bet · H001UU14 · 2012-10-25 00:00:00 — 2012/13:UU14 anslutning till Europeiska unionen anslutning till Europeiska unionen I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2012/13:6 anslutning till Europeiska unionen och en motion som har inkommit med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen att godkänner anslutningsfördraget av om anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att alla EU-medlemsstater har deponerat ratifikationsinstrumenten före . Vidare föreslår regeringen en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Utskottet föreslår i betänkandet att godkänner anslutningsfördraget om anslutning till Europeiska unionen och ändringen av lagen. Vidare föreslår utskottet att motionen avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut anslutning till Europeiska unionen a) godkänner fördraget om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget, b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Därmed bifaller proposition 2012/13:6 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2012/13:U2 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning anslutningsförhandlingar med EU inleddes och avslutades . Vid Europiska rådets möte undertecknades det gemensamma anslutningsfördraget, efter att kommissionens formella yttrande och samtycke hade getts. Anslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtal mellan EU:s 27 nuvarande medlemsstater och den blivande medlemsstaten som reglerar villkoren för medlemskap. För att avtalet ska bli gällande måste det ratificeras av EU:s medlemsstater och den blivande medlemsstaten. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att alla EU-medlemsstater har deponerat ratifikationsinstrumenten före . Innebörden av anslutningsfördraget finns redovisat i propositionen och har redovisats i departementspromemorian Ds 2012:19 anslutning till Europeiska unionen och tillhörande bilaga. I propositionens del 2 återfinns även anslutningsfördraget med anslutningsakten och slutakten. Som en följd av att ratificerar anslutningsfördraget måste ändringar göras i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen (anslutningslagen). I tillämpas principen att ett internationellt avtal som har tillträtt inte blir en del av den svenska rätten, utan måste införlivas med svensk rätt för att bli gällande inför svenska domstolar och andra myndigheter. Den ändring som regeringen föreslår innebär att det nu aktuella anslutningsfördraget läggs till i listan i lagens 4 § över de fördrag och instrument som EU har beslutat eller beslutar om och som gäller här i landet. Liknande ändringar har gjorts tidigare, t.ex. vid tillträde till Lissabonfördraget. Lagändringen innebär att anslutningsfördraget införlivas med den svenska nationella rätten och blir gällande här i landet med den verkan som följer av fördraget. Anslutningsfördraget förutsätter inte någon överlåtelse av beslutanderätt till EU, och regeringen framhåller i propositionen att ändringen närmast är av redaktionell karaktär. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. slår fast att varje europeiskt land som respekterar EU:s demokratiska värderingar och förbinder sig att främja dem kan ansöka om att bli medlem i EU. Villkoren för att bli medlem i EU fastslogs vid i . De s.k. Köpenhamnskriterierna består av ett antal politiska, ekonomiska och administrativa kriterier.1[ De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland, för att bli medlem, ska uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiska kriterierna innebär att landet ska vara en fungerande marknadsekonomi och ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad. De administrativa kriterierna innebär att landet ska ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap i . Kriterierna avser ländernas förmåga att överta och efterleva , vilket till stor del är beroende av ländernas administrativa förmåga och nivån på deras rättsväsende. Kriterierna ska vara uppfyllda för inträdet.] För att ett land ska få inleda förhandlingar måste det politiska kriteriet vara uppfyllt. Länderna på västra har sedan konflikterna som började genomgått en genomgripande försonings- och återhämtningsprocess. Europeiska unionen har engagerat sig i denna process. Vid ett antal tillfällen har konstaterat att länderna på västra har en självklar plats i EU när kriterierna är uppfyllda. EU inledde en s.k. stabiliserings- och associeringsprocess (SAP) för att befästa sitt engagemang och stödja återuppbyggnaden på västra . tecknade ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU, vilket skapade ett ramverk för den politiska dialogen mellan och . Avtalet syftade även till att förbereda på ett EU-medlemskap inom de olika områden som omfattar. behandlade avtalet i betänkande 2002/03:UU3, och godkände avtalet . ansökte om medlemskap i och fick status som kandidatland . Utifrån Köpenhamnskriterierna och har ett omfattande ramverk av detaljerade kriterier utvecklats, vilket har legat till grund för förhandlingarna om medlemskap med . Förhandlingarna har förts på 35 olika områden i , s.k. förhandlingskapitel. Då EU:s medlemsstater har enats om en gemensam ståndpunkt har förhandlingarna inletts genom att förhandlingskapitlet har öppnats. När överenskommelser har nåtts mellan och har kapitel kunnat stängas. Vid mötet konstaterade EU:s stats- och regeringschefer i att bedömdes uppfylla alla kriterier för medlemskap till den planerade tidpunkten för medlemskap, . Vid mötet fastställdes även de s.k. övervakningsmekanismerna som ska se till att uppfyller sina åtaganden fram till anslutningsdatumet. kunde beslut om att avsluta de tekniska förhandlingarna med och att stänga resterande förhandlingskapitel fattas vid en anslutningskonferens på ministernivå. gav sedan kommissionen och sina respektive godkännanden. beslutade att fördraget kunde undertecknas. Vid Europeiska rådets möte undertecknades det gemensamma anslutningsfördraget. I godkändes anslutningen dels genom en folkomröstning , dels av det kroatiska parlamentet . Processen med att ratificera anslutningsfördraget i EU:s 27 medlemsländer pågår och väntas fortgå . Vid inträdet i unionen antar i sin helhet, med de övergångslösningar och tekniska anpassningar som parterna har kommit överens om under förhandlingarna och som finns angivna i anslutningsfördraget. I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Ett tillträde till anslutningsfördraget kräver en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs förslag till en sådan lagändring fram. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Vidare innehåller propositionen bakgrundsinformation om anslutningsförhandlingarna och beskrivningar av anslutningsfördragets olika delar. anslutning till Europeiska unionen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att godkänna fördraget om anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Vidare godkänner den ändring som regeringen föreslår i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Därmed avslår en motion om avslag på propositionen. Jämför reservation (SD). I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Ett tillträde till anslutningsfördraget kräver en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs förslag till en sådan lagändring fram. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. I kommittémotion 2012/13:U2 av m.fl. (SD) anför att det under nuvarande ekonomiska läge inte är lämpligt att associera ytterligare ett land med svag ekonomi till en union vars sammanhållning redan är satt på spel. Vidare vill att regeringen, innan blir fullvärdig medlemsstat, ska kräva att samtliga förhandlingsområden där uppvisat brister ska vara i paritet med övriga medlemsstater, och att ska ha en stabil ekonomi så att dess medlemskap inte innebär en belastning. anser således att proposition 2012/13:6 om anslutning till Europeiska unionen ska avslås. Utskottet konstaterar inledningsvis att det enligt står varje europisk stat fritt att ansöka om medlemskap i unionen så länge den respekterar EU:s demokratiska värderingar och förbinder sig att främja dem. Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Unionen har sedan starten utvidgats vid fem olika tillfällen och växt från 6 till 27 medlemsstater. ansökte om medlemskap i 2003 och har genomgått ett omfattande reformarbete. Sedan EU:s senaste utvidgning har ett mer rigoröst ramverk för anslutningsförhandlingar utarbetats, vilket har använts under förhandlingarna med . Därigenom har en gedigen genomgång av hur följer gjorts. har sedan inträdet i EU 1995 varit pådrivande för . Utskottet vill betona att gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. Ett EU med fler medlemsstater är ett starkare EU. Med anledning av att det svenska bidraget till EU:s budget 2013 kan komma att öka med anledning av anslutning vill utskottet framhålla att vinsterna med ett medlemskap tydligt överträffar den ekonomiska merkostnad som ett medlemskap kan komma att medföra. Utskottet delar regeringens uppfattning vad gäller nästa fleråriga budgetram att den naturliga kostnadsökning som följer av anslutning till EU bör finansieras genom omprioriteringar inom ramen för en realt oförändrad utgiftsnivå. Utskottet instämmer i regeringens åsikt att utvidgningen av EU på västra bidrar till ökad fred, säkerhet, miljö och välfärd i hela . Detta återknyter till den tanke om ett enat som lever i fred på vilken hela det europeiska samarbetet vilar. Utskottet vill, liksom i betänkande 2011/12:UU10 om verksamheten i Europeiska unionen 2011, betona vikten av att motverka krafter som i ljuset av den ekonomiska krisen vänder sig bort från öppenhet och samarbete. måste även i fortsättningen vara en stark kraft för ett öppet och för en öppen värld. på västra bidrar till stabilitet och återuppbyggnad av en region som under delar av har präglats av uppslitande konflikter. EU-integrationen har varit en tydlig drivkraft för modernisering och demokratisering på västra och har även bidragit till ökat regionalt samarbete mellan länder som var i konflikt med varandra. EU-medlemskap är även ett uppmuntrande exempel för övriga länder i EU:s närhet som strävar efter ett närmande till unionen genom att det utgör ett bevis på att reformer lönar sig. Dessutom anser utskottet att det är en fråga om trovärdighet för EU att uppfylla sin del av åtagandena när ett land som förhandlar om medlemskap uppfyller alla kriterier. Utskottet noterar att den kroatiska befolkningen tog tydlig ställning för ett EU-medlemskap. röstade av den kroatiska befolkningen och ett enat parlament för att skulle bli medlem i EU. Utskottet vill framhålla att , liksom alla andra medlemsstater, har en skyldighet att fortsätta att följa även efter anslutningen. Dessutom vill utskottet understryka vikten av att fram till anslutningsdatumet upprätthåller reformtakten och säkerställer att alla kriterier är uppfyllda . Enligt artikel 36 i anslutningsfördraget ska kommissionen noga övervaka att för anslutningen uppfyller alla åtaganden som landet har ingått under förhandlingarna. Utskottet noterar att kommissionen presenterade den senaste av flera övervakningsrapporter. Särskilda ansträngningar krävs på de områden som är fokus för kommissionens övervakning, nämligen området för rättsväsen och grundläggande rättigheter, området frihet, säkerhet och rättvisa samt området konkurrenspolitik. Kommissionen konstaterar i den senaste övervakningsrapporten att ett övergripande rättsligt ramverk för att garantera mediefrihet finns på plats och tillämpas i men att vissa problem kvarstår. I en rapport om mediefriheten i medlemsstater som behandlas i rådets parlamentariska församling framkommer uppgifter om hot och våld mot journalister i för att förhindra undersökande journalistik. Vidare riktade medieombudsman kritik mot omfattande nedskärningar inom den kroatiska statliga televisionen i syfte att tysta kritisk rapportering. Utskottet vill understryka vikten av att de problem med att verka fritt som kroatiska journalister vittnar om åtgärdas. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2012/13:U2 (SD) och tillstyrker att godkänner fördraget om anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Vidare tillstyrker utskottet den ändring som regeringen föreslår i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. anslutning till Europeiska unionen (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2012/13:U2 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2012/13:6 punkterna 1 och 2. Under nuvarande ekonomiska läge anser det inte vara lämpligt att associera ytterligare ett land med svag ekonomi till en union vars sammanhållning redan är satt under tryck av finansiella svårigheter. EU borde i stället ta lärdom av de brister som uppvisats i samband med och anslutning. Vi anser att regeringen, innan blir fullvärdig medlemsstat, ska kräva att samtliga förhandlingsområden där uppvisat brister ska vara i paritet med övriga medlemsstater, och att ska ha en stabil ekonomi så att dess medlemskap inte innebär en belastning. Så är nu inte fallet. Regeringen erkänner själv i propositionen att medlemskap kommer att innebära en ökad kostnad för EU, och därmed för . Det anser vi inte vara ett lämpligt utgångsläge för ett nytt medlemsland, varför bör avslå den aktuella propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:6 anslutning till Europeiska unionen: godkänner fördraget om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget (avsnitt 6.1). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. 2012/13:U2 av m.fl. (SD): avslår proposition 2012/13:6 anslutning till Europeiska unionen.