bet · GZ01MJU21 · 2012-06-04 00:00:00 — 2011/12:MJU21 Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:138 Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Med anledning av propositionen har fyra följdmotioner med sammanlagt 16 yrkanden väckts. I betänkandet behandlar utskottet även 67 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör djurskydd och djurhälsovård. Propositionen innehåller förslag till ändringar i djurskyddslagen (1988:534) som syftar till att fullt ut genomföra och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Ändringarna innebär bl.a. följande. Definitionen av djurförsök utvidgas till att omfatta bevarande av en stam av djur med förändrad arvsmassa. Det införs ett krav på att djurförsök ska klassificeras efter svårhetsgrad. Av ett tillstånd att använda, föda upp, förvara eller tillhandahålla försöksdjur ska det framgå vem som är innehavare av tillståndet liksom vem eller vilka som är föreståndare och vilken veterinär eller expert som är knuten till verksamheten. Vidare föreslås att tillståndshavaren ska ha ansvaret för att reglerna följs i en verksamhet som innefattar försöksdjur. Godkännande att använda djur i djurförsök föreslås kunna återkallas. En ny straffbestämmelse föreslås som innebär att överträdelse av bestämmelser om kompetens och metoder vid infångande av vilt levande djur avsedda att användas som försöksdjur straffbeläggs. Vidare görs bedömningen att den djurförsöksetiska prövningen bör finansieras med avgifter. Utöver de förslag som är motiverade av direktivet föreslås bl.a. att det inrättas en central djurförsöksetisk nämnd. De nuvarande djurförsöksetiska nämnderna föreslås bli benämnda regionala djurförsöksetiska nämnder. Den centrala djurförsöksetiska nämnden föreslås ha till uppgift att pröva överklaganden av beslut som har meddelats av en regional djurförsöksetisk nämnd. Den centrala nämnden föreslås även ha till uppgift att i efterhand utvärdera genomförda djurförsök. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Utskottet ställer sig bakom de bedömningar som regeringen har gjort i propositionen och föreslår att antar regeringens lagförslag. Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande (S) från den allmänna motionstiden ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att det inom EU införs en tydlig märkning av kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avslås. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 23 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den centrala djurförsöksetiska nämnden antar 21 c § och 21 d § regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). Därmed bifaller proposition 2011/12:138 i denna del och avslår motionerna 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2011/12:138 i denna del. 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (V) Djurskyddsorganisationers möjlighet att överklaga 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del. Reservation 5 (MP, V) 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (V) Handlingsplan för att minska antalet djurförsök 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkande 5, 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:MJ438 av de (M). Reservation 8 (MP, V) 2011/12:MJ12 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:MJ14 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:MJ215 av (S) i denna del. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP, V) Validering av alternativa metoder 2011/12:MJ15 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) 2011/12:MJ453 av de (M) yrkande 1. Kemikalier och djurfria försöksmetoder 2011/12:MJ336 av (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2011/12:MJ453 av de (M) yrkande 2. Reservation 12 (S, MP, V) 2011/12:MJ13 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:MJ215 av (S) i denna del. Reservation 13 (S, MP, V) 2011/12:MJ213 av och (båda S), 2011/12:MJ227 av (KD), 2011/12:MJ243 av m.fl. (FP) yrkandena 16, 2011/12:MJ304 av i (S), 2011/12:MJ361 av (S), 2011/12:MJ362 av (S), 2011/12:MJ365 av (S), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:MJ403 av (M), 2011/12:MJ413 av (C), 2011/12:MJ436 av de (M) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2011/12:MJ476 av (C). Reservation 14 (S, MP, V) 2011/12:MJ203 av m.fl. (V), 2011/12:MJ220 av m.fl. (MP), 2011/12:MJ264 av (FP), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:MJ436 av de (M) yrkande 2 i denna del och 2011/12:MJ443 av (SD) yrkande 1. Reservation 15 (S) Reservation 16 (MP, V) 2011/12:MJ219 av och (båda MP) och 2011/12:MJ404 av (M). Reservation 17 (MP, V) 2011/12:MJ372 av (S). 2011/12:MJ249 av och (båda S), 2011/12:MJ334 av (FP), 2011/12:MJ366 av (S), 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 11, 2011/12:MJ430 av m.fl. (S) och 2011/12:MJ439 av (SD). Reservation 18 (SD) 2011/12:MJ222 av (S), 2011/12:MJ234 av (FP), 2011/12:MJ369 av (S) och 2011/12:MJ388 av de (M). Reservation 19 (SD) 2011/12:MJ443 av (SD) yrkande 2 och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 20 (SD) Halal- och kosherslaktat kött 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4. Märkning vid import av kött från djur som har slaktats utan bedövning tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning. 2011/12:MJ368 av (S) och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 21 (M, FP, C, KD) 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2011/12:MJ412 av och (båda C). Reservation 22 (S) 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 23 (S) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:138 Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. I propositionen föreslår regeringen att antar regeringens förslag till lag om ändring av djurskyddslagen (1988:534). Förslagen har granskats av Lagrådet. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag till ändringar. Med anledning av propositionen har fyra motioner med sammanlagt 16 yrkanden väckts. I betänkandet behandlar utskottet även 67 motionsyrkanden som rör djurskydd och djurhälsovård från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att det inom EU införs en tydlig märkning av kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 23 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottet höll en intern utfrågning om djurskyddsutredningens betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT 276, 20.10.2010, s. 33) trädde i kraft . Direktivet innehåller bestämmelser till skydd för försöksdjur. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaternas nationella författningar . Dessa bestämmelser ska tillämpas fr.o.m. . En departementspromemoria, Genomförande av EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (Ds 2011:12), har tagits fram inom . Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Landsbygdsdepartementet (dnr L2011/1109). I promemorian lämnas, utöver ändringar till följd av det nämnda direktivet, även ett förslag om utökad anmälningsplikt till kontrollmyndighet om djur inte hålls eller sköts enligt djurskyddslagen. Samma förslag, och andra förslag om anmälningsplikt, lämnas i betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Regeringen avser att bereda frågan om anmälningsplikt till kontrollmyndighet inom ramen för det ärendet. Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att bl.a. överväga om den nuvarande instansordningen för överklaganden av de djurförsöksetiska nämndernas beslut borde behållas eller om en organisation med en central partssammansatt nämnd borde införas, efter modell från etikprövningen av forskning som avser människor. Utredningen, som antog namnet djurförsöksetiska utredning, överlämnade betänkandet Etiskt godkännande av djurförsök nya former för överprövning (SOU 2007:57). Betänkandet har remissbehandlats, och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Landsbygdsdepartementet (dnr Jo2007/2644). Propositionen innehåller förslag till ändringar i djurskyddslagen (1988:534) som syftar till att fullt ut genomföra och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Ändringarna innebär bl.a. följande. Definitionen av djurförsök utvidgas till att omfatta bevarande av en stam av djur med förändrad arvsmassa. Det införs ett krav på att djurförsök ska klassificeras efter svårhetsgrad. Av ett tillstånd att använda, föda upp, förvara eller tillhandahålla försöksdjur ska det framgå vem som är innehavare av tillståndet liksom vem eller vilka som är föreståndare och vilken veterinär eller expert som är knuten till verksamheten. Vidare föreslås att tillståndshavaren ska ha ansvaret för att reglerna följs i en verksamhet som innefattar försöksdjur. Godkännande att använda djur i djurförsök föreslås kunna återkallas. En ny straffbestämmelse föreslås som innebär att överträdelse av bestämmelser om kompetens och metoder vid infångande av vilt levande djur avsedda att användas som försöksdjur straffbeläggs. Regeringen gör vidare bedömningen att den djurförsöksetiska prövningen bör finansieras med avgifter. Utöver de förslag som är motiverade av direktivet föreslår regeringen bl.a. att det inrättas en central djurförsöksetisk nämnd. De nuvarande djurförsöksetiska nämnderna föreslås bli benämnda regionala djurförsöksetiska nämnder. Den centrala djurförsöksetiska nämnden föreslås ha till uppgift att pröva överklaganden av beslut som har meddelats av en regional djurförsöksetisk nämnd. Den centrala nämnden föreslås även ha till uppgift att i efterhand utvärdera genomförda djurförsök. Ändringarna föreslås träda i kraft . Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår motionsyrkanden (S, MP, SD, V) om den centrala djurförsöksetiska nämnden, definitionen av djurförsök, djurskyddsorganisationers möjlighet att överklaga, avgift för prövning, ansökan om djurförsök, handlingsplan för att minska antalet djurförsök, ett 3R-center, validering av alternativa metoder, forskningsmedel samt kemikalier och djurfria försöksmetoder. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V), 3 (V), 4 (V), 5 (MP, V), 6 (MP), 7 (V), 8 (MP, V), 9 (S), 10 (MP, V), 11 (SD), 12 (S, MP, V) och 13 (S, MP, V). Direktiv /63/EU ersätter ett tidigare direktiv, direktiv. Så som framhålls i propositionen har många av det nya direktivets bestämmelser sin motsvarighet i den svenska lagstiftningen. Direktivet är formulerat så att det i hög grad ska vara möjligt för medlemsstater att behålla befintliga nationella strukturer och system. I det svenska regelverket behöver justeringar göras i såväl djurskyddslagen och djurskyddsförordningen som i föreskrifter, enligt regeringen. I propositionen föreslås de lagändringar som fordras för att uppfylla kraven i direktivet om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Direktivet medför vidare ett flertal ändringar i djurskyddsförordningen. Dessa, och överväganden när det gäller behov av ändringar i föreskrifter, behandlas i viss utsträckning i propositionen. Direktivet möjliggör för medlemsstaterna att behålla bestämmelser som syftar till ett mer långtgående skydd av försöksdjur. I de fall de svenska bestämmelserna innehåller sådana striktare bestämmelser är utgångspunkten att de bestämmelserna ska behållas. I propositionen behandlas även sådana bedömningar i viss utsträckning. I propositionen föreslår regeringen att definitionen av djurförsök ska utökas till att även omfatta bevarande av en stam av djur med förändrad arvsmassa genom avel med bibehållande av djurens genetiska egenskaper i det fall djur kan orsakas lidande. Vidare föreslås att definitionen av försöksdjur ska utvidgas till att omfatta alla djur som är avsedda att användas i djurförsök. Begreppet försöksdjur ska även omfatta djur som har använts eller varit avsedda att användas i djurförsök och som förvaras på en anläggning eller i ett annat förvaringsutrymme för försöksdjur. När det gäller direktivets krav på att den alternativa metod som ersätter djurförsök ska vara vetenskapligt tillfredsställande gör regeringen bedömningen att det redan är genomfört i svensk lagstiftning. Enligt propositionen ska det tydliggöras i djurskyddslagen att djur som avlivas, i andra fall än genom slakt, ska skonas från onödigt obehag och lidande. Regeringen föreslår också att viltlevande försöksdjur ska fångas av personer som har den utbildning och kompetens som krävs för uppgiften samt med metoder som utsätter djuren för minsta möjliga lidande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om utbildning, kompetens och metoder vid infångandet av sådana djur. När det gäller den etiska bedömningen av djurförsök föreslår regeringen att den djurförsöksetiska nämnden ska klassificera djurförsök utifrån graden av lidande hos djuret i kategorierna terminal, ringa svårhet, måttlig svårhet eller avsevärd svårhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om ansökan om etiskt godkännande. Vidare föreslås att den djurförsöksetiska nämnden även ska besluta om djurförsöket ska utvärderas i efterhand vid prövning av ett ärende om användning av försöksdjur. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om utvärdering i efterhand av godkända djurförsök. Enligt regeringen bör den icke-tekniska sammanfattningen uppdateras med uppgiften om att ett djurförsök ska utvärderas i efterhand och med resultatet av utvärderingen. Regeringen bedömer att ett beslut om etiskt godkännande bör gälla i högst för beslutet och föreslår vidare att ett etiskt godkännande om användning av djur i djurförsök ska kunna återkallas av en djurförsöksetisk nämnd om djurförsöket inte utförs i enlighet med godkännandet. Enligt regeringen bör de djurförsöksetiska nämnderna inom ramen för prövningen av ett ärende om etiskt godkännande ta ställning till om det finns vetenskapliga skäl att medge undantag från vissa bestämmelser som reglerar verksamhet med försöksdjur. Vad beträffar uppfödare, leverantörer och användare av försöksdjur föreslår regeringen att den som har tillstånd att använda, föda upp, förvara eller tillhandahålla försöksdjur ska se till att verksamheten bedrivs enligt djurskyddslagen, de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de EU-bestämmelser som kompletteras av lagen. En eller flera föreståndare ska ansvara för verksamhet som innebär användning, uppfödning, förvaring eller tillhandahållande av försöksdjur. Vidare föreslås att en kvalificerad expert ska ge råd och anvisningar om användning, uppfödning, förvaring eller tillhandahållande av försöksdjur, i stället för en veterinär, i de fall där det är lämpligare. Enligt propositionen ska den fysiska person som är innehavare av tillståndet eller, om innehavaren är en juridisk person, en ställföreträdare för denne, anges i tillståndet. Även den eller de personer som är föreståndare och veterinär eller expert ska anges i tillståndet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter eller i det enskilda fallet besluta om uppgifter, utbildning och kompetens för den person som har till uppgift att se till att verksamheten bedrivs enligt gällande regler samt för veterinären eller experten. I propositionen föreslås vidare att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för den som föder upp, förvarar eller använder försöksdjur att märka djur m.m. ska utvidgas till att gälla även skyldighet att lämna information om enskilda djur. Det föreslås också att det vid användning, uppfödning, förvaring eller tillhandahållande av försöksdjur ska finnas ett djurskyddsorgan. Detta organ ska ge råd till personalen i frågor om djurskydd och övervaka verksamheten från djurskyddssynpunkt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska ges rätt att meddela föreskrifter om djurskyddsorganets sammansättning och ytterligare föreskrifter om dess uppgifter. Enligt propositionen bör försöksdjursråd vara nationell kommitté för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. En central djurförsöksetisk nämnd ska inrättas. Den ska ha till uppgift att pröva överklaganden av beslut som har meddelats av en regional djurförsöksetisk nämnd. Nämndens namn ska vara Centrala djurförsöksetiska nämnden. Nämnden ska även ha till uppgift att i efterhand utvärdera genomförda djurförsök. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om den centrala djurförsöksetiska nämnden. Regeringen gör bedömningen att bestämmelser om den centrala djurförsöksetiska nämnden bör tas in i djurskyddslagen. När det gäller den centrala djurförsöksetiska nämndens storlek, sammansättning och beslutförhet föreslår regeringen att den ska bestå av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare, och sex övriga ledamöter. Av de övriga ledamöterna ska fyra ha vetenskaplig kompetens och två vara lekmän. En av lekmännen ska företräda djurskyddsintressen. Ledamöterna med vetenskaplig kompetens ska alltid vara i flertal när ett ärende avgörs. Ledamöter och ersättare ska utses av regeringen. Den centrala nämnden ska vara beslutför när ordföranden samt minst tre ledamöter med vetenskaplig kompetens och minst en lekman är närvarande. Ordföranden ska ensam kunna fatta beslut om avvisning eller avskrivning av ärenden på formell grund och om rättelse av skrivfel och liknande. Ordföranden ska också ha rätt att lämna över sådana uppgifter till en föredragande vid den centrala djurförsöksetiska nämnden. Regeringen föreslår vidare att dagens djurförsöksetiska nämnder ska benämnas regionala djurförsöksetiska nämnder. Enligt propositionen bör vara värdmyndighet för Centrala djurförsöksetiska nämnden. Vidare bör organisationen för de nuvarande djurförsöksetiska nämnderna behållas. I propositionen föreslås att en regional djurförsöksetisk nämnds beslut i ett ärende om etisk prövning av djurförsök ska få överklagas till Centrala djurförsöksetiska nämnden. Den centrala nämndens beslut ska inte få överklagas. Regeringen gör bedömningen att det förslag som innebär att ett ärende ska kunna överlämnas från en regional djurförsöksetisk nämnd till den centrala djurförsöksetiska i det fall en ansökan ger upphov till frågor av ny och principiell karaktär eller om den regionala nämnden är oenig om utgången av den djurförsöksetiska prövningen inte bör genomföras. När det gäller straff föreslår regeringen att överträdelser av föreskrifter som meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om krav på kompetens och metoder vid infångande av viltlevande djur ska straffbeläggas genom en ny straffbestämmelse. Straffskalan ska vara böter. Vidare gör regeringen bedömningen att djurskyddslagens straffbestämmelser bör behållas när det gäller överträdelse av kravet på att användning av djur i djurförsök ska ha godkänts av en djurförsöksetisk nämnd. Regeringen anser att den som ansöker om att få ett godkännande för att använda djur i djurförsök bör betala en avgift för den djurförsöksetiska prövningen. Regeringen bör få disponera dessa avgifter, enligt propositionen. Kostnaden för utvärdering av genomförda djurförsök i efterhand bör finansieras med allmänna medel. Beträffande konsekvenser av regeringens förslag framhåller regeringen att merparten av de föreslagna förändringarna inte kommer att innebära några ökade kostnader för aktörerna eftersom de faktiska effekterna bedöms vara små. De förslag som främst bedöms medföra ökade kostnader enligt regeringen är krav på klassificering av djurförsök, krav på utvärderingar i efterhand och inrättande av djurskyddsorgan hos uppfödare, leverantörer och användare av försöksdjur. Till detta kommer initiala kostnader för utbildning om den förändrade lagstiftningen. Regeringens bedömning är att det är uppfödare, leverantörer och användare av försöksdjur, de djurförsöksetiska nämnderna, och den utvärderingsansvariga myndigheten som kommer att få extra kostnader med anledning av förslaget. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ13 (S) yrkande 4 bör besluta att den centrala djurförsöksetiska nämnden ska bestå av en ordförande och sju övriga ledamöter och att fyra av de övriga ledamöterna ska ha vetenskaplig kompetens och tre vara lekmän. En av lekmännen ska företräda djurskyddsintressen. Ledamöterna med vetenskaplig kompetens ska alltid vara i flertal när ett ärende avgörs. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. I kommittémotion 2011/12:MJ14 (V) yrkande 5 delvis anförs att antalet ledamöter med vetenskaplig kompetens och lekmän bör vara lika i den centrala djurförsöksetiska nämnden. Enligt yrkande 1 i sistnämnda motion bör all användning av försöksdjur omfattas av kraven på etisk prövning och tillämpningen av principen om 3R. Det framhålls att den nuvarande svenska definitionen bör behållas eftersom den är vidare än definitionen i direktivet, t.ex. omfattar den alla djur som avlivas i syfte att deras organ ska användas för vetenskapliga experiment. I samma motion yrkande 4 anförs att den som ansöker om att få ett godkännande för att använda djur i djurförsök bör åläggas att tydligt ange vilka eftersökningar som gjorts inom vart och ett av de tre områdena Refine, Reduce och Replace, alltså att förfina, begränsa antalet djur eller helt ersätta djurförsöket. Vidare anförs i samma motion yrkande 5 delvis att djurskyddsorganisationer ska kunna överklaga beslut om att godkänna djurförsök till den centrala djurförsöksetiska nämnden. Även i motion 2011/12:MJ12 (MP) yrkande 3 framhålls att djurskyddsorganisationer bör ges möjlighet att överklaga besluten i de regionala djurförsöksetiska nämnderna. I sistnämnda motion (yrkande 4) framhålls att avgiften för prövningen i de djurförsöksetiska nämnderna bör utformas med hänsyn till effekterna för djurskyddet eftersom klokt utformade avgifter kan tjäna ett dubbelt syfte, dels som styrmedel för att ersätta djurförsök med alternativa metoder, dels för att minska antalet djur som utnyttjas i försöken. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ14 (V) yrkande 6 bör intäkterna från avgifterna för djurförsöksetisk prövning oavkortat gå till satsningar på 3R. I flera motioner påpekas att det slutliga målet enligt direktivet är att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det och att det därför behövs en handlingsplan för att minska antalet djurförsök.