· GZ01TU9 · 2012-04-11 16:18:57 — Vi vill bara påminna om att det är inte bara som skulle få de högre kraven utan även och kusterna runt och . Detta för att det kommer att uppstå en stor efterfrågan på ny teknik för att möta de skärpta kraven - teknik som kan komma hela sjöfarten till gagn.Det är viktigt att stimulera industrin till en snabb omställning till de nya utsläppskraven. Av stor betydelse är att regeringen ger tydliga besked om när kraven kommer att skärpas. Dess värre har regeringens besked präglats av stor otydlighet, och olika besked har kommit från olika ministrar. Moderata ministrar har varit ute i debattartiklar där de har uttalat att inte kan acceptera de skärpta kraven. har den centerpartistiska förra miljöministern lämnat motsatta besked och uppmanat rederinäringen och sjöfarten att anpassa sig till de kommande kraven.Till slut blev det så att regeringen sent omsider anpassade sig till de kommande kraven, med tillägget att 0,10 viktprocent svavel i bränslen ska gälla hela EU . Vi välkomnar regeringens nya, gemensamma ståndpunkt. Men vi vill ändå framhålla att om regeringen inte vinner framgång med kravet på att det ska gälla hela EU så är det viktigt att utsläppskontrollområdet har kvar kravet 2015.I detta anförande instämde (V). Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Det brukar sägas att sjöfarten är världens första genuint världsomspännande industri. har fartyg varit det vanligaste och mest välkända sättet att transportera människor och gods. Även är sjöfartens betydelse för näring och transporter stor. Så mycket som av alla internationella godstransporter utförs med fartyg, och handeln mellan EU:s medlemsländer sker till till sjöss.Även den svenska sjöfarten är betydande. Av samtliga EU:s medlemsstater är det mest sjöfartsberoende landet. av vår import och export sker till sjöss. Därför säger det sig självt att det är viktigt att villkoren för sjöfarten i är de rätta. Det är viktigt att den svenska sjöfartsnäringen kan stå sig i konkurrensen mot omvärlden.Den svenska sjöfartsnäringen är, som många har påpekat, känd just för sin kvalitet och sitt arbete kring miljö och säkerhet. Det är något vi ska värna och utveckla.Det finns en stor kapacitetspotential inom den svenska sjöfarten. Medan järnväg och väg lider av viss kapacitetsbrist som kräver tid och pengar för att åtgärda har sjöfarten tvärtom mycket ledig kapacitet. Det är något man måste ta vara på.Dessutom är sjöfarten ett på många sätt miljövänligt och energisnålt alternativ. Kan vi flytta över delar av transporterna från andra trafikslag till sjöfarten har vi mycket att vinna som samhälle, både för miljön och för att få effektiva transporter.Det är dessutom så att svensk sjöfartsnäring skapar arbetstillfällen, bevarar ett högt sjöfartskunnande inom och ger oss möjlighet att bättre anpassa sjötransporterna efter de behov som vi har inom den svenska näringen.Men det är viktigt att påpeka att det krävs ett brett angreppssätt för att få bukt med de utmaningar som svensk sjöfartsindustri står inför. Sjöfartsnäringen är beroende av - och förtjänar, skulle jag säga - långsiktiga spelregler och ett sammanhängande åtgärdspaket.Det är därför som alliansregeringen har för avsikt att presentera en samlad sjöfartsstrategi som på allvar tar itu med de olika och varierande utmaningar som sjöfartsnäringen står inför.Jag vill framhålla att alliansregeringen har gjort väldigt mycket på det här området. Till exempel presenterade regeringen ett åtgärdspaket med bland annat satsning på närsjöfart, mindre administration och färre regler, skattelättnader för landansluten el till fartyg med mera. Regeringen beslutade också om en särskild utredning för att säkerställa det svenska näringslivets tillgång till effektiva och konkurrenskraftiga sjötransporter.Till detta kommer allt arbete som sjöfartsbranschen själv gör och som också bidrar med viktiga inspel och underlag i de olika beredningsarbeten som pågår, till exempel det förslag till maritim strategi som Sjöfartsforum har tagit fram.Men det är mycket som återstår för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. Motionsbetänkandet som vi har framför oss tar upp en del av de frågorna. Förutsättningar för svensk sjöfart tas upp i två reservationer. Det är viktigt att svensk sjöfart ges konkurrenskraftiga förutsättningar. Det pågår dock redan ett intensivt arbete här, och det kommer en strategi . Jag ser egentligen ingen anledning att föregripa den, för det behövs ett samlat grepp i de här frågorna. Jag tror att hela näringen och industrin längtar efter ett sammanhållet angreppssätt.När det gäller inlandssjöfarten håller jag helt med om att det finns mycket vinster att hämta hem genom att kunna transportera mer gods och passagerare på vatten. I den kommande strategin kommer man att ha ett angreppssätt även när det gäller inlandssjöfarten. I kapacitetsutredning framhålls just att möjligheten att använda vattenvägar bör ges större tyngd. föreslår också ett antal specifika satsningar för Vänersjöfarten, till exempel rörande och . Det har dessutom redan gjorts vissa förbättringar, exempelvis när det gäller slussarna i Trollhättan.Flera föregående talare har varit inne på de inre vattenvägarna. Regeringen tillsatte en utredning för att se över de här frågorna. Det är inte helt okomplicerat att införliva i svensk rätt. Det kräver noggrann analys. Förhållandena på våra skiljer sig också markant i ett sjösäkerhetsperspektiv från kanalfarten på inre vattenvägar. Dessutom är både och råvattentäkter för en stor del av befolkning.Transportstyrelsen har givit i uppdrag att beräkna signifikant våghöjd i för att kunna bedöma förutsättningarna för införande av detta regelverk. Även här tror jag att det finns många viktiga men komplicerade frågor att ta ställning till. Men, som sagt, förhoppningsvis kommer även den kommande sjöfartsstrategin att på ett eller annat sätt anknyta också till inlandssjöfarten. Frågor som rör miljö och säkerhet är också mycket viktiga. Transportsektorn står för en stor andel av världens och totala utsläpp, och det är viktigt att även sjöfartsnäringen bidrar till en grön omställning. Vår svenska sjöfart ligger glädjande nog redan ganska långt framme, men vi ska förstås fortsätta att vara internationellt ledande också på detta område. Miljöfrågorna är, som ni alla vet, bäst lämpade för att behandlas i internationellt samarbete. Luftföroreningar, utsläpp och annan miljöförstöring av olika slag vet inga nationsgränser. De sprids genom luft och vatten oavsett var landgränserna går. Därför verkar aktivt inom olika internationella organ, bland andra EU, för att just främja ett aktivt miljöarbete.Vi har dock gjort mycket på hemmaplan också. Regeringen lade 2010 fram skrivelsen Åtgärder för levande hav. Man har även tillsatt en utredning om föroreningar från fartyg. Det har skett en hel del olika arbeten , och det sker också en hel del forskning på området, där inte minst är engagerat i olika internationella forskningssamarbeten som är oerhört viktiga.När det gäller utsläpp av svaveloxider har IMO föreslagit en sänkning av gränsvärdet till för bland annat . En viktig utgångspunkt för Alliansen är att också transportsektorn och sjöfartsnäringen måste göra sitt för att bidra till en grönare värld. Men får konkurrensvillkoren inte snedvridas så att de missgynnar svensk sjöfartsnäring. Det gäller allt vårt miljöarbete. Hur mycket vi än späker oss själva i vårt närområde måste vi ändå hjälpas åt internationellt. Därför driver regeringen aktivt på för att man ska få samma krav på svavelnivåerna i hela EU. Tonnagefrågan har också nämnts. Jag förstår att det finns en iver och en önskan om skyndsam hantering. Det har jag full förståelse för. Det finns nog många som står bakom det, men vi måste konstatera att det är en komplicerad fråga. Vad ska vi göra med den latenta skatteskulden? Ska vi bara efterskänka de pengarna till branschen? Och hur påverkas sjöfartsstödet om man inför tonnageskatt? Det finns en rad frågeställningar som måste lösas. Det är inget som man bara kan hasta fram.Som svar på en skriftlig fråga anförde finansministern att det ändå finns anledning att vidare utreda frågan om tonnageskatt och andra stöd till sjöfarten. Det har också en majoritet i skatteutskottet välkomnat. Det tycker jag att vi borde göra här också, och se fram mot att den här frågan kan få någon form av lösning. Men det är som sagt ingen enkel fråga, hur mycket man än skulle vilja det.Avslutningsvis vill jag säga att sjöfartsfrågorna är oerhört viktiga för alliansregeringen och för . Mycket har gjorts, mycket görs och mycket kommer att göras för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrensförutsättningar och för att stoppa utflaggningen av svenska fartyg. Det är dock viktigt att påminna om frågans storlek och komplexitet. Ett verkningsfullt och seriöst arbete för att stärka den svenska sjöfartsnäringen kräver ett brett angreppssätt. Det kräver långsiktiga politiska lösningar och spelregler. Sjöfarten i är nämligen förtjänt av just detta, av seriösa, rättvisa och långsiktiga spelregler. Därför kommer alliansregeringen att presentera en samlad strategi för den svenska sjöfarten som ur olika aspekter tar itu med de utmaningar som återstår. Alliansen kommer att fortsätta att sätta frågan om sjöfartens konkurrensförutsättningar högt på dagordningen.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Det var intressant att lyssna till . Hon inledde starkt med att berätta om sjöfartens betydelse i . Jag kan dela den uppfattningen. Jag noterar också att pratar sig varm för att regeringen ska komma med en sjöfartsstrategi som ska främja svensk sjöfart. Det har ju pågått ganska mycket utredningsarbete från regeringens sida , men det har inte hänt särskilt mycket konkret.Sedan noterar jag att hade läst finansministerns svar på en skriftlig fråga . Det står lite grann i kontrast till att det nu ska komma en sjöfartsstrategi. Finansministern säger nämligen att man nu ska utreda hur stödet till sjöfarten ska se ut och om det ska införas tonnageskatt eller inte. Man ska även i övrigt belysa sjöfartens konkurrenssituation. Då är man alltså tillbaka i ett nytt utredningsarbete, för man kan väl inte bortse från sjöfartsstödet när man diskuterar en sjöfartsstrategi? Det kommer att vara en av flera frågor.Den bild som ges utåt är alltså att man ska ta fram en ny sjöfartsstrategi. Det ska vara konferenser om detta - det har redan varit ett antal. Sedan säger plötsligt finansministern att det inte är aktuellt, utan nu ska vi börja gå igenom de ekonomiska förutsättningarna för sjöfarten igen. Eller har jag missuppfattat vad finansministern har sagt, ? Nej, jag tycker egentligen inte att de står mot varandra på något sätt. Vad vi har sagt och vad regeringen har sagt är att man ska föra fram en sjöfartsstrategi under det här året. Sedan har tonnageskatten fått en viss uppmärksamhet. Och det är en skattefråga, vilket gör att också finansministern har känt sig angelägen att kommentera detta.Jag välkomnar - och det tycker jag att alla här inne borde göra - att det faktiskt blir en utredning om tonnageskatten, oavsett i vilken utredning eller strategi den hamnar.Jag ser inte alls att de står mot varandra. Snarare tycker jag att det är positivt med alla olika typer av insatser där man tar ett samlat grepp kring sjöfartsfrågorna. Jo, men saken är den att det har utretts. Det ligger en utredning . Frågan har diskuterats . Det är ingen ny fråga för regeringen. Man vet precis hur läget är, och man vet precis hur man ska hantera den latenta skatteskulden inom sjöfartsnäringen.Det finns underlag att ta ställning till, men man tar inte ställning, utan man vill ge sken av att man vill utreda frågorna ånyo. Det är inget annat än en förhalningstaktik. Det leder ingenstans. Det är därför jag ifrågasätter om denna sjöfartsstrategi, som regeringen jobbar med parallellt, egentligen kommer att ha någon större betydelse för sjöfarten. Finansministern har dessutom lagt till att man ska se över stödet till sjöfarten i sin helhet.Här har det utretts tidigare. Vi har haft en särskild utredare som presenterade en utredning för bara just om hur man skulle se på sjöfartsstödet, hur man skulle se på frågan om tonnageskatten, hur man skulle se på frågan om ett internationellt skeppsregister etcetera.Alla de här frågorna har behandlats tidigare. Och säger man att det ska utredas igen. Därför blir den här strategin, som jag kan se det för stunden i alla fall, halvfärdig. Det är ingen fullständig sjöfartsstrategi som regeringen kommer att presentera , eftersom en massa frågor ska utredas ånyo. Det beklagar jag, för det gör att branschen stagnerar, inte minst med tanke på utflaggningen, som är oerhört omfattande just . Den svenska sjöfarten är mycket mindre än vad den var när den borgerliga regeringen tillträdde 2006. Vi kan vara överens om att vi på olika sätt båda två vill stärka den svenska sjöfartsnäringen. Sedan är frågan: Hur?Det gjordes en utredning om tonnageskatten. Jag håller med om att den gick igenom en hel del intressanta frågeställningar, men det fanns en rad frågor som inte löstes där. Och en sak som utredningen inte riktigt behandlade var faktiskt den latenta skatteskulden. Det finns olika aspekter av tonnageskatten som är nödvändiga att utreda.Jag tycker mig känna igen ett visst fenomen genomgående i debatten. Oppositionen tycks ibland tro att det bara handlar om enkla lösningar överallt. Det är inte regeringens avsikt att hatta fram olika förslag utan att lägga en samlad strategi för att väga olika förslag mot varandra och olika åtgärder mot varandra. Det är därför sjöfartsstrategin är nödvändig.Jag tycker dessutom att det är bra att man nu på ett tydligt plan har konstaterat att det behövs en särskild utredning om just tonnageskatten. Det borde alla som vill ha den skatten välkomna, inte kritisera. Jag vill börja med att instämma i anförande och de redovisningar hon gjorde av de insatser som regeringen har gjort inom sjöfartsområdet.Jag vill också yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Jag konstaterar att det här är ytterligare ett motionsbetänkande när det gäller sjöfart. Det är många frågor som vi diskuterade här även . Mycket av det vi sade då går väl igen.Om man ser på de här motionerna och utgår från dem ser man att det handlar om specifika delar av sjöfarten, men det är ändå viktigt att se helheten i sjöfarten. Det handlar dels om förutsättningar för sjöfarten som transportslag, för internationella och inrikes transporter, dels om förutsättningar för sjöfarten att utvecklas som näring i . Det handlar alltså då om förutsättningar för svenskflaggade fartyg.I den transportslagsövergripande syn som genomsyrar hela diskussionen kring infrastruktur och transporter har naturligtvis sjöfarten en given plats. Jag vill säga att den har en betydligt större plats nu än den hade innan vi så intensivt och koncentrerat började diskutera just det transportslagsövergripande.Inte minst i den nu så aktuella pekas sjöfarten ut. Den har stor potential att utvecklas och skapa förutsättningar för att frigöra kapacitet på både väg och järnväg. Det är en uppfattning som vi från och Alliansen helt delar.Vi diskuterar ofta gränssnittet mellan väg och järnväg, men jag tror att det är ett gränssnitt mellan landtransporter och sjötransporter som vi också kommer att få diskutera . För det är naturligtvis så att kan vi frigöra kapacitet på väg och järnväg kan de ta annat gods.När det gäller sjöfarten som näring är det viktigt att konstatera att vi, om man tar hela det maritima klustret i , pratar om 100 000 personer som arbetar där. I det sammanhanget är det naturligtvis väldigt viktigt att skapa bra konkurrensförutsättningar för den svenska sjöfarten, den svenska rederinäringen, för det är en viktig kugge i det maritima klustret. Det är också någonting som alliansregeringen betonar i budgetpropositionen 2012. Det finns starka skäl för att skapa förutsättningar för en inhemsk konkurrenskraftig sjöfartsnäring.Som man påpekar går mycket av transporterna även på fartyg som inte är svenskflaggade. De största fartygen som går till är kanske inte svenskflaggade utan danskflaggade.Det är mycket som talar för att det, om vi kan ge den svenska sjöfartsnäringen samma konkurrensvillkor som många andra EU-länder har, blir mycket goda framtidsutsikter i . Vi har ju de grundläggande förutsättningarna och kunskapen kring sjöfartsnäringen.Jag kan, liksom många andra här, konstatera att den utveckling som pågår med en kontinuerlig utflaggning måste brytas. De flaggas ju inte så långt heller, utan de flaggas till våra grannländer. Det tycker jag är en del av problematiken.Nu finns det egentligen bara omkring 100 lastfartyg i utrikessjöfart kvar i den svenska delen. Det handlar inte om färjorna utan om lastfartygen i internationell trafik.Det är naturligtvis något allvarligt som håller på att hända. Det är precis som sade, att det också ger utslag i sjöfartsstödet att de är svenskflaggade.Det försvinner verksamhet och kompetens från . Men det finns något som det har pekats på och som jag tror att vi också måste ha med oss i det här sammanhanget, och det är att vi riskerar att bli av med utbildningsplatser och praktikplatser inom handelsflottan. Och den roll som har haft internationellt när det gäller miljö- och sjösäkerhetsarbetet har byggt mycket på att vi har haft en egen sjöfartsnäring. Vi försvagas betydligt om vi inte har det.Herr talman! Detta kan låta lite dystert, och det är lite dystert, tycker jag. Men icke förty har alliansregeringen, precis som påpekade, haft ett intensivt, omfattande och gediget utredningsarbete om detta för att just kunna skapa en samlad sjöfartsstrategi med en klar inriktning mot att öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft.Det har presenterats vid ett antal tillfällen här. 2010 hade vi sjupunktsprogrammet. Något senare, också 2010, kom utredningen sjöfarts konkurrensförutsättningar. Där bedömde utredaren att främst åtgärder för att minska bemanningskostnader skulle leda till stärkt konkurrenskraft för svenskflaggade fartyg. Sedan har vi frågan kring tonnageskatt. Jag tycker att gjorde en ärlig beskrivning av att det här är en fråga i långbänk. Då menar vi verkligen långbänk. Under har det pågått en diskussion om tonnageskatt. Men vi får väl ändå, precis som påpekade, se det positivt. Man har sett brister i den utredning som gjordes, och man ser nu att man ska bygga på den utredningen.Jag tycker inte att det är så konstigt att man tar in sjöfartsstödet i övrigt. Man har också sagt från rederinäringen att tonnageskatten inte är någon extra kostnad, utan det är ett flyttande av stödet, så att säga. Det är inte så konstigt att man ser på sjöfartsstödet i stort i sammanhanget.Som har nämnts här avser regeringen att komma med en samlad sjöfartsstrategi. Jag vill också passa på att framhålla det konstruktiva och framåtsyftande arbete som branschen själv gör i den ideella föreningen . Där har man verkligen inte fastnat i diskussionen om tonnageskatt och internationellt register, utan man har lyft upp sjöfarten i ett bredare perspektiv och försökt enas om andra saker som också är väldigt viktiga för sjöfarten. Deras arbete kommer naturligtvis att bidra till att vi får en positiv utveckling.Herr talman! Jag skulle även vilja ta upp två andra saker i betänkandet. Det handlar om svaveloxider och inlandssjöfarten. När vi diskuterar utsläpp av svaveloxider är det lätt att vi hamnar i en väldigt teknisk diskussion kring olika procentsatser, men vi är nog helt överens om en sak, och det är att utsläppen måste minska radikalt för att vi ska komma till rätta med de miljö- och hälsoproblem som dessa utsläpp orsakar. Det handlar både om siffran 50 000 döda i och om de stora försurningsproblem som svaveloxider orsakar. Det är naturligtvis argument nog för att sänka svavelhalten i bränslet.De flesta av oss är uppenbarligen också helt överens om att det finns en annan vågskål som handlar om konkurrenskraft och att man ska ha lika förutsättningar i hela . Det är just därför alliansregeringen har varit väldigt tydlig med att man driver frågan om att vi ska införa svavel i marint bränsle 2015, men det bör rimligtvis gälla hela Europa.I februari var det en omröstning i där man gick längre än direktivet och faktiskt sade att det skulle vara även i övriga . Jag tror att det handlade senare, men jag tycker ändå att beslutet ligger relativt nära den linje som har drivit, och det är naturligtvis bra. Det måste vi se som en tydlig framgång.Det här är en process som fortsätter inom EU, men som jag sade tidigare kan man ändå konstatera att har en konsekvent och tydlig linje i frågan, även om den beskrivs på ett annat sätt här i debatten. Jag tycker att vi kan lämna det bakom oss, för finns det en väldigt tydlig och konsekvent linje, och det som uppkom i de här debattartiklarna var egentligen bara olika infallsvinklar på samma fråga.Även diskuterade vi vikten av att utnyttja möjlighet till inlandssjöfart på ett betydligt bättre sätt än . Det har nämnts mycket om , och här . tog även upp problematiken kring bron i , och det är också något man måste ta in i helheten.Om man knyter an till slutsats påpekar man att det finns en stor potential även för inre sjöfart. I grunden handlar det om att skapa långsiktigt hållbara transporter i alla transportslagen, och då måste de naturligtvis samverka på ett transportslagsövergripande sätt.Jag tror att det var som tog upp det här med biobränsle från ned till , och det är intressant. Det är verkligen last som lämpar sig för sjöfart, eftersom det är så skrymmande. Även malmtransporter kan man börja diskutera.I september var vi på en träff i . Där fanns en redovisning från ett företag i med, tror jag, över 400 anställda som tillverkade något som heter yankeecylindrar, om ni vet vad det är. Det vet man om man är från . Det är stora delar i pappersmaskiner. De väger alltså så mycket - jag tror att det var - att sjötransport var det alternativ man hade. Man kan inte säga att man ska ta det på landsväg eller järnväg, för det vore oerhört komplicerat. De har inget att välja på, utan det var sjötransport som var en förutsättning för att man skulle ligga i Karlstad.Det finns alltså andra aspekter på detta.Som jag tror att nämnde har man faktiskt gjort saker i . Vi var där på besök för att man just hade bytt alla slussportarna. Det är alltså inte så att man låter de slussarna stå och förfalla på något sätt, utan man håller dem i skick så att de går att använda.Herr talman! En grundförutsättning för detta är att vi kommer till vägs ände när det gäller att genomföra för inre sjöfart. Därför är det bra att det finns en utredning som sätter det i perspektiv till de svenska förhållandena, för även här måste vi ju få till en sjöfart på de inre vattenvägarna. Det handlar om bemanningskostnader och om att kraven är rimliga för att kunna driva den på ett ekonomiskt försvarbart sätt.Jag tackar för ordet och yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag lyssnade med visst intresse på anförande och konstaterar att det finns en ganska stor uppslutning kring att vi måste ha en svensk sjöfart. betonar det i sitt anförande.Det är bara det att väldigt mycket av det vi pratar om här handlar om att skapa förutsättningar för den svenska sjöfarten så att den får möjlighet att utvecklas i . Som jag uppfattar det innebär det att vi måste få fler svenska fartyg med svensk besättning som transporterar alla våra varor till och från . Det måste vara det vi pratar om.Men utvecklingen är den motsatta. De åtgärder som har varit med och fattat beslut om har inte fått den effekten, utan det har blivit sämre. Det är färre båtar. När man tittar på hur sjöfartsstödets utveckling har varit så ser man att det är en väldigt kraftig nedgång.Jag kan notera att finansministern har sagt nej till tonnageskatten, som har varit en viktig fråga som har debatterats .