bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Vi tar bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Vi föreslår också en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Vi anslår medel så att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen kan få rätt till ersättning med grundbeloppet. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. Vår politik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor. Ett systematiskt förebyggande arbete är avgörande för att minska ohälsan i arbetslivet. För att stärka och utveckla tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet anslår vi mer än regeringen . Vi skärper kraven på arbetsgivare att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete och genomföra lönekartläggningar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner. Vi skärper kraven på aktivt förebyggande arbete och tillför () och ger myndigheten ett tydligare uppdrag att arbeta med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering. På integrationsområdet föreslår att en lagstiftning införs som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi höjer schablonersättningen med avsikt att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet. Vi vill också ge kommunerna rätt till ersättning för introduktion av personer som anhöriginvandrat upp till efter det att anknytningspersonen fått en kommunplacering. Vi avvisar delar av regeringens satsning på lotsar i etableringsprocessen. Vi avvisar också regeringens sfi-bonus, medlen för urbant utvecklingsarbete och det prestationsbaserade ersättningssystemet till kommuner som har avtal om flyktingmottagande. Jag avvisar regeringens förslag till ramar för och ställer mig i stället bakom vad som framförs i motion 2012/13:Fi250 (V) om en ram som ligger högre än regeringens förslag för utgiftsområde 13 och en ram som ligger högre än regeringens förslag för utgiftsområde 14. öppna utfrågning om den europeiska terminen. om ekonomisk politik i och EU - den europeiska terminen (M) ordförande Per Åsling (C) Per (MP) Edip Noyan (M) Ordföranden: Då har klockan slagit 13.00, och jag hälsar er varmt välkomna till detta öppna finansutskottssammanträde och denna offentliga utfrågning om den ekonomiska politiken i och EU med anledning av den så kallade europeiska terminen. Särskilt välkommen till hälsar jag EU-kommissionär . Han kommer strax att få ordet för en inledning. Vi känner som en finsk politiker från men också som mångårig kommissionär. Han har ingått i Europeiska kommissionen och är kommissionär med ansvar för ekonomiska och monetära frågor. är han också kommissionens vice ordförande. Det är mycket roligt att du har kommit för att delta i det här samtalet om ekonomisk politik i och EU under denna offentliga utfrågning i dessa tider när det dessutom förs väldigt mycket debatt om de här frågorna! Vi har också med oss statssekreterare från . Hon är här för att redogöra för hur regeringen arbetar inom ramarna för den europeiska terminen från svenskt håll och kommer också att kunna svara på frågor från utskottet och ledamöterna om regeringens ståndpunkter inför fortsatta diskussioner inom ramarna för till exempel med mera. Jag vill också hälsa välkommen till alla övriga som har kommit hit och till er som följer detta utifrån på tv och på webben. [tolkning] Och eftersom jag kan tala både svenska och engelska vill jag verkligen säga varmt välkommen till alla ambassadörer, både från EU-medlemsländer och från flera andra länder som har valt att komma hit till oss . Om ni nu hör detta hör ni också att det tolkas. Det tolkas både till engelska och svenska, och man kan alltså följa diskussionen på bägge språken. Jag kan också berätta för er som vill använda tolkningen att det finns hörlurar att hämta vid ingången. [slut på tolkat avsnitt] Ämnet är som sagt den ekonomiska politiken i och EU. Det är onekligen så, det vet vi som håller på med ekonomisk politik i , att en liten, öppen ekonomi hänger ihop med många andra och är beroende av många andra. De europeiska ekonomierna har varit beroende av varandra , men inte minst sedan de senaste årens kris har vi blivit påminda om hur mycket vår svenska ekonomi är sammanflätad med andra, hur mycket av vår handel och vår bnp som är beroende av hur det fungerar regionalt, europeiskt och även globalt. EU har fått en ökad betydelse för den ekonomiska politiken , vilket också har orsakat debatt i olika länders nationella parlament. Krisen har gett oss en historisk samordning av den ekonomiska politiken. är det viktigt för varje land att föra sin ansvarsfulla ekonomiska politik. Detta har blivit viktigt både för de länder som har valt att införa euron som valuta och för dem som som har valt att behålla en egen. Det här illustreras till exempel med åtgärder som vidtagits sedan krisen inleddes: räddningsfonderna EFSF och ESM, direktlån till skuldsatta länder i kris, vilket även riksdag har deltagit i, ECB:s stödköp av statsobligationer, den så kallade finanspakten som diskuteras även med mera, europluspakten och senast förslag om en bankunion och så vidare. Det förs debatt om ett antal olika förslag, och den europeiska terminen är en process som ska få till stånd en samordning av den ekonomiska politiken. Varje land ansvarar för sin budgetpolitik och ekonomiska politik, men vid återkommande sexmånadersperioder ska medlemsstaternas budget- och strukturpolitik granskas så att oförenligheter och framväxande obalanser ska kunna upptäckas. Tanken med det här är att kunna stärka samordningen i det skede då viktiga budgetbeslut ännu är under behandling. Det var också mot den bakgrunden som vi bjöd in till den här utfrågningen ungefär så här dags , det vill säga nära inpå vår egen budgetprocess. Den så kallade terminen och den nya övervakningsprocessen kommer att innebära att kartlägger de främsta ekonomiska utmaningar som EU står inför och ger strategisk rådgivning om politiken. Utifrån denna vägledning kommer medlemsstaterna att presentera sina medelfristiga budgetstrategier. kommer att berätta mer om hur det här faktiskt går till. utarbetas nationella reformprogram med mera, och det beslutas självständigt om inriktningen på den ekonomiska politiken. kommer och rådet på grundval av de program som lagts fram att utfärda vissa ekonomisk-politiska råd. Dem kommer vi att höra mer om av kommissionären och få kommentarer till av statssekreteraren. Det här är ett av de initiativ som har lagts fram av den specialgrupp som Europeiska rådets ordförande leder för att stärka den gemensamma ekonomiska styrningen. Det har som sagt var tillkommit ytterligare förslag och ytterligare debatt som säkert kommer att genomsyra . Mycket av den debatten kommer vi att återkomma till också i riksdag. Till exempel den så kallade bankunionen ligger i princip utanför den här eftermiddagen. Jag förstår att det är många i salen som tänker på den också, men vi ska försöka hålla oss till de finanspolitiska frågorna här och kommer garanterat att återkomma till den både inom utskottet, och i andra former och framför oss, för nu händer det mycket. Med dessa inledande ord vill jag överlämna ordet till Europeiska kommissionens vice ordförande . Därefter går ordet till och därefter får utskottets ledamöter som vanligt ordet med partierna i storleksordning. Välkommen och varsågod, ! , vice ordförande, kommissionen: Tack så mycket, fru ordförande! Ärade ledamöter, mina damer och herrar! Först vill jag säga att jag som gammal nordist är mycket glad över att vara tillbaka i den svenska . Jag vill tacka er för att ni ger mig möjligheten att här i få presentera kommissionens vision om en fördjupad ekonomisk och monetär union. Det är egentligen ett projekt som vi har arbetat med tillsammans och ett projekt som utan tvivel kommer att följa oss . EU har tagit betydande och långtgående steg för att komma till rätta med finans- och skuldkrisen och för att förbättra styrningen i den ekonomiska och monetära unionen. Spänningarna på den perifera statspappersmarknaden har dock intensifierats . Fortsatt finansiell stress och bestående ekonomiska obalanser innebär att både EMU och våra medborgares framtida välbefinnande förblir under ett tryck. Riskerna kanske inte framstår som särskilt stora sett från ett svenskt perspektiv. ekonomi går mycket bra och har lyckats stå emot en recession som drabbat större delen av . De svenska framgångarna förklaras till största delen av de långtgående finanspolitiska reformer och strukturreformer som tidigare genomförts. Över veckoslutet har jag läst memoarer, och han hänvisar till sådana finanspolitiska och strukturella reformer i samband med sina reflektioner om arbete . skriver: Tanken var att konjunkturpolitiken skulle bli mer ansvarsfull om den knöts upp av ett fast regelverk som följer vissa i förväg bestämda principer, en regelstyrd politik. När det gäller stabiliseringspolitik märktes inflytandet från det nya synsättet framför allt i våra förslag om en striktare budgetprocess och en operativt självständig centralbank. Jag anser att det har mycket att göra med ekonomiska framgång, och det är också en lämplig utgångspunkt för hela Europeiska unionen. Det är egentligen det målet vi arbetar för just . Eftersom ekonomi är så pass integrerad med övriga EU:s ekonomier är dock svenskarnas välstånd beroende av välståndet i övriga EU. Därför ligger det i intresse att skapa långsiktig trovärdighet och stabilitet också i eurosystemet, eftersom det kommer att gynna hela och därmed också . Det behövs utan tvivel ytterligare förändringar i EMU:s nuvarande arkitektur om vi ska kunna åtgärda de svaga punkterna i den ursprungliga uppbyggnaden och garantera en starkare grund för den gemensamma valutan. Mer kortsiktigt krävs det nu handling för att hålla tillbaka krisen, blåsa nytt liv i tillväxten och få bukt med obalanser. Detta måste kombineras med en långsiktig vision för den ekonomiska och monetära unionen och en tydlig färdplan för att nå dit. Det var mot denna bakgrund som Europeiska rådets junimöte utbytte åsikter om en ytterligare fördjupning av EMU-samarbetet, baserat på rapporten en verklig ekonomisk och monetär union som lades fram av , Europeiska rådets ordförande, i samarbete med ordförandena för kommissionen, och . I rapporten presenteras fyra centrala byggstenar för framtidens ekonomiska och monetära union. Det är en integrerad finansiell ram, en integrerad budgetram, en integrerad ram för den ekonomiska politiken samt en stärkt demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet. Regeringscheferna uppdrog åt Europeiska rådets ordförande att lägga fram en interimsrapport och en slutrapport . Interimsrapporten kommer att fokusera på de ytterligare åtgärder som skulle kunna införas på kortare sikt. Slutrapporten kommer även att undersöka vad som kan göras inom den nuvarande fördragsramen och vilka åtgärder som kommer att kräva ändringar i fördraget. Medlemsstaterna och kommer naturligtvis att delta i reflektionerna på nära håll och konsulteras under utarbetandet av rapporterna. Målet för samrådsprocessen är att uppnå samförstånd om vad som är görligt på kort sikt och vad som är önskvärt på så att vi får till stånd en välrustad färdplan på vägen mot en verklig ekonomisk och monetär union. Med andra ord betyder detta att EMU måste kompletteras och byggas om till EMU 2.0. Jag litar på att ska vara en aktiv och konstruktiv medlemsstat i denna diskussion. Vidareutvecklingen av finansunionen, eller bankunionen, är en mycket viktig prioritering i detta sammanhang. Jag förstår att det inte är den viktigaste frågan i dagens debatt här i utskottet, men jag vill ändå säga några ord om detta eftersom det är mycket på agendan just nu och jag vill klargöra några synpunkter från kommissionens synvinkel genom det här förslaget. Vi vill handla i två faser. Just nu befinner vi oss i den första fasen. I enlighet med slutdokumentet från eurotoppmötet utarbetade kommissionen ett lagförslag som innebär att en gemensam tillsynsmekanism för banker i euroområdet inrättas. Förslaget lades fram och diskuterades i Ekofin i under veckoslutet. För att snabbt skapa trovärdighet och återfå marknadens förtroende anser vi att det är viktigt att rådet och kunde anta förslaget . En överenskommelse om en gemensam tillsynsmekanism bör innebära grönt ljus för den europeiska stabiliseringsmekanismen, ESM, att anta ett nytt instrument som medger direkt rekapitalisering av banker. Som ni vet innebar den tyska författningsdomstolens positiva utslag att ESM kan träda i kraft snart. Som kommissionens ordförande betonade i sitt tal är vi övertygade om att åtgärderna i riktning mot banktillsyn på EU-nivå och de planerade ytterligare stegen mot en fullt utvecklad bankunion är nödvändiga för att garantera stabilitet för den integrerade europeiska ekonomin och för att bryta den negativa kopplingen mellan statspapper och banker. Den gemensamma tillsynsmekanismen kommer därför att tillämpas för alla euroområdets medlemsstater men kommer även att stå öppen för andra medlemsstater som vill ta steget mot en djupare integration på det här fältet. I så fall förväntas den aktuella medlemsstaten göra ett rättsligt åtagande och avge en försäkran om att de beslut som fattas av ECB kommer att vara bindande för nationella myndigheter och banker. Vi vill skapa en omfattande tillsynsmekanism med en relativt bred täckning som säkrar tillsynen av alla banker i euroområdet med i systemets centrum. Som vi sett kan även mindre banker vara systemviktiga och orsaka finansiell turbulens. Jag kan bara nämna Northern , och som exempel på turbulens kring systemviktiga mindre banker. Vad gäller framtida arbete av europeiska bankmyndigheten, , innebär förslaget om en förordning som ändrar EBA-förordningen att det inrättas en mekanism som säkerställer att EBA-beslut fattas i syfte att upprätthålla och stärka den inre marknaden för finansiella tjänster, dock utan att förlama EBA:s beslutsfattande. Vi måste också garantera att alla former av intressekonflikter utesluts i ECB:s beslutsfattande organ, särskilt genom att säkerställa att tillsynsfunktionerna hålls skilda från de funktioner som rör genomförandet av den monetära politiken. Det mycket höga ömsesidiga ekonomiska och finansiella beroendet, särskilt i euroområdet, påkallar ett kvalitativt steg i riktning mot en finanspolitisk union så att EMU kan fungera så smidigt som möjligt till gagn för alla EU-medborgare. För den finanspolitiska unionen, på engelska fiscal union, krävs garantier om en sund finanspolitik på nationell nivå och EU-nivå så att den kan bidra till hållbar tillväxt och till att säkra makroekonomisk stabilitet. Den bör omfatta effektiva mekanismer som ändamålsenligt hindrar och korrigerar all ohållbar finanspolitisk utveckling i medlemsstaterna. Men en finanspolitisk union betyder inte skatteunion. Det innebär att se till det allmänt vedertagna finanspolitiska ramverket. Åtgärderna är upp till medlemsstaterna att besluta. Med tanke på att uppnått utomordentliga resultat för de offentliga finanserna och har ett utmärkt finanspolitiskt ramverk kan på ett värdefullt sätt bidra till de ansträngningar som görs för att förstärka den finanspolitiska samordningen och öka den finanspolitiska disciplinen i . Kommissionen uppskattar aktiva stöd för det finanspolitiska stabilitetsfördraget som officiellt heter fördraget om stabilitet, samordning och styrning och ser fram emot en smidig ratificeringsprocess . Jag börjar komma till slutet, och jag vill säga att för att gå i riktning mot en djupare integration inom området av samordningen av den ekonomiska politiken krävs starka mekanismer för att legitimera de beslut som tas gemensamt och för att garantera den demokratiska ansvarsskyldigheten och det politiska deltagande som krävs. Ni i och vi alla i med våra långa demokratiska traditioner förstår mycket väl betydelsen av demokratisk legitimitet och fordrar att demokratiska värderingar också respekteras på europeisk nivå. Den ekonomiska dialog som införs med paketet om ekonomisk styrning är ett nytt instrument som ska garantera att det finns ett viktigt forum för demokratisk ansvarsskyldighet inom området för samordningen av den ekonomiska politiken. En aspekt av paketet som kan få långtgående effekter är de innovativa bestämmelser som tillåter att föra ekonomiska dialoger med enskilda medlemsstater, särskilt när de bryter mot unionens gemensamma regler. Dessa bestämmelser innebär att en nationell regering kan ställas till offentligt ansvar på europeisk nivå om man underlåtit att iaktta sina europeiska skyldigheter. Den ekonomiska dialogen med räcker dock inte till när det gäller bredare frågor om ansvarsskyldigheten gentemot EU:s medborgare. Det behövs också ett större och närmare samarbete mellan de nationella parlamenten och . I detta sammanhang vill jag också fästa er uppmärksamhet på ett av de viktiga förslagen i lagstiftningspaketet för budgetövervakning. Det gäller möjligheten att kommissionen bjuds in av de nationella parlamenten för att förklara sin position vad gäller nationella budgetar. Framtida lagstiftning, till exempel om förhandssamordning av den ekonomiska politiken, skulle kunna omfatta liknande bestämmelser. Mina damer och herrar! Låt mig avsluta genom att säga att det är positivt och viktigt att den så välbehövliga, allvarliga debatten om euron nu har inletts. Jag anser att en djupare integrering är en viktig del av denna vision som måste åtföljas av starkare demokratisk legitimitet och ansvarskyldighet i beslutsfattandet. Jag är också övertygad om att européerna, när vi nu går vidare med vår gemensamma vision, varken kommer att eller kan delas upp i vinnare och förlorare. Antingen vinner vi tillsammans eller så förlorar vi allt tillsammans. Därför måste vi bygga broar så att olika åsikter och uppfattningar kan överbryggas. Vi behöver en gemensam vision som går i riktning mot en verklig och genuin ekonomisk och finansiell union som upp av stark demokratisk ansvarsskyldighet, en vision om att bygga en stabilitetsunion av ansvarighet och en solidaritet som klarar att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning. bidrag till denna debatt och vision kommer att vara avgörande både för EU och för dess medborgare! Ordföranden: så mycket för det! Vi har som sagt valt att ta ett sådant här tillfälle till dialog med kommissionen. Vi kommer att återkomma till det även efter den här övningen. Syftet med diskussionen här är att titta på hur förhåller sig till terminen i sak. Sedan kan man också diskutera både formen och politiskt. Jag kan i det sammanhanget nämna att ju har försökt att dels ta aktiv del i diskussionen om hur det här utformas, dels värna om den nationella beslutanderätten över budget, beskattning och sådant, vilket jag också uppskattar att kommissionären nämnde. Med Lissabonfördraget ges också en möjlighet för nationella parlament att säga ifrån när det behövs. behövs det förstås inte, men när det gäller att pröva subsidiariteten, det vill säga om förslag ligger på rätt nivå inom samarbetet, är det svenska finansutskottet ganska aktivt och har redan närmast , efter den här utfrågningen, att pröva frågan om ramverket för banker i kris. Vi försöker alltså både ta aktiv del och hålla reda på vilken nivå som ska göra vad. Då ska jag närmast lämna ordet till regeringens representant, statssekreterare . Därefter kommer vi att ge möjlighet till frågor från och diskussion med ledamöterna. Statssekreterare : Jag tänkte i rekordfart presentera lite grann hur regeringen har jobbat tillsammans med med den europeiska terminen i . Jag tänkte visa på den här cykeln som i princip började och som kommer att avslutas nu i och med budgetpropositionen . Jag tänker också lite kort nämna, och möjligtvis kan jag ta frågor, det mer långsiktiga inom ramen för EU 2020 som finns inom terminen, kommissionens analys av de makroekonomiska obalanserna för att sedan gå in på de landsspecifika rekommendationerna. Jag kommer inte att ha tid att gå igenom allt i detalj men tar några exempel. Först och främst gäller det regeringens utgångspunkter som naturligtvis är avstämda med via . Det är hur vi ser på den här terminen och på rekommendationerna som kommer från kommissionen inom ramen för terminen. Utgångspunkten är att det är parlamenten i respektive medlemsland som beslutar om den nationella ekonomiska politiken. För är det då riksdag. Rekommendationerna inom ramen för terminen är således inte bindande, utan vi ser terminen som ett viktigt hjälpmedel för att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik och nå den måluppfyllelse som finns inom den ekonomisk-politiska samordningen i EU. har vi exempelvis haft både och som kommit till för att granska vår ekonomiska politik och ge oss rekommendationer. Naturligtvis är kommissionens roll i det här avseendet något skarpare, men av samma art. Här kommer en exposé över hur vi jobbat egentligen från och fram till att budgetpropositionen läggs fram nu . lade kommissionen fram sin årliga tillväxtöversikt. kom kommissionens rapport om de ekonomiska obalanserna. Där går man igenom en rad olika obalanser som kan uppstå i ekonomierna ett slags varningsklocka för att man i slutändan kan få problem i ekonomin. Det var tio sådana makroekonomiska variabler. Utifrån den analysen var det vissa medlemsländer, däribland , som blev föremål för en fördjupad granskning avseende de här potentiella obalanserna och vilka eventuella problem som kan uppstå på lite . var det ekonomiskt vårtoppmöte där man antog slutsatserna i den första tillväxtöversikten. presenterade vi för finansutskottet vårt konvergensprogram och det nationella reformprogrammet. Konvergensprogrammet är en analys av offentliga finanser. Det nationella reformprogrammet handlar också mycket om EU 2020 och uppföljningen av målen där. Det presenterades i finansutskottet och baserades då mycket på budgetpropositionen , vårpropositionen och andra propositioner däremellan. Dagen efter skickades den till kommissionen. Man kan säga att det finns ett litet tidsproblem där. Kommissionen behöver egentligen rapporten lite . Men det är väldigt viktigt att vi inte skickar material till kommissionen innan det behandlats i riksdag. publicerade kommissionen sina landsspecifika rekommendationer. De tittar på sin egen bedömning av svensk ekonomi. De har tittat på vad vi så att säga har gjort i konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Man gör en bedömning också utifrån det makroekonomiska obalansförfarandet. Man ger rekommendationer. Man gjorde också en fördjupad granskning av eventuella makroekonomiska obalanser. Vi hade ett samråd med . Sedan behandlades detta i olika rådsstrukturer det vill säga av finansministrarna eller arbetsmarknadsministrarna eller av andra relevanta EU-organ. kommer regeringens syn. Vilka åtgärder man ämnar vidta redogörs det för i den budgetproposition som kommer . Sedan drar det hela egentligen i gång igen i och med att det kommer att vara partssamråd på tjänstemannapolitisk nivå. En del sådana partssamråd har redan ägt rum för att igen kunna dra i gång den cykel som börjar . Det här var en kvick exposé över hur processen ser ut och hur den hanteras . Sedan kommer vi till det långsiktiga målet som EU satt upp, 2020. Jag tänker bara ta upp ett exempel. Det handlar om fem övergripande mål som vi tillsammans har diskuterat och som vi tänker oss är det som kan leda fram till att ska ha en bättre tillväxtstrategi. Det rör mål för sysselsättning, för utbildning, för forskning och utveckling, för klimat och för social delaktighet. Exempelvis har man satt upp EU-målet att sysselsättningen för personer som är ska vara . Vi har satt upp ett nationellt mål för på väl . , 2011 i det här fallet, ligger vi på precis .