bet · H001KrU1 · 2012-11-30 00:00:00 — menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, ett förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 17. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2013 än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha utökats med utöver regeringens förslag på det sätt som framgår av motion. Här följer motiveringen till de grönas förslag. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:11:7) de gröna anser att det är mycket viktigt att samhället tar sitt ansvar för att professionella kulturskapare ska få samma villkor gällande exempelvis löner, pensioner och arbetslöshetsersättningar som andra arbetstagare. Genom Musik-, Dans- och Teaterallianserna har frilansande musiker, dansare och skådespelare fått en stabil försörjning. Vi vill öka anslaget med för att stärka scenkonstallianserna och ge fler kulturutövare även utanför branscherna musik, dans och teater möjlighet till en trygg arbetsmarknad. På flera håll i landet finns det fristäder, upplåtna åt författare, som är förföljda i sitt hemland på grund av sina åsikter eller sina litterära verk. stöder ambition att vidga fristadsbegreppet till att också omfatta fler konstformer och förföljda kulturarbetare. Av den anledningen tillför vi utöver regeringens förslag. Bibliotekariens roll förändras i takt med att biblioteken utvecklas och i takt med annan utveckling inom utbildning, information och teknik. Det är bara drygt hälften av alla biblioteksanställda som är utbildade bibliotekarier . Samarbetet inom regioner och landsting är av avgörande betydelse för att erbjuda en likvärdig bibliotekskompetens till alla invånare. förstärker bidragen till regional kulturutveckling med i syfte att stärka den regionala biblioteksutvecklingen med fokus på bibliotekarieyrket. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) Trots att det finns ett ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning, det s.k. , vittnar många konstnärer om att de inte får ersättning enligt avtalet. För att stimulera och säkerställa att staten blir en normerande kraft i det här sammanhanget ökar vi anslaget till för utställningsersättningarna med . Kulturskaparnas villkor (5:15:2) de gröna föreslår en ökning av anslaget Ersättningar och bidrag till konstnärer med sammanlagt utöver regeringens förslag. Av ökningen avsätter vi för att göra samtliga stipendier som delar ut skattepliktiga och pensionsgrundande. Vidare föreslår vi att ska avsättas för att räkna upp biblioteksersättningen till per hemlån av originalverk. Biblioteksersättningen är, anser vi, en grund i kulturskaparnas arbetsvillkor. Folkbildning (14:114:2) Sammanlagt läser ungefär 12 000 elever in gymnasiekompetens på folkhögskola . Vi vet via utvärderingar att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier ofta klarar studierna bra. Problemet är att alla som vill läsa på folkhögskola inte får det det går två sökande per plats för att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskolornas allmänna linje. Regeringen har föreslagit 1 000 nya platser på folkhögskolorna. föreslår ytterligare 2 000 studieplatser på allmän linje och satsar mer än regeringen för det ändamålet. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Eftersom ställde sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där avslog den också förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotionen /13:Kr298 (SD). har en högre ambitionsnivå än regeringen och avsätter därmed mer än regeringen till utgiftsområdet. För spelar kulturen en central roll i politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och personer med funktionsnedsättnings rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevaras och belysas. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. Inom utgiftsområdet minskas anslag till mångkultur och samtidskonst. Dessutom minskas vissa anslag till följd av en skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som får statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras också in. Satsningar gör på kulturarvet och insatser för att tillgängliggöra det för de yngsta barnen, för de äldre och för personer med funktionsnedsättning. Därutöver tillförs idrotten medel. Kulturövergripande verksamhet (1:11:7) Vi vill öka anslaget till med för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med införandet av en kulturarvsfond. Vi vill också tillföra för att ta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. För att utöka satsningen Skapande skola till att omfatta även förskolan avsätter vi . Vi avsätter för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning och för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Vi avslutar satsningen Kulturbryggan och sparar på interkulturell verksamhet. tillför vi till samisk kultur. Vi minskar anslaget till regional kulturverksamhet med till följd av ett ändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand mångkulturalistiska verksamheter. Teater, dans och musik (2:12:3) Syftet med ökningen är att bevara kulturarvet och levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Litteratur, läsande och språk (3:13:4) avsätter för ökade satsningar på läsfrämjande insatser. minskas stödet till kulturtidskrifter, och litteraturstödet tas bort med undantaget stöd till utgivning av böcker på minoritetsspråk och stöd till skolklassiker. Netto innebär det en minskning med . Anslaget till ökas med i syfte att bl.a. höja ambitionsnivån vad gäller tillämpningen av konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) tillförs i syfte att med särskilt fokus på barn och unga intensifiera arbetet med att skapa intresse för och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. I linje med principiella hållning om att den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam minskas anslaget för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med och anslaget till med . Kulturskaparnas villkor (5:15:2) Ersättningar och bidrag till konstnärer minskas med i enlighet med partiets principiella hållning. Kulturmiljö (7:17:3) tillförs för ökade kostnader i samband med införandet av ett svenskt fartygsvärn och till stöd för en ambitionshöjning gällande basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. vill införa ett ROT-avdrag för kulturarv. Vidare ökar vi den kyrkoantikvariska ersättningen med . Museer och utställningar (8:18:6) Stödet till Statens museer för världskultur minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Vidare minskas stödet till med . Stödet till ökas med och stödet till Statens maritima museer ökar med . med , , Livrustkammaren och med Stiftelsen samt tillförs vardera. Stiftelsen och stiftelsen tillförs vardera . Slutligen tillförs i syfte att utveckla verksamheten vid och Ájtte, Svenskt Fjäll- och Samemuseum. Trossamfund (9:19:2) Stödet till trossamfund minskas med för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbunden till dess de förhållanden som uppdagats gällande kvinnodiskriminering och bristande respekt för det svenska rättssamhället har utretts på ett tillfredsställande sätt. Anslaget minskas med ytterligare då vi är kritiska till regeringens svagt motiverade kraftiga höjningar i de senaste två budgetarna. Ungdomspolitik (12:112:2) Stödet till ungdomsverksamhet minskas med då , som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, har för avsikt att avveckla det skattefinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . Politik för det civila samhället (13:113:6) Stödet till idrotten ökar med bl.a. för en permanent elitsatsning och för projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Vi anser att bidraget till friluftsorganisationerna bör ökas med , framför allt för att de ska kunna intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna i synnerhet barn och ungdomar om det svenska immateriella kulturarvet som är kopplat till naturen. kvinnor är en resursstark och kompetent grupp som inte behöver ett särskilt riktat stöd för sin organisering; därför drar vi in stödet helt. Vi drar även in stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Folkbildning (14:114:3) anser att stödet till folkbildningen kan minskas med genom att stödet till mångkulturella verksamheter, politisk extremism och ensidig politisk påverkan avvecklas. Vi bedömer även att behovet av folkbildning kommer att minska något tack vare våra starka satsningar på nya jobb- och utbildningsplatser. Vidare vill vi minska anslaget till kontakttolkutbildning med . ansvarsfulla invandringspolitik i kombination med skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att minska det framtida behovet av utbildade kontakttolkar. Vi avsätter för att förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 och göra den till ett permanent anslag. Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (V) (V) anför: har i sin budgetmotion presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram har fallit väljer vi att i detta särskilda yttrande redovisa den politik vi menar att behöver för en bättre framtid. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi lägger fram förslag som skapar fler jobb, som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och som ökar den ekonomiska jämlikheten. föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Vi vill investera i gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi. Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet, vilket vi finansierar. Tillgängligheten ska förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på en kraftigt ökad kapacitet för järnvägen kan förseningarna på allvar minskas för både människor och gods, och satsningarna skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Det behövs bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi gör en stor satsning på äldreomsorgen, bl.a. genom fler anställda och utbildning. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras, både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. En gymnasiegaranti föreslås som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan de fyller . satsar på ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med 25 000 jobb- och utbildningsplatser. Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten i och vi föreslår en extra förstärkning av resurserna till skolor med särskilt stora behov. De som arbetar kvällar, nätter och ska ha rätt till den skattefinansierade barnomsorgen; därför satsar vi för att skapa 15 000 platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Vi föreslår också en stimulans till kommunerna så att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola. Sjukförsäkringen förbättras, bl.a. genom slopad tidsbegränsning och möjligheter att återförsäkra de som har utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. En individualiserad föräldraförsäkring föreslås och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. Vi föreslår också att studiemedlen höjs. För oss är utbildning centralt, och därför gör vi omfattande satsningar på utbildningsplatser i komvux, högskolor, yrkesutbildningar m.m. satsar också på arbetsmarknadsåtgärder för att rusta människor för ett hållbart arbetsliv med plats för fler. Därför lägger vi bl.a. fram förslag om en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Vi avskaffar programmet fas 3 och ersätter det med subventionerade jobb med avtalsenlig lön och utbildningsplatser. Vi satsar på förbättrad tillgänglighet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och ett förstärkt arbetsmiljöarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 17 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi har föreslagit att utgiftsområde 17 borde utökas med i förhållande till regeringens förslag och vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Kulturövergripande verksamhet (1:11:7) anser att de s.k. centrumbildningarna främjar kulturarbetarnas möjligheter till avlönade uppdrag, och bidrar till att litteraturen, konsten och musiken når ut i samhället, även till grupper som annars skulle ha hamnat i kulturskuggan. Regeringens tillfälliga satsning till centrumbildningarnas viktiga arbete vill permanenta och tillför därför . För att ge romska kulturcentrum möjlighet till ekonomisk stabilitet och att utvecklas avsätter . Vi anslår vidare för att öka möjligheten till uppsökande biblioteksverksamhet och att bibliotek inrättas på arbetsplatser, sjukhus och andra institutioner. vill också höja stödet till icke vinstdrivande kulturarrangörer och avsätter för detta ändamål. De offentliga museerna och deras samlingar äger vi tillsammans och dessa bör enligt komma alla till del, oavsett om man tjänar tillräckligt för att betala dyra inträden eller inte. Därför avsätter vi för att möjliggöra fri entré på regionala och kommunala museer. Motsvarande förslag för statliga museer ligger under anslaget 8:1. vill uppmuntra ett mer jämlikt och långsiktigt hållbart samarbete mellan yrkesverksamma kulturutövare och amatörer och avsätter därför för att anställa regionala amatörkulturkonsulenter. För att förbättra möjligheterna för dans och teater att nå ut bör vidare alla län ges i uppdrag att inrätta konsulenttjänster inom dessa områden. För detta anslår . vill vidare ge frilansande kulturutövare bättre möjligheter till försörjning och kompetensutveckling mellan uppdragen och anslår utöver regeringens förslag för detta ändamål. Ökningen ska gå till Teater-, Dans- och Musikallianserna. Teater, dans och musik (2:12:3) anser att Unga i ska få det nationella ansvaret för barn- och ungdomsteater och få status som nationell scen. I detta syfte föreslår en ökning med jämfört med regeringens förslag. Litteratur, läsande och språk (3:13:4) Förlaget bok för alla har med statligt stöd bedrivit läsfrämjande insatser och gett ut kvalitetslitteratur till rimliga priser. Regeringen har emellertid dragit in stödet till förlaget. anser att En bok för alla bör ges ett förnyat och breddat uppdrag och avsätter för detta ändamål. Vi vill även höja litteraturstödet med . Litteraturstödet spelar enligt uppfattning en stor roll för den litterära mångfalden. Inte minst gäller detta för icke-kommersiella genrer som poesi, noveller, översatt skönlitteratur, konstböcker etc. och för litteratur på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk, liksom på de större invandrarspråk där utgivningen inte är kommersiellt gångbar. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) Bild- och formkonstnärernas arbets- och levnadsvillkor är avgörande för vilken mångfald och kvalitet som ska finnas på konstscenen. Dessa konstnärer har de lägsta och mest osäkra inkomsterna av alla konstnärsgrupper. Vi måste på de olika nivåerna i samhället genomföra reformer som ger bildkonstnärerna drägliga arbetsvillkor som vi skapar möjligheter för främst barnen, men också alla andra grupper i samhället, att få tillgång till det som konstnärerna skapar. vill därför höja utställarersättningen och stödet till kollektivverkstäder med sammanlagt utöver regeringens förslag. Museer och utställningar (8:18:6) Samhället har ett ansvar för att säkra såväl kulturarvets vård som medborgarnas tillgång till konst, historia och kulturarv. De offentliga museerna och deras samlingar äger vi tillsammans och dessa bör enligt komma alla till del, oavsett om man tjänar tillräckligt för att betala dyra inträden eller inte. Även om det är gratis för barnen att gå in på museer förutsätter i allmänhet deras besök att någon vuxen följer med, vilket är svårt för familjer med pressad ekonomi. Efter att den borgerliga regeringen återinförde inträdesavgiften har besökarantalet minskat drastiskt. Därför bör succén med fri entré på de statliga museerna återinföras. avsätter för detta ändamål. Motsvarande förslag för de regionala och kommunala museerna ligger under anslaget 1:6. Vidare avsätter för inrättande av ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. Trossamfund (9:19:2) avvisar regeringens förslag att höja anslaget för stöd till trossamfunden med . Film (10:1) vill stimulera till fler filmer på minoritets- och invandrarspråk och avsätter för dessa ändamål . Dessutom vill vi ha fler produktionssamarbeten mellan de nordiska länderna, och anser att Filmpool Nord bör ges i uppdrag att aktivt bygga upp ett internationellt samiskt filmcenter tillsammans med och . För detta anslår vi . Produktionscentrum för film har byggts upp i tre regioner med statliga och regionala medel. Därutöver finns 16 regionala resurscentrum som inte haft stora resurser för produktion, men som gör ett stort och viktigt arbete för att sprida film och filmintresse, inte minst i skolorna. Förutom att dessa centrum genom att stimulera till medieundervisning bidrar till att göra filmen till ett demokratiskt medium fungerar de också som distributörer. vill stärka stödet till regionala produktions- och resurscentra med . Ideella filmvisningsorganisationer som och Folkets Hus och Parker bör ha ökat offentligt stöd och även enskilda seriösa biografer, filmstudior och filmfestivaler ska uppmuntras och kunna få del av detta stöd. föreslår att avsätts. Sammantaget föreslår en ökning med till filmområdet jämfört med regeringen. Medier (11:111:5) De finsktalande och de som förstår finska i finska förvaltningsområden ska enligt ha samma möjlighet att se finska tv-program som de som bor i , och . För att möjliggöra detta avsätter vi . avvisar regeringens neddragning av stödet till taltidningarna. Den nya tekniken är inte införd och det kommer att dröja innan några kostnadseffektiviseringar som motsvarar neddragningen är gjorda. Att redan nu dra ned på stödet riskerar att drabba verksamheten och därmed synskadade personers tillgång till medier. föreslår en ökning av anslaget till taltidningar med . Ungdomspolitik (12:112:2) En grundförutsättning för att kulturen ska kunna utvecklas är att det finns bra rum för alla möjliga aktiviteter. Det kan handla om replokaler, mötesplatser, skapande verkstad, teaterscener och mycket annat. Det behövs lokaler både för arrangemang, för eget fritt skapande och för mötesverksamhet. avsätter som ska gå till mötes- och kulturlokaler drivna av ungdomsorganisationer. Politik för det civila samhället (13:113:6) Det räcker inte med att det finns lokaler; dessa måste också vara både ändamålsenliga och tillgängliga.