bet · H001SoU1 · 2012-12-06 00:00:00 — Vidare avslår motionsyrkanden om insatser mot hemlöshet, vräkning av barnfamiljer, kartläggning av hemlöshet, allas rätt till en bostad, definition av hemlöshet, forskning om hemlöshet, hyran direkt från bidraget, , kvinnojourer, våldsutsatta utan uppehållstillstånd, brottsofferjourer med hbtq-kompetens, försörjningsstöd och stöd till nykterhetsorganisationer. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (SD), 17 (V), 18 (S), 19 (MP), 20 (V), 21 (V), 22 (MP, V), 23 (S, MP, V), 24 (S, MP, V), 25 (MP, V), 26 (MP, V), 27 (V) och 28 (S, MP) samt särskilda yttrandena 8 (S) och 9 (S). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . Anslagets ändamål är att finansiera bidrag för utveckling av socialt arbete genom bl.a. satsningar på evidensbaserad praktik i , satsningar för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarinflytande, satsningar mot hemlöshet, nya bestämmelser för att stärka förutsättningarna för och uppföljningen av den sociala barn- och ungdomsvården samt andra särskilda tillfälliga åtgärder i samma syfte, reformering av försörjningsstödet, bidrag för att utveckla samverkan med idéburna organisationer, bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser mot våld mot kvinnor. Regeringens satsning för att bl.a. stärka skyddet för barn och ungdomar inom den sociala barn- och ungdomsvården fortsätter. innebär det att detta anslag ytterligare ökas med . fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss om stärkt stöd och skydd för barn och unga. Förslagen i lagrådsremissen innebär ett förtydligat ansvar för kommunerna och i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen bör därmed det generella stödet till kommunsektorn höjas. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 ökas med och att anslaget 4:7 minskas med motsvarande belopp. Regeringen har framför allt inom ramen för överenskommelsen med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik gjort riktade kunskaps- och infrastruktursatsningar i . Eftersom dessa satsningar gynnar samtliga målgrupper för insatser har finansieringen hämtats från flera anslag. För att renodla finansieringen av denna typ av insatser föreslår regeringen att förs över från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken till anslaget 4:7. Regeringen avser att se över behovet av nivån på de socialtjänstövergripande kunskaps- och infrastruktursatsningarna inför budgetpropositionen 2015. föreslår regeringen även att verksamheten vid den nyinrättade hämtar en del av sin finansiering från anslaget 4:7. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:9 tillförs och att anslaget 4:7 minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökar med jämfört med . Inom ramen för regeringens hemlöshetsstrategi, Hemlöshet många ansikten, mångas ansvar, genomfördes ett antal insatser under 20072009. Huvudaktiviteten inom strategins samtliga mål var att ge stöd till lokalt utvecklingsarbete för att utveckla arbetssätt och arbetsorganisation i syfte att åstadkomma uthålliga strukturer i arbetet mot hemlöshet. Andra viktiga insatser har varit de vägledande dokument som har tagits fram och som syftar till att ge kommunerna stöd i bl.a. det vräkningsförebyggande arbetet samt ge olika aktörer stöd i valet av boendelösningar för hemlösa personer (Hemlöshet många ansikten, mångas ansvar, ). Ett viktigt stöd i arbetet med hemlöshet är det webbverktyg som har publicerat och som ska fungera som en kunskapsportal där information och verktyg finns samlat för dem som arbetar mot hemlöshet. har publicerat den fjärde nationella kartläggningen av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Målsättningen med kartläggningen är att genom kunskap skapa förutsättningar för huvudmännen att bedriva ett effektivt arbete samt att utforma insatser till stöd för hemlösa. Av kartläggningen framgår att hemlösheten har ökat sedan mätningen 2005. Det är dock färre personer som under mätveckan helt saknar en bostad eller ett boende, vilket kan ses som ett tecken på att tak över huvudet-garantin, som var ett av målen i regeringens hemlöshetsstrategi, har tagits på allvar. Ökningen av hemlösa personer gäller främst personer som bor i relativt stabila boendelösningar, t.ex. försökslägenheter. Kartläggningen visar att män är överrepresenterade bland de hemlösa, är män medan är kvinnor. Hemlösa kvinnor bor i större utsträckning i försökslägenheter än män. Däremot är män i större utsträckning akut hemlösa. För att påskynda arbetet mot hemlöshet och för att stimulera kommunerna att arbeta aktivt utifrån aktuell kunskap tillsatte regeringen en nationell samordnare med uppgift att hjälpa huvudmännen att formulera regionalt anpassade strategier. Syftet är att främja att varje kommun utvecklar en uthållig struktur i arbetet för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden tillsammans med berörda parter. Av utvärderingen av hemlöshetssatsningarna samt av om hemlöshetsstrategin framgår att många kommuner fortfarande arbetar efter lokala modeller och lösningar och i allt för liten grad utgår från tillgänglig kunskap. Till exempel tycks ett aktivt vräkningsförebyggande arbete vara avgörande för hur väl kommunerna lyckas förhindra vräkningar. I detta arbete krävs att samarbetar med andra kommunala förvaltningar, hälso- och sjukvården, , bostadsföretag, frivilligorganisationer med flera. I många kommuner saknas ett sådant förebyggande arbete. Syftet är att kommunerna med stöd av en nationell samordnare ska utveckla en långsiktig hållbar struktur för att minska antalet barn som drabbas av vräkning och för att bättre förebygga hemlöshet. Målet för arbetet är att utifrån respektive huvudmans ansvarsområde lämna förslag på hur arbetet med att motverka hemlöshet kan samordnas för att bättre än förebygga att personer hamnar i hemlöshet och undvika vräkningar. Regeringen gav samtliga länsstyrelser i uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med att motverka hemlöshet. Uppdraget ska rapporteras . I samband med att länsstyrelserna stödjer kommunerna i deras arbete med att planera bostadsförsörjningen i enlighet med lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar har länsstyrelserna i uppdrag att analysera hur kommunerna beaktar arbetet med att motverka hemlöshet. Länsstyrelserna ska ge kommunerna stöd och råd i planeringen med att motverka hemlöshet i synnerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. publicerades de första öppna jämförelserna av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Jämförelserna baseras på frågor till kommunerna om deras uppsökande verksamhet, handlingsplaner på området samt samverkan med frivilligorganisationer och bostadsbolag. Resultatet visar att av kommunerna har en aktuell beslutad plan för arbetet mot hemlöshet. I små kommuner är andelen . av kommunerna har rutiner för ett förebyggande arbete med målsättningen att förhindra vräkning bland barnfamiljer. Motsvarande siffra för små kommuner är . av kommunerna har aktuella rutiner för extern samverkan med bostadsbolag och hyresvärdar. Betydligt färre av de mindre kommunerna har motsvarande rutiner (). ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om inriktningen på arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i . Avsikten är att arbetet ska konkretiseras i årliga överenskommelser för att stödja huvudmännens arbete inom detta område. Regeringen och SKL slöt en första överenskommelse om stöd för arbetet (dnr S2011/986/FST). Överenskommelsen omfattar åtgärder för och avser bl.a. uppbyggnad av ett regionalt stöd till kunskapsutveckling, lokalt förbättringsarbete och ökad samverkan. Målet är att stärka möjligheter att skapa och använda relevant kunskap och informationsteknik. Överenskommelsens satsningar har avsett utveckling av regionala stödstrukturer, olika former av nationellt stöd, utbildningssatsningar samt insatser som syftat till att öka brukarmedverkan och kartläggning av forskning. SKL ansvarar för samordning, koordinering och kontinuerlig uppföljning av arbetet med de olika satsningarna. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera i vilken utsträckning överenskommelsen bidrar till att förbättra förutsättningarna för att arbeta evidensbaserat och att använda informationsteknik. Utvärderingen ska inriktas på statens och SKL:s styrning, utformning, organisation och uppföljning av arbetet inom ramen för överenskommelsen samt hur överenskommelsen har bidragit till att huvudmännen har effektiviserat och förstärkt sitt arbete med en evidensbaserad praktik. Uppdraget ska redovisas . En slutrapport ska lämnas . Socialsekreterare som arbetar inom den sociala barn- och ungdomsvården har ett komplicerat och ansvarsfullt arbete. Arbetet med att utreda och ge barn det stöd och den hjälp de är i behov av innebär ofta svåra bedömningar som kan vara livsavgörande för barn, ungdomar och föräldrar. Att socialsekreterare som arbetar med dessa uppgifter har tillräcklig kompetens och erfarenhet för att klara uppgifterna är angeläget, bl.a. med hänsyn till barns och föräldrars rätt till rättssäkerhet och till kvaliteter i verksamheten. Regeringen gör i propositionen 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga bedömningen att det finns anledning att ytterligare främja och stödja kunskapsutvecklingen, bl.a. avseende kompetens för personer som arbetar med myndighetsutövning. Regeringen avser därför att ta fram ett underlag i syfte att stärka huvudmännens arbete inom detta område. har föreslagit att det ska krävas socionomexamen för att utföra vissa arbetsuppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Frågan om kompetens hos handläggare inom , inklusive den om barn- och ungdomsvården, kommer att beredas vidare inom ramen för förslaget års Behörighetsutredning i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). Enligt har arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld förbättrats. Kommunerna tar ett helt annat ansvar än tidigare för denna målgrupp. De utvecklingsmedel som regeringen har satsat på området har bidragit till mer utbildning av personal och ett ökat utbud av stödinsatser för våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare. Det förekommer dock fortfarande brister bl.a. när det gäller det långsiktiga arbetet liksom i handläggning, dokumentation och uppföljning av arbetet. behöver också bli bättre på att uppmärksamma och utreda behovet av stödinsatser för barn som har bevittnat våld (). tillsyn visar att personalens kompetens är otillräcklig och att hot- och riskbedömningar inte genomförs i tillräckligt stor utsträckning. konstaterar att kommunerna behöver ett samlat kunskaps- och metodstöd för att kunna bedriva ett mer systematiskt och samordnat utvecklingsarbete på området (utvärdering av fördelade utvecklingsmedel för att förstärka kvinnojoursverksamheter och kvalitetsutveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn 20072009). Regeringen satsar för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har bevittnat våld och våldsutövare. beslutade regeringen att utvecklingsmedlen skulle fördelas på ett mer ändamålsenligt sätt . fördelades till kommunerna för prestationsbaserade insatser och avsattes för att stödja föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå på området. För att fördelningen av medel ska bli ändamålsenlig och bidra till ett långsiktigt metodutvecklingsarbete ska tillsammans med länsstyrelserna ta fram ett nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har bevittnat våld och våldsutövare. Brottsofferverksamhet för homo- och bisexuella personer Regeringen har på olika sätt fortsatt att förstärka stödet till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor samt att förbättra stödet till dem som utsatts, bl.a. genom särskilt stöd till organisationer som främjar brottsofferverksamhet för homo- och bisexuella personer samt personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Enligt socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd för sin försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Biståndet ska tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Om den enskilde är arbetslös har socialnämnden rätt att kräva att han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande på heltid och är villig att ta anvisat arbete. Det innebär också en skyldighet att delta i verksamheter som anordnas för arbetslösa inom ramen för den nationella arbetsmarknadspolitiken. Genom 4 kap 4 § socialtjänstlagen (SoL) har också rätt kräva av i första hand unga personer, som inte lyckats få fotfäste på arbetsmarknaden eller kunnat få någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd, att de deltar i praktik eller kompetenshöjande verksamhet som kommunen anvisar. har en skyldighet att samverka med andra berörda myndigheter, framför allt Arbetsförmedlingen, för att åstadkomma en samordning av insatserna. Ett av regeringens övergripande mål är att få fler personer i arbete och minska utanförskapet och därmed öka förmågan till självförsörjning. Ett prioriterat område är därför att göra det mer lönsamt för biståndsmottagare att ta tillfälliga jobb och att utöka sin arbetstid. Vidare är det viktigt att biståndsmottagare får tillgång till insatser som ökar deras möjlighet att få arbete som kraven på deltagande i sådana aktiviteter stärks. Regeringen har därför för avsikt att föreslå att beräkningen av försörjningsstödet förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Syftet med förändringen är att minska marginaleffekterna vid arbete. Utformningen av en sådan förändring, en s.k. jobbstimulans, har föreslagits i en departementspromemoria från (Ds 2012:26 Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet m.m.) som har varit på remiss. Remisstiden gick ut . I departementspromemorian föreslås att jobbstimulansen ska träda i kraft . Kostnaderna för jobbstimulansen beräknas till på årsbasis. Regeringen avser att återkomma till om reformens närmare utformning. Vidare tänker regeringen föreslå att kommunerna får rätt att anvisa alla personer med försörjningsstöd, oavsett ålder, till praktik och kompetenshöjande insatser. Ett sådant förslag ingår också i departementspromemorian. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Regeringen har vidare gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga insatserna till arbetslösa biståndsmottagare som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen samt att komma med förslag på hur samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen kan förbättras. Vidare ska Statskontoret följa upp hur kommunerna tillämpar rätten att ställa krav på den som har försörjningsstöd och har arbetsförmåga att vara aktivt arbetssökande och delta i anvisade aktiviteter. Motioner med anslagseffekt 2013 I partimotion 2012/13:So489 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för anvisar mer än regeringen har föreslagit. Av det föreslagna tillskottet är avsett för att stärka skyddet för barn och unga inom den sociala barn- och ungdomsvården. För inrättandet av ett barnfridscentrum avsätts och för att göra till ett nationellt för frågor om missbruk och ungdomar avsätts . Vidare satsar motionärerna för att ge kvinnojourerna i landet ett stabilt statligt grundstöd. För att stimulera en kompetensutveckling inom bland personal som arbetar med funktionsnedsättningar avsätts och för att stödja en satsning på resursjourer som har kompetens att ta emot missbrukande kvinnor respektive kvinnor med psykiska funktionsnedsättningar avsätts . För att göra Nationellt centrum för kvinnofrid tillgängligt även för kvinnor som är döva och hörselskadade bör det införas en möjlighet att kommunicera med teckentolk där. För detta avsätts . Vidare satsar motionärerna för att kommunerna ska ha ekonomisk möjlighet att även ge stöd och skyddat boende till papperslösa kvinnor som utsatts för våld. Dessutom avsätts för att inrätta ett nationellt resurscentrum mot prostitution samt till brottsofferjourer för hbt-personer. Slutligen avvisar motionärerna den s.k. jobbstimulansen inom det ekonomiska biståndet och minskar anslaget med . Alla som får försörjningsstöd endast på grund av arbetslöshet borde i stället få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, och grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen bör utvidgas till alla som aktivt söker arbete hos Arbetsförmedlingen. I kommittémotion 2012/13:So3 av m.fl. begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att inrätta ett barnfridcentrum. För att ytterligare stärka kompetensen behövs enligt motionärerna ett nationellt som kan hämta in och sprida kunskaper för att utjämna skillnader i kunskap och behandling eller utredning mellan olika regioner när det gäller barn som utsätts för våld och övergrepp. Motioner utan anslagseffekt 2013 I kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) begärs i yrkande 54 ett tillkännagivande om insatser för att motverka hemlöshet. Motionärerna anser att ambitionen måste vara att ingen ska vara hemlös. Insatserna för att bekämpa hemlösheten måste intensifieras. Arbetet måste handla om två olika perspektiv, dels att se till att de som är hemlösa kan få ett värdigt boende, dels att förhindra att fler hamnar i hemlöshet. Det behövs ett brett spektrum av lösningar och modeller i arbetet mot hemlöshet. Det är viktigt att det finns ett nationellt engagemang som underlättar kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte om olika modeller och resultat. En liknande begäran finns i yrkande 57 i kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S). I motion 2011/12:So603 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ta krafttag mot hemlösheten. I motion 2011/12:So507 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om bostadskontrakt. Motionärerna föreslår att medborgarna ska ges ett gemensamt, individanpassat och aktivt samhällsstöd, under frivilliga former, för att klara ett eget boende. I kommittémotion 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs i yrkande 28 ett tillkännagivande om att det trots alla satsningar behövs fler åtgärder för att hjälpa hemlösa. I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) begärs i yrkande 32 ett tillkännagivande om att ta fram en handlingsplan med en nollvision mot hemlöshet. Motionärerna anser att rätten för alla till en egen bostad i borde vara självklar och att problemet är nationellt. och regeringen bör därför också ta det nationella ansvaret. Regeringen bör få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlösheten. En liknande begäran finns i yrkande 16 i kommittémotion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V). I kommittémotion 2011/12:C349 av m.fl. (S) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om åtgärder för att motverka vräkningar av barnfamiljer. För ett säkerställa att barn inte vräks vill motionärerna förstärka kraven så att fastighetsägaren eller hyresvärden anmäler samtliga vräkningar till i kommunen innan vräkningen verkställs. Om inte denna anmälan bifogas ska kronofogden bortse från att verkställa vräkningen. En likalydande begäran finns i yrkande 17 i kommittémotion 2012/13:C388 av m.fl. (S) och en liknande begäran i motion 2012/13:So505 av och (båda S). I motion 2011/12:So204 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över hur man kan förhindra att barn vräks. I motion 2011/12:So231 av samme motionär begärs ett tillkännagivande om att upprätthålla nollvisionen om att barn inte ska vräkas från sina hem. I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) finns i yrkande 35 en begäran om ett tillkännagivande om vräkningar av barnfamiljer. Motionärerna anser att det är oacceptabelt att barn är hemlösa och menar att det inte ska vara möjligt att vräka barnfamiljer innan dessa har ett gott boende att flytta till. En liknande begäran finns i yrkande 7 i kommittémotion 2012/13:Sf362 av m.fl. (V). I kommittémotion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att vräkning av barnfamiljer bör förbjudas. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 13. I motion 2011/12:So213 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om åtgärder så att barn inte ska behöva drabbas av bostadslöshet. Ett likalydande yrkande finns i motion 2012/13:So485 av och (båda MP). I motion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om barn som vräks från sina hem. Motionärerna menar att det, trots den nolltolerans som regeringen har utlovat, kvarstår en hel del problem som måste ses över. I motion 2011/12:So527 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att förhindra hemlöshet bland barn. I kommittémotion 2011/12:C349 av m.fl. (S) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om åtgärder för att bekämpa hemlöshet. Motionärerna anser att regeringen bör kartlägga hemlösheten i oftare än vad som sker och återkomma till med förslag till riktade åtgärder för att på ett bättre sätt bekämpa och förebygga hemlöshet. En likalydande begäran finns i yrkande 18 i kommittémotion 2012/13:C388 av m.fl. (S). I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) begärs i yrkande 33 ett tillkännagivande om en regelbunden kartläggning av hemlösheten. En likalydande begäran finns i yrkande 18 i kommittémotion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V). Allas rätt till en bostad I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) begärs i yrkande 36 ett tillkännagivande om allas rätt till en bostad. Motionärerna anser att regeringen bör utreda och föreslå lagändringar. I kommittémotion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) finns i yrkande 21 en likalydande begäran. I motion 2011/12:C229 av (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om rätten till en bostad. Motionären påpekar att rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna som i svensk grundlag. En liknande begäran finns i yrkande 3 i motion 2012/13:C353 av samme motionär. I kommittémotion 2011/12:C403 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om en definition av hemlöshet. Motionärerna anser att och fortsatta arbete med frågor om hemlöshet framöver bör anpassas till de definitioner som rekommenderas av den europeiska samorganisationen för boende och hemlöshetsfrågor (Feantsa). I motion 2011/12:So377 av (KD) begärs ett tillkännagivande om utvecklad forskning och en nollvision för hemlöshet. I motion 2012/13:So278 av och (båda KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att vidareutveckla och implementera forskning om hemlöshet och särskilt beakta barnperspektivet. Hyran direkt från bidraget I motion 2011/12:So419 av och i (båda C) begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av regelverket så att hyran kan tas direkt från det ekonomiska biståndet eller från bostadsbidraget för att förhindra vräkning. Ett liknande begäran finns i motion 2012/13:So431 av (M) och i motion 2012/13:So514 av (M). I motion 2012/13:So534 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att skapa ett nationellt centrum för . I motion 2011/12:So352 av och (båda S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av jämlika resurser till verksamheter som ger stöd till våldsutsatta kvinnor och barn. I motion 2011/12:So372 av (S) (delvis) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att alla kommuner inrättar kvinnojourer. I motion 2011/12:So501 av (S) begärs ett tillkännagivande om kvinnojourerna för att möjligheten att få hjälp ska bli en nationell rättighet som är likartad i hela landet.