bet · GZ01SfU10 · 2012-04-02 00:00:00 — Vi har ökat de lagliga möjligheterna att komma in i , också för människor som inte är flyktingar men som har fått ett arbete här, till exempel.Sverigedemokraternas och inlägg i debatten är en oerhört osannfärdig vridning av siffror och statistik. blandar ihop invandring i största allmänhet och flyktingmottagande. De talar om massinvandring och går inte in på vad det är för typ av invandring. De talar om ekonomisk förlust eftersom de räknar kostnaderna för en människa som kommer hit som flykting och givetvis inte har ett arbete. Dock räknar man inte in den vinst det blir för när en person får ett arbete och kanske arbetar utan att ha vuxit upp eller gått i skola i , vilket medför kostnader.Nettoinvandringen brukar vara omkring 45 000 människor. Av dem är det bara 10 000-15 000 som är flyktingar eller anhöriga till flyktingar. Av de andra har majoriteten inte ens permanent uppehållstillstånd från början utan kommer hit för att arbeta, studera eller forska.Har glömt bort att det en vanlig onsdag som går 650 000 människor med utländsk bakgrund till sina arbeten i ? Har ni glömt bort att av läkarna i har utländsk bakgrund? Har vi för många läkare i ?Fru talman! Åter till betänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna.Vi har en ny utlänningslag. Den antogs med bred enighet i och bygger på system med beslut i domstol och rätt till överklagande. tycker att systemet är rättssäkert och att det fungerar betydligt bättre än det gamla som byggde på politiska beslut i enskilda ärenden.Överenskommelsen som gjordes mellan Alliansen och utgår från att vi ska fördjupa och utveckla det europeiska samarbetet med en gemensam politik i EU. Det måste finnas en europeisk solidaritet som innebär att medlemsstaterna ska hjälpa de länder som får problem med ovanligt stora flyktingströmmar eller på annat sätt inte klarar av att hantera det. Det ska finnas grundläggande principer för att en rättssäker hantering ska gälla i alla EU-länder. är det viktigt att enskilda länder, till exempel , ska ha rätt att göra generösare bedömningar än miniminivån i EU.Den svenska asyllagstiftningen bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har godkänt. Det innebär till exempel att en asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av ras, religion eller nationalitet. Vår utlänningslag överensstämmer i stora drag med internationella överenskommelser, inte minst . Dessutom erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Det är bra, och denna politik har ett brett stöd i riksdagen.I för vi en ständig diskussion om vad en human flyktingpolitik egentligen innebär. Vi driver också den diskussionen inom Alliansen och med . Vi har en del förslag till åtgärder som vi tycker bör vidtas . Det gäller till exempel just vården för gömda och papperslösa. uppfattning har länge varit att den som inte har tillstånd att vara i landet och inte har alla rättigheter ändå har vissa grundläggande mänskliga rättigheter som rätt till vård och skola.Migration ska i detta fall inte vara ett politiskt instrument. Det är inte värdigt att en sjuk människa ska behöva vara rädd för att gå till doktorn. Detta får hållas utanför principen att man förr eller senare ska lämna landet om man inte har rätt att vara här. Man ska dock inte använda vården som ett vapen i detta.Vi tycker också att det är viktigt att få en genomgång av begreppet synnerligen ömmande omständigheter där vi tydliggör att undantagsmöjligheterna för barn ska vara större än de är i dag.Slutligen vet vi, inte minst genom debatten i julas, att det finns fall där det är omänskligt att kräva att anhöriga i ska lämna en gammal och ensam människa åt sitt öde i ett annat land. Vi föreslår att det ska finnas möjlighet att göra undantag så att gamla föräldrar vars enda anhöriga finns i kan få leva sina sista år i vårt land, det som man ibland kallar för sista länken.De här diskussionerna för vi tillsammans i Alliansen. Jag påminner än en gång om att det har hänt mer inom flera av dessa områden än vad som hände med socialdemokratisk regering. Det är min motivering för att se fram emot ett fortsatt allianssamarbete i migrationspolitiken.Fru talman! En följd av en sådan lagreglerad invandring som har är att en asylsökande som inte får uppehållstillstånd måste lämna landet. Därför är det viktigt att rättsprocessen arbetar så förtroendegivande och rättssäkert som möjligt. Det finns alltid anledning att följa och utveckla lagtillämpningen så att vi kan känna oss säkra på att människor inte utvisas på felaktiga grunder. Därför är det viktigt med det utvecklingsarbete som bedriver, delvis på tydligt uppdrag av regeringen. Av regleringsbrev framgår att verket särskilt ska redovisa hur man arbetar med kompetensförsörjning. Man ska göra en analys av personalens kompetensbehov när det gäller till exempel religiösa minoriteter, vilket har varit aktuellt när det gäller , och andra länder. Det finns också ett regeringsuppdrag att utveckla kompetensen när det gäller kvinnors speciella utsatthet, liksom kunskapen om förföljelse på grund av sexuell läggning.Sammanfattningsvis kan man säga att det krävs ett ständigt utvecklingsarbete när det gäller hur vi utformar en rättssäker och human flyktingpolitik.Fru talman! Mänsklighet är en självklar och viktig utgångspunkt i migrationspolitiken. Dessutom är utgångspunkten att ett land vinner på att vara öppet mot omvärlden i stället för att isolera sig. Den som är ständigt rädd för alla förändringar och rädd för det främmande kommer att klara sig dåligt i framtidens samhälle; det är min övertygelse. Den som försöker isolera sig kommer att stagnera, men den som ser möjligheter och inte bara svårigheter med öppenhet är betydligt bättre för framtiden. talar om att öppenhet är bra, och han angriper för att blanda ihop asyl- och migrationspolitik. Det har vi naturligtvis inte gjort. Vi har hållit oss till det betänkande som vi debatterar.Jag blev också anklagad för att bara räkna med kostnaderna för asyl- och migrationspolitiken och inte med intäkterna. Det är inte jag som räknar. Jag hänvisar till professorer i nationalekonomi, nämligen , och samt en docent i företagsekonomi vid , . Det är deras beräkningar jag hänvisar till. Jag vet inte varifrån får sina siffror. Han får gärna berätta det. representerar ett av de partier som brukar tala om hur berikande det är med massinvandring och mångkultur, att vi inte skulle klara oss utan den massinvandring vi har och att vi tjänar på massinvandringen trots att de beräkningar jag redovisade tyder på motsatsen. nämnde att 600 000 invandrare går till jobbet. Det är helt fel - de gör det i alla fall inte . I de 600 000 ingår de som bara jobbar . När det gäller frågan om läkare med utländsk bakgrund har ju både den nuvarande regeringen och tidigare socialdemokratiska regeringar fört en misslyckad politik som har lett till att vi har utbildat för få läkare. försöker man korrigera det med att föra en ännu mer misslyckad invandringspolitik.Nu finns det ett ypperligt sätt för att korrigera den samlade expertisen genom att bifalla den motion som vi sverigedemokrater har skrivit som innebär att all statistik som behövs för att ta reda på fakta om massinvandringen ska föras. tillhör den majoritet i utskottet som vill fortsätta att fatta beslut på gissningar, förhoppningar och illusioner. Kan förklara hur resonemanget gick när han som liberal kom fram till att fakta inte ska få komma fram? räknade upp några ekonomer. Jag ska ringa och fråga om han över huvud taget har några siffror när det gäller invandringen som helhet. Siffrorna i budget som ni söker stöd för hos en del ekonomer gäller bara de kortsiktiga kostnaderna. Ni räknar ut extra utgifter för kollektivtrafik och annat som nyinflyttade kostar. Ni räknar inte på det mest allmänna sätt med den långsiktiga vinsten av att människor som inte har kostat något under uppväxten får arbete här i . Det är grundfelet.Jag kan inte alla ekonomiska detaljer. Men de som kommer hit och inte har arbete kostar mer än vad får in. Det är självklart. Ju bättre integrationspolitik vi har och ju snabbare människor som kommer hit kommer i arbete desto mer ekonomiskt lönande blir det för . har röstat emot de insatser i den nya etableringslagen som ska uppmuntra nyinflyttade att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är en inkonsekvens i verklighetsbeskrivning - å ena sidan tar invandrarna arbete från svenskarna, å andra sidan arbetar de alldeles för lite. Ni får inte ihop det. Det blir en inkonsekvent beskrivning.Ungefär 10 000-15 000 människor får flyktingstatus i . De övriga har ett arbete, en forskarplats eller en studieplats när de kommer. Det är inte särskilt många. Ni vill minska invandringen . Vilka grupper vill ni ta bort? menar att det på kort sikt kan vara en kostnad. Det dröjer innan de som kommer till får ett jobb. Jag fick inte svar på frågan hur har resonerat när han kom fram till att han inte vill att fakta ska läggas på bordet och att man ska föra den statistik som krävs för att vi ska kunna göra de beräkningar vi behöver för att kunna bedöma om invandringen är lönsam eller inte. hävdar ofta att den är lönsam. Jag tycker att det är oförskämt att göra det när man inte har några belägg för det.Ulf , hans parti och egentligen hela sjuklövern i vill inte att väljarna ska få veta hur mycket av deras skattepengar som går till spillo genom den förda politiken. Multikulturalismen har blivit något slags religion som dess anhängare tror blint på och alla försök att utreda frågan ska undanröjas.Ulf företräder ett parti som föraktar kunskap, som sopar fakta under mattan och som vill blunda för verkligheten. Jag tycker inte att det är värdigt ett utvecklat land som . Jag tycker inte att det är värdigt en kunskapsnation. blir en mycket tydlig fullföljare av den negativa tradition som har funnits på vissa håll i och på andra håll som tror på isolering och på att utbyte mellan kulturer och folk är något negativt. Vi har haft ett antal kulturer som har levt efter de principerna, till exempel och . Vi har tendenser till det i . Jag beklagar att tillhör den traditionen och har släktskap med de partierna.Kostnaderna för nyinflyttade finns redovisade i budgeten i exakta siffror när det gäller flyktingmottagande och olika insatser för boende och stöd. De långsiktiga kostnaderna och inkomsterna som bland annat berördes av finansministern i förra årets budget är betydligt svårare att beräkna. Det är helt uppenbart att invandrare som kommer hit och får arbete blir en vinst för efter . Ju bättre integrationen fungerar och ju aktivare vi arbetar med integrationen desto större vinst blir det för Sverige.Vi ska inte glömma att flyktingpolitik inte är till för att vi ska göra vinst utan för att vi följer internationella konventioner. av det som kallar massinvandring är människor som har arbete, studerar eller forskar i . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.Migrationspolitiken, som vi nu diskuterar, och de motioner som väckts av kammarens ledamöter under innevarande , är något som i högsta grad berör. Det syns i den allmänna politiska debatten, det syns när vi besöker skolor, det syns i mediedebatten, som har mycket fokus på migrationspolitiken, och det syns i den stora floden av motioner som vi har haft att hantera i utskottet och som vi debatterar i kammaren.Migrationspolitiken talar till mycket av det som är människans innersta väsen. Det handlar om att inte känna sig trygg, inte veta om man har en framtid ifall det värsta skulle inträffa och man tvingades lämna den miljö man känner sig hemtam i, den kultur man känner igen, det språk man kan tala och där man vet de sociala normerna och reglerna, om man tvingas lämna sina anhöriga, ofta även familjemedlemmar. Det handlar också om att skapa sig ett nytt liv i ett nytt samhälle och kunna återförenas med sina nära och kära. Ytterst tror jag att det mycket handlar om synen på människan, vilket lite grann redan tagits upp i debatten.Debatten har varit väldigt talande vad gäller den diskrepans som finns mellan vad motionerna ofta innehåller. Från det ena hållet frågar man sig oroligt hur vi kan se till att de barn som finns inom landets gränser ska få tillgång till utbildning, och från ett annat håll står man och säger: De ska inte komma hit! När man i några motioner ställer sig frågan hur vi kan se till att vi får ett värdigt mottagande och värdiga förutsättningar för de unga människor som kommer till och ännu inte är myndiga då finns det några som säger: De ska inte komma hit! När vi frågar oss hur vi ska se till att gravida kvinnor, små barn som föds i detta land och andra omyndiga människor har rätt till den vård som anständigheten kräver av ett välfärdssamhälle finns det de som säger: De ska inte komma hit! Man ser människor som en belastning, inte som en tillgång. Det är i dessa lägen, när debatten börjar närma sig den gränsen, som vi måste fundera på vad det egentligen handlar om.Människor har alltid valt att röra sig. Det kan ha handlat om att man behövt nya jakt- och odlingsmarker. Det kan ha varit på grund av konflikter. Man kan ha blivit fördriven för att man tillhört en annan etnisk grupp eller tillbett en annan gud än majoriteten. Under alla tider har det varit möjligt att röra sig över gränser, men i takt med att civilisationer växt fram har det också växt fram en idé om en nationalstat där människor ska vara etniskt rena och tillhöra en viss kategori. I alla historiska skeden där människor har valt att utplåna varandra, att hämningslöst jaga varandra och mörda varandra har det handlat om att en grupp tyckt sig vara övermänniskor, finare än andra, med rätt att ta andras liv, andras mark, andras egendom. ser vi det hända runt om i världen.Någonstans, som en naiv dröm, trodde vi efter slut att kulmen var nådd för den typen av retorik, för det sättet att resonera. Vi trodde att vi aldrig mer skulle behöva se stora krig bryta ut eller behöva se ett sådant hat som det som ledde till att sex och en halv miljon människor hämningslöst och systematiskt mördades för att de ansågs vara lägre stående än andra. Drömmen om övermänniskan skulle för evigt vara borta, och debatten som tog sin utgångspunkt i humanismen bredde ut sig som en överideologi.Kanske var vi lite för blåögda, för återigen hör vi sådana tongångar. Det finns till och med en ledamot i kammaren som med stolthet säger att företrädare för partier runt om i vill stänga gränserna, att de har sett ljuset. Det är lite grann som i amerikanska filmer där domedagsprofeten med sitt plakat står och skriker att undergången är nära. Den typen av retorik förekommer i riksdag, och det skrämmer mig alldeles oerhört. Det man säger är nämligen att vi som är födda i har större rätt än andra att vara här. De andra är en belastning. De är fästingen på samhällskroppen. Det är vad man faktiskt säger. Det blir allra tydligast i de små detaljerna när man inte vill vara noga med fakta, noga med detaljer, utan slänger sig med uttryck som att nu kan DN få skriva ytterligare en artikel om att vi anpassar vårt språkbruk till massinvandring. Det gör vi definitivt inte. Det vi gör är att ta kål på den myten.Aldrig någonsin hör jag en sverigedemokrat oja sig över att det kommer fler holländare till än afghaner. Frågan är vad det beror på. Kanske beror det på att man har svårt att se vem som är holländare eftersom de är lika oss till utseendet, såsom man uppfattar att en svensk ser ut. Det är lättare att se på någon som kommer från att han eller hon kanske inte är född här. Därmed skapas främlingskapet. Och återigen talar vi om det mest primitiva draget hos människan, att ytterst värna de egna och förakta, hata, ibland hota och till med mörda de andra som inte är lika en själv.Fru talman! har människor valt att kriga men också att leva i samförstånd. Alla gånger som civilisationer gjort hopp i utvecklingen har det skett med stora inslag av mångkulturalism. Man har tillåtit ett fritänkande som gjort att man nått framgång, inte bara i det vi skulle kalla den allmänna debatten om hur vi vill att samhället ska se ut utan också i den tekniska utvecklingen. Man har brutit kunskaper mot varandra, och man har bytt tjänster, idéer, perspektiv, och det har lett mänskligheten framåt.När de stora krigen bröt ut i började man att reglera det sätt på vilket man fick behandla fienden när den hade förlorat. Det var ett stort steg för mänskligheten och den internationella rättskipningen. Man sade att när man har besegrat fienden får man inte slå ihjäl den. Det var ofta så man gjorde tidigare; det var lika bra att totalt tillintetgöra dem man riskerade att annars åter hamna i krig med. började vi också reglera inte bara det som gällde soldater utan också det som gällde dem som drivs på flykt på grund av krig genom att fråga oss hur vi ska förhålla oss till dem.Trevande försök till internationellt samarbete kom efter . Efter fick vi det vi kallar för FN. har vi fått allt fler internationella regleringar som säger hur vi ska förhålla oss till varandra. Det är raka motsatsen till det primitiva mänskliga draget att vara rädd för det som man inte känner igen. Det finns ett parti i riksdag som säger att vi ska strunta i internationella regleringar, att vi inte ska respektera , att vi inte ska respektera av FN reglerade och av underskrivna internationella traktat och förordningar utan i stället sluta oss och stänga gränserna, gå tillbaka till primitiviteten, till främlingsskapandet gentemot varandra.Skillnaden i kammaren är mycket tydlig. Skillnaden är också uppenbar när vi ser på hur vi annars hade kommit att diskutera. I migration, som lämnade sitt slutbetänkande , talade vi om möjligheter och utveckling och vilka vinster vi har fått genom att människor rört sig över gränserna. Vi kan hitta onaturliga handelsbalanser i den meningen att handlar orimligt mycket med vissa länder fastän de ligger långt bort. Det finns ingen naturlig förklaring till det om man inte ser det i paritet med flyktingströmmar tidigare i historien. , när utvecklingen gått framåt i dessa länder och oroligheterna och det politiska förtrycket minskat, har det uppstått handelsbalanser mellan länderna eftersom det finns tydliga kopplingar dem emellan.Till syvende och sist, fru talman, handlar den här debatten om huruvida vi ska stänga våra gränser eller inte och hur vi ser på våra medmänniskor. Man kan välja att se en människa som kommer hit som en belastning och en kostnad. Är det den typen av samhälle vi ska ha i ? I så fall ska vi införa en restriktivitetspolitik när det gäller barnafödande. Barnen och ungdomarna kostar nämligen pengar, i upp emot innan de börjar bidra. Det skulle vara en ganska enkel logik att få in om man vore populistisk. Om man bara ville få ordning på budgeten kunde man säga att vi börjar med att ta bort barnen i samhället så får vi nog ekonomin att gå ihop. Det skulle i förlängningen innebära att vi även tog bort pensionärerna, för de kostar också, och därefter skulle vi ta bort de sjuka.Det är just den typen av retorik, fru talman, som används när man säger att människor är en belastning och inte en tillgång. Även om min bror, syster, vän eller granne kanske kostar samhället pengar kan jag som människa, centerpartist, politiker aldrig ge upp tron på att den människan vill vara med och bidra och kan vara med och bidra. Det vi ska diskutera i den här kammaren, vilket de flesta motioner också handlar om, är hur vi ser till att de snabbast möjligt kan vara med och bidra, får vara en bidragande del i det samhälle vi vill se framöver. Jag börjar med att yrka avslag på motionerna och bifall till förslaget i betänkandet.För oss kristdemokrater är det grundläggande att arbeta för en begränsad, men human, rättssäker och generös migrationspolitik. Det gör vi utifrån vår syn på människan: att alla människor har ett lika, unikt och okränkbart människovärde. Men vår syn på människan innebär också att vi ser att vi människor inte bara har rättigheter utan också skyldigheter. Vi som har fått förmånen att växa upp i ett land med social välfärd och frihet från förtryck har också ett väldigt stort ansvar att erbjuda skydd till dem som inte har fått den förmånen.Men tyvärr ställs man alldeles för ofta när man pratar om migrationspolitik inför frågan: Vad kostar det här oss? Det är en relevant fråga. Den är relevant för att den påverkar våra möjligheter att ge en . Vi har inte en fri invandring. Vi har en begränsad och reglerad invandring. Det är viktigt att vi har resurser för att på ett bra sätt kunna erbjuda skydd för de allra mest utsatta, de med allra störst behov av att få skydd här, de som inte kan få skydd i sitt hemland.Detta innebär i varje läge väldigt svåra avvägningar. Det är ingenting vi ska blunda för. Men det kan aldrig vara så att frågan vad vi har att vinna ska avgöra vem som ska få stanna. Det kan aldrig vara svaret på frågan "Är du lönsam, lille vän?" som ska avgöra om en person ska ha rätt att få skydd i vårt land.Flera av företrädarna för de partier som står bakom migrationsuppgörelsen har redan redogjort för både vad uppgörelsen innehåller och på vilket sätt vi arbetar för att den ska förverkligas, som hur vi ger uppdrag till myndigheter för att se till att rättssäkerheten fortsätter att utvecklas åt rätt håll, så att var och en som har flytt hit får sin sak prövad på ett korrekt och rättssäkert sätt.Men det har också framkommit tidigare i debatten att vi har ganska många utmaningar kvar framför oss.För oss kristdemokrater är det självklart särskilt angeläget att se på barnens situation. Barnen är alltid de mest utsatta. De har inte kommit hit på eget ansvar, utan det är någon annan som har tagit ansvar och fattat beslutet som gjort att de hamnat här. Vi måste särskilt värna barnens rättigheter i migrationsprocessen. Det handlar om barns egna asylskäl, barns möjligheter att själva få göra sin röst hörd och de ensamkommande barnens rätt att få en god man, så att någon kan tillgodose deras rättigheter. Det är sådana saker som vi i när vi som första land skrev under och ratificerade förband oss att se till att alla barn har rätt till.Det också lyfter fram är vikten av familjen. Det är ganska självklart för alla att barn, inte minst små barn, har ett väldigt stort behov av sina föräldrar. Men det är också viktigt att se familjens väsentliga roll under resten av livet: som tonåring, när man är på väg in i vuxenlivet, men också när man blir gammal. Den fråga som kanske har fått mest uppmärksamhet i den allmänna debatten är vikten av familjen för dem som inte kan få återförenas, främst de somaliska familjerna, som vi har hört redan tidigare.Men precis som har lyft fram är det otroligt viktigt att vi inte bara ser kärnfamiljen och de biologiska banden, där man med dna kan visa att det är fråga om föräldrar och barn, utan de faktiska familjer som människor lever i. Precis som det i vårt land finns familjer som ser ut på ganska många olika sätt förekommer det självklart i andra länder också, men inte alltid inom samma strikta regelverk som vi är vana vid, där ett barn tillhör familjen om det är formellt adopterat eller om man har fått ta över vårdnaden. I många länder hanteras det på ett annat sätt. Men likväl är det barn som tillhör familjen. Då måste vi kunna se till att de barnen också får en möjlighet att återförenas med sina de facto-föräldrar.Vi har också arbetat väldigt mycket med det som vi kunde förutse redan när lagen ändrades av den socialdemokratiska regeringen , vilket skulle komma att innebära att en gammal ensam släkting kan få återförenas med sina anhöriga här i . Vi såg det då och sade det då, och när det har nått offentligheten, inte minst på grund av den ukrainska kvinnan , är det flera som har sagt: Nämen oj, var det så här det blev? Det var inte alls det vi ville, inte alls det vi menade.