bet · GZ01UbU13 · 2012-05-02 00:00:00 — 2011/12:UbU13 Förskolan Utskottet behandlar i detta betänkande ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om förskolan. Utskottet påminner om att i över hälften av kommuner finns inte barnomsorg , nätter och . Det ställer självklart till problem för de föräldrar som arbetar på dessa tider. Föräldrar som arbetar, eller skulle kunna arbeta, , nätter och ska under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett. Utskottet vill därför att regeringen inom ramen för budgetprocessen återkommer till med förslag till ett stimulansbidrag så att kommunerna i ökad utsträckning erbjuder barnomsorg , nätter och . Vad utskottet har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifalls delvis två motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Dessa yrkanden rör frågor som kvalitetsprogram för förskolan, barngruppernas storlek samt villkor för kommunala och fristående förskolor. Jämställdhet och värdegrund i förskolan tas upp, liksom arbetsmiljö, bibliotek och näringsriktig mat. Vidare behandlas vissa frågor om erbjudande av barnomsorg, såsom avgiftsfri förskola, förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga samt barnomsorgsgaranti. Också frågor om pedagogisk omsorg och öppen förskola tas upp. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till gällande bestämmelser, vidtagna åtgärder samt till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns tolv reservationer från samtliga åtta partier. och har lämnat särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S) 2011/12:Ub294 av och (båda S) och 2011/12:Ub377 av m.fl. (S). Förskolan, barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 2 (S, MP, V) Villkor för kommunala och fristående förskolor 2011/12:Ub285 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Ub453 av (S). Reservation 3 (V) 2011/12:Ub347 av (C) yrkande 1. 2011/12:Ub489 av m.fl. (SD). Reservation 4 (SD) 2011/12:So294 av (KD) yrkande 2, 2011/12:Ub220 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub412 av (KD). 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 5 (V) 2011/12:Ub201 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (MP) Barnomsorg , nätter och tillkännager för regeringen vad utskottet anför om barnomsorg , nätter och . Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:Ub229 av m.fl. (S), 2011/12:Ub302 av (S), 2011/12:Ub316 av m.fl. (S), 2011/12:Ub372 av m.fl. (S), 2011/12:Ub393 av (S), 2011/12:Ub400 av m.fl. (S), 2011/12:Ub438 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub444 av och (båda S). Reservation 7 (M, FP, C, KD) 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 8 (S, V) Förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga 2011/12:Ub367 av (S). 2011/12:Ub410 av (KD) och 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 9 (S, V) Barnomsorg vid barns sjukdom 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 10 (V) 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 11 (S, SD) Pedagogisk omsorg och öppen förskola 2011/12:Ub456 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 12 (S) Medicinering samt krigstraumatiserade barn 2011/12:Ub303 av (S) och 2011/12:Ub483 av m.fl. (S) yrkandena 13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), i (C), (FP), (SD), (M), (S), (FP), (KD), (V), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande ett fyrtiotal motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden . Förslagen återfinns i bilaga 1. har inhämtat ett yttrande från finansutskottet om motionerna 2011/12:Ub456 yrkande 5 och 2011/12:So658 yrkande 12 om barnomsorg , nätter och . yttrande återfinns i bilaga 2. informerade statssekreterare , , utskottet i frågan om barnomsorg , nätter och . Kvalitet och verksamhet i förskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika aspekter på kvalitet och verksamhet i förskolan. Motionsyrkandena rör kvalitetsprogram för förskolan, barngruppernas storlek, förhållandet mellan förskolan respektive barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag, villkor för kommunala och fristående förskolor, jämställdhet samt värdegrund i förskolan. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, MP, V), 3 (V) och 4 (SD) samt särskilda yttrandena 1 (MP) och 2 (MP). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 1 att ett kvalitetsprogram för förskolan måste upprättas. Programmet bör bygga på fyra punkter: en satsning på personalens pedagogiska kompetens; en förstärkning av förskolans kunskapsuppdrag, inklusive möjligheten att pröva på främmande språk redan i förskolan; en kvalitetssäkring av all förskoleverksamhet samt en utökad rätt till förskola, där möjligheterna till barnomsorg , nätter och måste öka. I yrkande 2 i samma motion betonas vikten av att utveckla det pedagogiska ledarskapet och personalens kompetens. Samarbetet mellan förskola och skola behöver utvecklas. I en jämställd förskola trivs, utvecklas och lär sig både flickor och pojkar mycket. Svårigheterna att rekrytera män till förskolan är ett stort problem. Då jämställdhet är ett kunskapsområde krävs kompetensutveckling för personalen och genuspedagoger bör engageras i verksamheten. behöver även en samlad nationell it-strategi för förskola och skola. I den enskilda motionen 2011/12:Ub294 (S) framhålls behovet av mindre barngrupper, fler yrkeskategorier och ökad kvalitet i förskolan. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub377 (S) bör en översyn av barngruppernas storlek och sammansättning i relation till personaltäthet och personalens pedagogiska kunskaper i förskolan genomföras. Förskolan, barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 1 att det är viktigt att förskolan håller hög kvalitet. Reformer som vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är problematiska eftersom de dränerar förskolan på resurser. Vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen kan bidra till att försämra barnens framtida skolprestationer och bör därför avskaffas. Villkor för kommunala och fristående förskolor anför i kommittémotion 2011/12:Ub285 yrkande 2 att enligt den nuvarande lagstiftningen är en kommun tvungen att godkänna och betala bidrag till alla privata förskolor som bedöms följa lagar och regler oavsett om dessa förskolor behövs eller inte. Motionärerna önskar att kommunen i stället ska få rätt att själv bestämma om den vill skriva avtal med enskilda förskolor och på så sätt kunna planera utbudet av förskolor efter de behov som finns. Kommunen måste också få bättre möjligheter att granska både de personer och de organisationer som vill starta en förskola för att hindra oseriösa personer att ens få chansen att driva förskolor. I avtalen bör också ingå att alla förskolor är skyldiga att delta i kommunens kvalitetsutveckling och även att de enskilda förskolorna kan granskas på samma sätt som de kommunala. Regeringen bör därför återkomma med förslag till en ändring av skollagen för att ge kommunen makt över etableringen av nya förskolor genom att ingå avtal med privata utförare. I den enskilda motionen 2011/12:Ub453 (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av likvärdiga villkor i kommunala och fristående skolor. Det finns inget annat krav på en fristående förskola än att denna ska följa skollagen och läroplanen för förskolan. Lagstiftningen måste enligt motionären ses över i syfte att garantera hög kvalitet i all förskoleverksamhet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub347 (C) anförs att regeringen bör ta initiativ till att göra en kunskapssammanställning och en utvärdering av metoder och arbetssätt som bidrar till att motverka traditionella könsmönster i verksamheten i förskolan och skolan. I den enskilda motionen 2011/12:Ub489 (SD) föreslås ändringar i Läroplan för förskolan 98 (reviderad 2010). Politisk diskriminering bör skrivas in som diskrimineringsgrund. Begreppet kulturell mångfald utgår och i stället formuleras krav på medvetenhet om och en förståelse av det egna kulturarvet. Kravet att motverka traditionella könsmönster och könsroller tas bort. Barnen ska ges möjlighet att utvecklas fritt till egna självständiga individer, utan påverkan av varken traditionella eller otraditionella könsmönster. Modersmålsträningen i förskolan bör enligt motionen avvecklas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att från att ha varit en del av familjepolitiken ingår förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem. Genom införandet av en läroplan för förskolan (Lpfö 98) har förskolans pedagogiska uppdrag förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. Genom den nya skollagen (2010:800) har förskolans regelverk integrerats i skollagen och bildar nu en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan utgör nu det första steget i utbildningssystemet. Avsikten är dock inte att ändra förskolans uppdrag där omsorg och lärande bildar en helhet. var av alla barn i åldern i befolkningen inskrivna i antingen förskola eller pedagogisk omsorg. var 472 200 barn inskrivna i förskola, en ökning innan. har så många barn gått i förskolan som 2011. har andelen inskrivna barn i förskola ökat. Fördelningen mellan flickor och pojkar är jämn (Barn och personal i förskolan , , pm ). Utskottet vill påminna om att det i 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. I skollagen (8 kap. 2 §) anges vidare att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. I Läroplan för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010, senast ändrad ) anges att förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. Verksamheten ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. I samarbete med hemmen ska barnens utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar främjas. Förskolan ska enligt Läroplan för förskolan vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och växande. Förskolans uppgift innebär att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Verksamheten ska anpassas till alla barn i förskolan. Barn som tillfälligt eller varaktigt behöver mer stöd och stimulans än andra ska få detta stöd utformat med hänsyn till egna behov och förutsättningar så att de utvecklas så långt som möjligt. Personalens förmåga att förstå och samspela med barnet och få föräldrarnas förtroende är viktig, så att vistelsen i förskolan blir ett positivt stöd för barn med svårigheter. Alla barn ska få erfara den tillfredsställelse det ger att göra framsteg, övervinna svårigheter och att få uppleva sig vara en tillgång i gruppen. Utskottet vill vidare erinra om att beslutade att införa allmän förskola även för treåringar fr.o.m. (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller (skollagen [2010:800] 8 kap. 4 §). Beslutet innebär också att kommunen ska informera barns vårdnadshavare även om andra verksamheter än förskola. Om barnets vårdnadshavare önskar pedagogisk omsorg i form av t.ex. familjedaghem, flerfamiljslösningar eller andra pedagogiska verksamhetsformer i stället för förskola för sina barn bör kommunen sträva efter att tillgodose detta önskemål. När det gäller satsningar på förskolepersonalens pedagogiska kompetens vill utskottet framhålla att alla barn i förskolan ska möta personal som är kvalificerad för yrket. Eftersom förskollärarna har fått ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet har en rad åtgärder vidtagits för att särskilt stärka denna yrkesgrupp. En ny förskollärarutbildning startade . Förskollärarexamen omfattar 210 högskolepoäng, och utbildningen är tydligt inriktad mot arbete i förskolan. Den blivande förskolläraren ska genom utbildningen få den kunskap och kompetens som krävs för att möta de yngsta barnens behov av utveckling, lärande och omsorg. För att locka fler studenter till förskollärarutbildningen har regeringen gett i uppdrag att göra en informationskampanj. En förskollärarlegitimation införs också för att höja yrkets status och garantera kvaliteten. Endast den som har förskollärarlegitimation ska få tillsvidareanställas som förskollärare. Utskottet anser att mixen av förskollärare, barnskötare och andra pedagoger i förskolan är av stor betydelse för barnens utveckling. För att förskolan ska leva upp till skollagens och läroplanens mål genomförs olika satsningar. Under 20092011 genomfördes en utbildningssatsning genom det så kallade Förskolelyftet, som gav möjlighet för förskollärare, barnskötare m.fl. inom förskolan att fortbilda sig. utvärdering visar att omkring 4 000 barnskötare, förskollärare och personal med pedagogiskt ledningsansvar har fått fortbildning genom Förskolelyftet . Antalet huvudmän som deltar i satsningen ökar och har ökat från 170 huvudmän till 324 huvudmän (Redovisning av uppdrag om att utvärdera fortbildning av personal i förskolan, , , dnr 2011:203). I budgetpropositionen följdes satsningen upp med ytterligare satsningar på kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer. I budgetpropositionen redovisades satsningar om totalt ca under 20122014 inom områdena uppföljning och utvärdering samt barn i behov av särskilt stöd. Förskolelyftet II innebär fortbildning för förskollärare och förskolechefer. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att svara för denna fortbildning (U2011/6674/S). kommer i samarbete med de lärosäten som utfärdar förskollärarexamen att erbjuda fortbildning inom två områden: Förskollärare och förskolechefer erbjuds fortbildning som inriktas på uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. Förskollärare erbjuds fortbildning som inriktas på barn som behöver särskilt stöd när det gäller deras språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling. Utskottet vill vidare anföra att genom en satsning på forskarskolor har det blivit möjligt för förskollärare att forska med bibehållen lön. Syftet är att stärka forskningen på förskoleområdet och på så sätt utveckla kvaliteten i förskolan. Förskollärare som har avlagt minst licentiatexamen inom ett område som omfattas av förskolans uppdrag och som under tjänstgöring visat pedagogisk skicklighet kan utnämnas till lektor. granskade 16 kommunala förskolor. Granskningen är publicerad i rapport 2011:10 Förskolans pedagogiska uppdrag. Resultaten gäller endast de granskade förskolorna, och det går enligt Skolinspektionen inte att dra några generella slutsatser av granskningen. Sammanfattningsvis bildar omsorg, fostran och lärande inte alltid en balanserad helhet. Varje förskola som har ingått i granskningen har fått ett eget beslut där Skolinspektionen beskriver och bedömer just den förskolan. Förskolan ska redovisa till Skolinspektionen vilka utvecklingsinsatser som har gjorts för att avhjälpa bristerna. I en pågående granskning fokuserar Skolinspektionen på hur förskolorna arbetar med det förstärkta pedagogiska uppdraget. Cirka 40 förskolor ingår i granskningen. Granskningens huvudrapport kommer enligt planeringen att publiceras . När det gäller en samlad nationell it-strategi för förskola och skola vill utskottet erinra om att regeringen beslutade om en digital agenda för . Där framhålls att läroplanernas mål är att eleverna ska få den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle och att skolans huvudmän kommuner och fristående aktörer har ansvar för att läroplanerna följs. Läroplanerna uttrycker enligt utskottets uppfattning en samlad nationell syn på it i skolan. Vidare har i uppdrag att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. ska i sitt arbete utgå från målgruppers olika behov och förutsättningar vid spridandet av kunskap om användningen och utformningen av bl.a. IKT i lärprocesser, digitala lärverktyg och lärande exempel inom området. Vidare ska bedöma verksamheters och huvudmäns utvecklingsbehov när det gäller IKT-användningen inom förskola, skola och vuxenutbildning samt ge förslag på eventuella insatser. Uppdraget ska redovisas , nästa gång senast . Utskottet vill avslutningsvis påminna om att utskottet i motionsbetänkandet 2010/11:UbU6 Förskolan m.m. avstyrkte motioner om att undervisning i engelska borde införas i förskolan. Utskottet instämde i att goda kunskaper i engelska är viktiga för svenska elever i högre åldrar, men var inte, med hänvisning bl.a. till läroplanen för förskolan (Lpfö 98), berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att införa undervisning av engelska i förskolan. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att förskolans pedagogiska uppdrag har förtydligats och olika åtgärder har vidtagits i syfte att utveckla personalens pedagogiska kompetens. Reformerna syftar till att utveckla och säkerställa en förskola av hög och jämn kvalitet. Utskottet tar upp frågor om barnomsorg , nätter och samt jämställdhet längre fram i betänkandet. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2011/12:Ub456 yrkandena 1 och 2. Utskottet vill inledningsvis påminna om att enligt 8 kap. 8 § skollagen (2010:800) ska huvudmannen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. var det genomsnittliga antalet barn per grupp i förskolan 16,8, jämfört med 16,9 året innan. Mellan ökade den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan från 14,4 barn per grupp till över 17. har antalet barn per grupp varit färre än 17. Antalet grupper har blivit fler i takt med att allt fler barn har skrivits in i förskolan. fanns det totalt 28 100 grupper (avdelningar) i förskolan. Nästan hälften av dessa grupper () hade liksom mellan 16 och 20 barn. hade av alla grupper 21 barn eller fler. Det är ungefär samma andel som året innan. Den ökning av andelen stora grupper som har varit verkar enligt ha stannat av. hade av grupperna så många barn, dvs. 21 barn eller fler. Fristående förskolors barngrupper är i genomsnitt något mindre än barngrupperna i kommunala förskolor. I kommunala förskolor har en grupp i genomsnitt 17,0 barn och i fristående förskolor 16,2 barn. Stora barngrupper, 21 barn eller fler, är ungefär lika vanliga i kommunala som i fristående förskolor. Däremot är små grupper vanligare i fristående förskolor än i kommunala förskolor. Detta gäller i synnerhet småbarnsgrupperna. Variationerna mellan kommungrupper när det gäller barngruppernas storlek är förhållandevis små. gick det 5,3 barn per årsarbetare jämfört med 5,4 året innan. Det utgick ett riktat statsbidrag till kommunerna för att öka personaltätheten i förskolan. Statsbidraget resulterade i att antalet barn per årsarbetare sjönk 2005 och 2006. Bidraget upphörde och inlemmades i det generella bidraget till kommunerna. Antalet barn per årsarbetare har därefter ökat och ligger nu på samma nivå som (Barn och personal i förskolan , , pm ). arbetade 85 600 årsarbetare i förskolan, vilket är knappt 1 900 fler än 2009. har andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning ökat med en halv procentenhet, till , jämfört med . Personal med barnskötarutbildning utgjorde av de anställda i förskolan , vilket är knappt en procentenhet lägre än föregående år. Andelen kvinnor av de anställda uppgick hösten . Denna andel har varit i stort sett (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16 s. 78). Utskottet vill understryka att huvudmannen har ansvar för att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 2011/12:Ub294 och 2011/12:Ub377. Förskolan, barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag Utskottet vill framhålla att under den föregående mandatperioden genomfördes en familjepolitisk reform bestående av ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonus, barnomsorgspeng och ökat pedagogiskt uppdrag i förskolan. Syftet med reformerna är att valfriheten, mångfalden och kvaliteten ska öka så att de bättre möter familjernas behov. Med reformerna får föräldrarna ökade möjligheter att välja den typ av verksamhet som är lämplig för just deras barn, i deras situation. Utskottet kan inte dela uppfattningen i motionen att dessa reformer står i motsats till att förskolan håller hög kvalitet. Som framgår ovan i avsnittet om kvalitetsprogram för förskolan vidtas en mängd åtgärder som syftar till hög kvalitet i förskolan. Därmed avstyrks motion 2011/121:Ub456 yrkande 8. Villkor för kommunala och fristående förskolor Utskottet vill påminna om att enligt 8 kap. 21 § skollagen (2010:800) ska bidrag till fristående förskolor bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sina egna förskolor (för bidrag för barn som har ett omfattande behov av särskilt stöd gäller särskilda regler). Det är den kommun där verksamheten ska bedrivas som ska godkänna den fristående förskolan. Beslutet ska avse en viss förskoleenhet. Kommunen ska även ge bidrag till och ha tillsyn över verksamheten (skollagen [2010:800] 2 kap. 5 och 7 §§). Huvudregeln är att en kommun bara ska godkänna och ge bidrag till huvudmannen för en fristående förskola om den är öppen för alla barn som ska erbjudas förskola. Vidare ska kommunen bedöma om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen, bl.a. förskolans möjligheter att arbeta efter skollagens regler och läroplanens mål och riktlinjer (skollagen [2010:800] 2 kap. 7 §, 8 kap. 18 och 21 §§). De allmänna bestämmelserna om förskolor i skollagen gäller även för fristående förskolor. Fristående förskolor står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att på plats granska verksamheten och inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. På uppmaning av kommunen är den som ansvarar för den fristående förskolan skyldig att göra sammanställningar som behövs för tillsynen. Kommunen ska vidare, inom ramen för sin tillsyn, lämna råd och vägledning till den fristående förskolan. Skolinspektion har tillsyn över hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar samt över hur den fristående förskolan följer bestämmelserna i skollagen om åtgärder mot kränkande behandling (skollagen [2010:800] 26 kap. 4, 69 §§). Utskottet vill vidare erinra om att blev enskilda förskolor allt vanligare. gick av alla inskrivna barn i en enskild förskola, (lägesbedömning 2011 Del 1 Beskrivande data, rapport 2011:363, s. 13). var andelen också (Barn och personal i förskolan , , pm ). Utskottet vill framhålla värdet av att familjernas valfrihet har ökat genom ett breddat utbud av förskolor.