostnadseffektiva och som har sämre miljöprestanda. Sammantaget anser vi i likhet med vad som sägs i motionerna 2011/12:N343 (S) och 2011/12:N311 (MP) att genom ett tillkännagivande till regeringen ska begära förslag på ändringar i lagstiftningen så att en motsvarighet till det s.k. elundantaget gör att även övrig ledningsbunden infrastruktur omfattas. Därmed skulle kommunala bolag, i synnerhet energibolag, ges möjlighet att verka på lika villkor som statliga och privata bolag. De båda nyssnämnda motionerna tillstyrks. Motion 2011/12:N381 (C) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:77 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas vissa genomförandeåtgärder: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). 2011/12:N5 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid bildandet av ett samriskföretag ska upprättandet och genomförandet av övervakningsplanen endast godkännas och kontrolleras av den nationella tillståndsmyndigheten eller genom bilaterala avtal mellan nationella tillståndsmyndigheter. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:N236 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av elmarknadens funktionssätt. 2011/12:N242 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för sänkt elpris i elprisområde. 2011/12:N274 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avregleringen av elmarknaden. 2011/12:N280 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förslag till regelverk för elnätsföretag i syfte att undvika stora kostnadssteg i prissättningen vid anslutning av fastigheter till det fasta elnätet. 2011/12:N284 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. 2011/12:N285 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn och en bättre kontroll av elmarknaden. 2011/12:N297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ellagen. 2011/12:N309 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om differentierad avbrottsersättning. 2011/12:N311 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka det s.k. elundantaget från kommunallagens lokaliseringsprincip till att omfatta även övrig ledningsbunden infrastruktur. 2011/12:N342 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avregleringarnas effekter inom järnvägen och energisystemet. 2011/12:N343 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda avregleringarnas effekter på energimarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala bolags förutsättningar för att agera på energimarknaden. 2011/12:N364 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning kring effektreserven. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att förbättra funktionssätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av energibolagens affärsmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övervakningen av prisfluktuationer på kärnkrafts- och vattenkraftsproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kabelutbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning kring alternativa affärsmetoder inom elmarknaden. 2011/12:N381 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av utformningen av de kommunala kompetensreglerna på energiområdet. Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande nr 22 som handlar om regeringens proposition om ändringar i ellagen och naturgaslagen för att anpassa den svenska lagstiftningen till de EU-författningar som följer av det som kallas för det tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. I betänkandet behandlas också ett antal motioner från den allmänna motionstiden med anknytning till elmarknaden och dess funktionssätt.Låt mig inledningsvis konstatera att jag självfallet står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna nr 3 och 7.Den första delen av betänkandet handlar således om regeringens proposition. Den ställer vi oss från socialdemokraternas sida bakom och yrkar bifall till.När det sedan gäller den resterande delen av betänkandet och en del av de motioner som handlar om elmarknaden tar vi från socialdemokraternas sida, precis som vi gjorde i motsvarande debatt för ganska precis , konsumenternas utgångspunkt för våra ställningstaganden. Med konsumenter menar vi här inte bara hushållskonsumenter, utan i minst lika stor omfattning företag.Fru talman! Införandet av elområden i har förorsakat mycket debatt sedan de kom på plats . Det är inte svårt att förstå att konsumenter, naturligtvis privatpersoner men inte minst företag, har reagerat och reagerat starkt på det faktum att man under stora delar av den gångna vintern har fått betala ett avsevärt högre pris för sin el i elområde 4 i än i övriga elområden i landet.Vår kritik i detta avseende handlar först och främst om hur det bakomliggande beslutet om införandet egentligen gick till. Enligt vår uppfattning finns det all anledning att titta närmare på hur regeringen hanterade detta, och det har därför också gjorts en KU-anmälan i frågan.Men sedan handlar kritiken i minst lika stor, och egentligen i större, omfattning om bristen på den handlingsförmåga som krävs från regeringens sida. Det handlar om bristen på offensiva åtgärder för att motverka de problem för företag och privatpersoner som elområdesinförandet har lett till.Det är problem som skapar stora skillnader i konkurrensförutsättningar beroende på om ditt företag ligger på den ena eller andra sidan om den gräns som myndigheten i fråga, det vill säga , har dragit. Det är problem som uppenbart leder till att jobb riskeras i - i de delar av landet som lider av regeringens handlingsförlamning i detta avseende.För många företag, inte minst inom tillverkningsindustrin, är energikostnaderna i allmänhet och elpriset i synnerhet en av de enskilt viktigaste faktorerna för företagets resultat och överlevnadsförmåga. De här företagen har på ett mycket hårdhänt sätt fått uppleva vad regeringens brist på handlingsförmåga leder till.Fru talman! Förra årets motsvarande debatt i detta ämne ledde bland annat fram till ett tillkännagivande om att en översyn av konsekvenserna av elmarknadens avreglering skulle göras. Två av utredningsuppdragen som har koppling till elprisområdena har gått till . Den första av de två utredningar som de skulle göra presenterades för lite drygt sedan.I den konstaterar man bland annat att företag inom elområde 4 som varit i den situationen att de skulle omförhandla sina elavtal har tvingats betala ett högre pris än vad som hade varit motiverat därför att den finansiella marknaden tagit ut ett högre pris för de så kallade prissäkringsinstrumenten än vad den underliggande risken motiverat. Med andra ord har man passat på att ta extra bra betalt på grund av den osäkerhet som införandet av elområden har medfört. På så sätt skapas sämre förutsättningar för jobb i Sverige.Vad som hade behövts för att motverka detta är en regering som hade påskyndat utbyggnaden av överföringskapacitet inom och som hade stimulerat tillkomsten av ny elproduktion i . När det gäller utbyggnaden av överföringskapacitet är vi naturligtvis medvetna om och hälsar med tillfredsställelse regeringens beslut avseende Sydvästlänken, men det är alldeles för sent och alldeles för saktfärdigt.När under föregående år bara har använt ungefär hälften av den investeringsram som man har fått i statsbudgeten är det inte heller så underligt att vi har brist på överföringskapacitet i landet. Det behövs en annan och mer handlingskraftig politik om vi ska återfå en situation där rättvisa villkor och förutsättningar råder för alla, oavsett var i man bor eller har sitt företag.Tyvärr är de två övriga utredningar som tillsatts för att belysa konsekvenserna av elmarknadens avregleringar ännu inte klara, men vi får säkert anledning att här i kammaren återkomma till dem och föra en diskussion och en debatt om elmarknadens funktionssätt när de väl kommer. Det ska bli intressant.Fru talman! Energimarknaden utmärks i vissa delar av något som kan kallas en oligopolmarknad. Det gäller i första hand på produktionssidan. På nätsidan och på handelssidan är mångfalden något större. Dess värre är dock inte spelreglerna desamma för alla aktörer. Därför yrkar vi socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister bifall till de två motionerna N311 och N343 som handlar om de kommunala energibolagens förutsättningar att verka på marknaden.När det gäller samhällsviktiga funktioner, som energiförsörjningen, är vi övertygade om att en mångfald av aktörer i detta sammanhang inte bara är bra utan också nödvändigt. Det blir tydligt inte minst när det gäller den del av energiförsörjningen som är beroende av ledningsbunden infrastruktur. Då krävs det aktörer som har en annan och längre placeringshorisont än nästa kvartalsrapport för att man ska våga göra långsiktiga investeringar. Dagens lagstiftning försvårar och förhindrar, enligt vårt sätt att se det, de samhällsnödvändiga utvecklingsbehov som finns inom området.I de motioner som jag har nämnt finns tydliga förslag till lösningar. Vi anser att det behövs motsvarande undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip för all verksamhet som berörs av ledningsbunden infrastruktur inom detta område, precis som det finns i ellagen. På så sätt ges kommunala bolag, i synnerhet kommunala energibolag men också energibolag som drivs som kooperativ eller ekonomiska föreningar, möjlighet att på ett aktivt sätt bidra till en positiv utveckling när det gäller miljötekniska lösningar som ett komplement till statliga och privata företag. Vi är övertygade om att det gynnar såväl samhällsutvecklingen i stort som det rena konsumentintresset. För att hejda klimatförändringarna behöver vi fler som deltar, inte färre. finns det regelverk som förhindrar att fler ges möjlighet att delta i energiomställningen. Vi debatterar bland annat hur fler människor ska kunna delta genom att äga sin egen el och hur de kommunala energibolagen ska kunna användas som kraftfulla redskap.Det finns många skäl att decentralisera energiproduktionen och främja en mångfald av aktörer på energimarknaden. Samhällets sårbarhet minskar när energiförsörjningen sprids på många händer. Att ge fler människor möjlighet att producera sin egen el är också receptet för att öka andelen förnybar energi. Möjligheten att producera egen el är förklaringen till varför länder som och bygger ut förnybar energi i mycket högre takt än Sverige.Det är därför angeläget att skapa ett regelverk som uppmuntrar människor att producera egen el. I och många andra länder i har man ett system med fast pris för mikroproducenter. Med ett garanterat fast pris vågar privatpersoner investera eftersom de kan räkna hem sin investeringskostnad. I äger över två miljoner människor sin egen el.Miljöpartiet vill att även svenskar ska få sälja sitt elöverskott på elnätet. För att göra det möjligt behövs införandet av nettodebitering. Ett sådant system innebär att den egenproducerade el som överförs till elnätet får kvittas mot den el som förbrukas från elnätet. Nettodebitering har debatterats och utretts i . Andra länder i EU har haft systemet länge.Energibolagen i börjar tröttna på regeringens passivitet. Mälarenergi har beslutat att från kommer de av deras kunder som tillverkar egen el att få kvitta den mot elnätet. har branschorganisationen uppvaktat med konkreta förslag på hur nettodebitering kan införas redan nu och för alla i landet. Många vill dra sitt strå till stacken i miljöarbetet och tjäna en slant genom egen el.Senast i måndags mötte jag en man som sade att han väntar på att nettodebitering ska införas så att han kan installera solceller på sitt tak. Han sade att han inte förstod varför det dröjer, och det gör inte jag heller.Det finns en oroväckande trend att regeringen lägger frågor i utredningslådan när man inte kan enas internt. har varken tid eller råd att låta regeringen bromsa den gröna omställningen. , och föreslår i detta betänkande att lagstiftningen ses över så att människor får vara delaktiga och äga sin egen el.Fru talman! Våra gemensamt ägda energibolag är viktiga redskap i arbetet mot ett helt förnybart energisystem. De kommunala energibolagen som drivs med längre planeringshorisont än nästa kvartalsrapport har ofta bättre förutsättningar att utveckla miljötekniska lösningar. Satsningar på ny miljöteknik är ofta en kostsam investering som kan ta tid att skriva av. Om inte kommunala energibolag tidigt satsat på biogas skulle vi troligen inte ha den utveckling av biogas som vi ser i dag.Statliga och privata energibolag får verka inom hela . Det får även utländska kommunala energibolag. Ett bolag som ägs av en svensk kommun lyder däremot under kommunallagens lokaliseringsprincip och får därmed enbart verka inom den egna kommunen. Det finns en god tanke bakom att en kommun ska fokusera på verksamhet inom det egna territoriet, men när vi nu ser att denna princip begränsar samhällsnyttan finns det all anledning att ompröva den. De kommunala energibolagen diskrimineras jämfört med andra energibolag, och konsekvensen är att vi riskerar att gå miste om miljöteknikutveckling. , tillsammans med Socialdemokraterna och , föreslår därför att lagstiftningen ändras så att kommunala energibolag får verka på likvärdiga villkor som statliga och privata bolag.Fru talman! Debatten om det här betänkandet ger riksdag tillfälle att diskutera införandet av elprisområden. infördes fyra elprisområden i efter beslut av regeringen. Det är beklagligt att vi folkvalda ställdes inför fullbordat faktum när det gäller en fråga som har så stor betydelse för såväl människors ekonomi som det svenska näringslivets konkurrenskraft. Möjligheter till en politisk diskussion i sakfrågan samt vilka valmöjligheter som fanns hade varit på sin plats. I stället duckar regeringspartierna i frågan. I utskottsmajoritetens ställningstagande går inte att utläsa vad allianspartierna tycker om införande av elprisområdena. Kanske kan vi här få höra vad de här partierna har för åsikt om införandet och vad man avser att göra för att hantera konsekvenserna av höjda elpriser i södra ser fördelar med principen att skapa incitament för ny elproduktion i de områden där efterfrågan är som störst. Införandet av elområdena har lett till ett ökat intresse för att bygga ut den förnybara elproduktionen i . Utbyggnad av lokal och regional produktion leder också till ett effektivare energisystem utan de förluster som ofrånkomligen uppkommer i samband med överföring av el på långa avstånd.Miljöpartiet tycker att det är otillfredsställande att elområdesreformen skedde så hastigt eftersom konsekvenserna därför inte var tillräckligt analyserade. Regeringen tycks sakna en plan för hur man ska stödja utbyggnaden av ny elproduktion i . Ett mer genomtänkt införande hade inneburit att man med god framförhållning hade kunnat bygga ut ny förnybar elproduktion och ny överföringskapacitet. Detta hade gjort att prisvariationerna mellan elområdena hade minimerats.I finns planer på att bygga ut den havsbaserade vindkraften. Denna vindkraft kommer att kunna leverera lika mycket el som gjorde före stängning. Denna satsning är därför väldigt viktig för att kunna sänka elpriserna i , men regeringen låter Försvarsmakten sätta käppar i snurran för detta projekt. skulle i stället gynnas av en regering som agerar för att hantera elprisområdenas konsekvenser och som tar sitt ansvar och bejakar möjligheten att bygga ut ny elproduktion där den behövs som allra mest.Fru talman! Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 6. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1.Sverigedemokraterna är ett EU-kritiskt parti, och dessutom är vi motståndare till överstatlighet. Visst finns det frågor som både måste och kan lösas bäst på överstatlig nivå, men grundprincipen bör vara att besluten tas på nationell nivå.Jag ser positivt på ett utökat energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller såväl produktion som distribution av el. Vi har mycket att vinna på att kunna handla med elström och således kunna dela på produktionsresurser med våra nordiska grannländer. Vårt omväxlande klimat medför att det kan uppstå kapacitetsbrister i vissa områden under exempelvis kalla vinterdagar. Att då ha fler ben att stå på i form av elleveranser från andra områden är positivt ur både säkerhets- och kostnadssynpunkt. Med en mix bestående av en stor del vattenkraft, kärnkraft och också vindkraft på marginalen kan vi konstatera att den svenska elproduktionen är så gott som fri från koldioxidutsläpp.Vad som däremot är mer oroande är att delar av nu verkar överge en stabil elmarknad till förmån för bland annat kol och utomeuropeisk gas. Vi bör nog vara medvetna om att utvecklingen på den europeiska energimarknaden kan komma att påverka oss negativt, både när det gäller elpriser och klimatpåverkan.Fru talman! Konkurrens inom olika sorters marknader ska generellt bejakas om inte annat talar därför. På just den punkten skiljer sig inte energimarknaden i stort från andra marknader. Begränsad överföringskapacitet och produktion gör dock att det måste finnas möjligheter att bevaka och kontrollera eventuella diskriminerande eller konkurrensbegränsande beteenden på el- och naturgasmarknaderna.Enligt min mening är kravet på en överstatlig granskning däremot tveksamt ur subsidiaritetsperspektiv, och jag anser det således vara fullt tillräckligt att övervakningen verkställs och övervakas av den nationella tillståndsmyndigheten eller genom bilaterala avtal mellan nationella tillståndsmyndigheter.Fru talman! Några ord om de införda elområdena. Det finns väl ingen lösning som är helt perfekt för alla parter och aktörer, men i den situation som råder, med nedlagda kärnkraftverk i och bristfällig överföringskapacitet från norra alternativt till , får man enligt min mening acceptera en lösning som denna.Visst finns det tidpunkter när prisskillnaden har varit påtaglig mellan främst elområde 4 och de andra elområdena, men det totala antalet timmar har relativt sett varit få och i huvudsak berott på kyliga perioder och aktuell driftstatus på kärnkraftverken. När väl Sydvästlänken är i drift kommer förhoppningsvis förhållandena att förändras ganska påtagligt. På är en höjning av produktionskapaciteten i både önskvärd och i allra högsta grad eftersträvansvärd.Det finns delar i införandet av den nuvarande modellen som bör bevakas extra noga. Då tänker jag på hur den geografiska elområdesindelningen i vissa fall har fått en alltför lokal påverkan på elpriset. Det finns kommuner där elområdena mer eller mindre har kluvit en kommun i två delar. är ett exempel.Energimarknadsinspektionen framhåller i sin rapport att det behövs ett regelverk för hur elområdena kan förändras. Jag citerar: "bedömer därför att det behövs ett regelverk för hur elområden kan ändras . Av ett sådant bör det exempelvis framgå vilken instans som beslutar om nya elområdesgränser, eventuella varseltider samt vilka analyser som bör ligga till grund för ett beslut om nya elområdesgränser. "Det finns därför skäl att återkomma i och bevaka frågan om hur eventuella förändringar av elområdena ska kunna utföras.