bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Anslaget får särskilt användas för kostnader för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, för artbevarande och viltförvaltning, samt i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2013 och med för ökade kostnader inom rovdjursförvaltningen. För arbetet med bekämpning av invasiva främmande arter föreslår regeringen att anslaget ökas med 20132016. Vidare föreslås att överförs till anslaget 1:2 Miljöövervakning för finansiering av havsmiljöövervakning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142037. Enligt motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del bör anslaget förstärkas med . När alltmer natur skyddas behövs mer resurser för skötseln av skyddade områden. För ett antal hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Även i motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del begärs att anslaget bör tillföras eftersom det är underdimensionerat i förhållande till behovet att sköta och förvalta skyddade områden och bevara arter. Ökade insatser kommer att krävas för att uppnå överenskommelsen i om biologisk mångfald till 2020 för att skydda bl.a. land- och vattenområden. I motion 2012/13:MJ211 av (S) uppmärksammas att utbredningen av mårdhundar ger stora, negativa effekter på ekosystemet och den biologiska mångfalden samt risk för smittspridning av sjukdomar. Det är därför viktigt att tillskjuta medel till det nordiska samarbetet inom när projekttiden löper ut . Även i motion 2012/13:MJ420 av (M) i denna del lyfter man fram behovet av att hindra mårdhundens expansion genom att säkerställa fortlevnad. Av propositionen framgår att de etappmål för biologisk mångfald som beslutats anger en inriktning för den samhällsomställning som behöver ske för att nå miljökvalitetsmålet. Mot bakgrund av den analys som ges i Miljömålsberedningens betänkande SOU 2011:34 anser regeringen att ytterligare etappmål behöver fastställas. Ytterligare insatser kan även behöva göras för att på ett tydligt sätt ska bidra till att nå målen i för biologisk mångfald till 2020 och de globala målen i den strategiska plan för biologisk mångfald 20112020, som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i . Regeringen har därför gett Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Beredningen har presenterat en plan som omfattar en delrapportering med inriktning på arbete med skydd och skötsel av landområden respektive utveckling av miljöhänsyn i skogsbruket. De åtgärder som befintliga styrmedel har lett till är otillräckliga och arbetet med att säkra resilienta ekosystem och hejda förlusten av biologisk mångfald behöver intensifieras och effektiviseras. Det finns bl.a. brister i samordning, styrmedel och resurser. Synergier med miljökvalitetsmålet begränsad klimatpåverkan när det gäller styrmedel och markanvändning bör t.ex. eftersträvas så att negativa effekter på biologisk mångfald av klimatbetingade åtgärder undviks. När det gäller framgår det av regeringens proposition att är projektledare för ett Life-projekt, med en budget på , som bekämpar den invasiva mårdhunden. Projektet, som omfattar de nordiska länderna utom , har framgångsrikt hindrat spridning i de deltagande länderna och kraftigt begränsat populationen. Mårdhunden tillhör de mest problematiska invasiva arter som har identifierats av det europeiska samarbetsprojektet , på grund av att den orsakar omfattande skador på biologisk mångfald, framför allt på groddjur och sällsynta fågelarter i näringsrika våtmarker. Befintliga styrmedel är väl utvecklade och används. I ett svar på en skriftlig fråga 2012/13:2 om i anförde miljöminister bl.a. att framgångsrikt har hindrat spridning i de deltagande länderna och kraftigt begränsat populationen. Regeringen bedömer att kraftfulla åtgärder kommer att behöva vidtas för att hindra att invasiva främmande arter orsakar stora problem för biologisk mångfald och ett hållbart nyttjande av mångfalden (prop. 2009/10:155). har regeringen beslutat om nya etappmål för biologisk mångfald (regeringsbeslut I:4, M2012/1171/Ma). Etappmålet om invasiva främmande arter innebär att invasiva främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bl.a. hälsa ska vara bedömda och prioriterade insatser för bekämpning ha inletts . Detta kräver förstärkningar av miljöbudgeten . Regeringen föreslår därför enligt vad som framgår ovan att tillförs (prop. 2012/13:1). I samband med beslutet om etappmål angav regeringen att i de fall man redan känner till att det finns stora faror förknippade med en viss invasiv främmande art, bör åtgärder inledas för att förhindra att det uppstår risker för biologisk mångfald, hälsa och socioekonomiska värden (Ds 2012:23). Det pågår vidare ett arbete med att hos ansöka om att ska få fortsatt finansiering genom EU:s finansieringsprogram Life plus. tar emot projektansökningar, granskar, föreslår förbättringar och kommenterar dem samt vidarebefordrar dem till för utvärdering och beslut. Enligt uppgift från kommer ansökan att vara klar . Problemet med mårdhund spänner över flera EU-länder, varför ett fortsatt samarbete inom behövs. Enligt uppgift från har ställt sig bakom en ansökan om fortsatt EU-finansiering. Besked om medel förväntas . 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Anslaget används för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget får användas till att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget används vidare för att inventera om det förekommer objekt som har förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget används även för att ta om hand historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. I propositionen aviserar regeringen vissa omprioriteringar av verksamheter inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bl.a. inom arbetet med klimatanpassning. Finansiering av dessa föreslås ske genom att minska anslaget med och med ytterligare 20142016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För fleråriga avtal som rör inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden bemyndigas regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142022. Bemyndiganderamen föreslås öka med jämfört med för att även fortsättningsvis kunna bevilja bidrag till större och fleråriga efterbehandlingsprojekt. Enligt kommittémotion 2012/13:MJ412 av m.fl. (SD) bör anslaget öka med eftersom man måste ta situationen i vårt innanhav på allvar. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anslaget förstärks med för att göra det möjligt att sanera flera områden och förgiftade platser i kommuner runt om i . Även i motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del begärs att anslaget ska höjas, med , eftersom det finns stora områden i som är förorenade och behöver miljösaneras. Av propositionen framgår att fördelade hela anslaget, , i statliga bidrag till arbetet med efterbehandling av förorenade områden. Bedömningen är att arbetet leder till att det övergripande syftet med efterbehandling av förorenade områden uppnås, dvs. att långsiktigt minska risken för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön samt att minska mängderna och halterna av metaller och naturfrämmande ämnen i miljön. Efterbehandlingstakten behöver dock fortfarande öka. Vid utgången av 2011 fanns det ca 16 efterbehandlingsprojekt i kö för åtgärd till en sammanlagd kostnad av ca . fortsätter arbetet med att undersöka områden som ska kunna efterbehandlas längre fram. Vid utgången av hade över 2 000 förorenade områden i riskklass 1 eller 2 efterbehandlats och avslutats. Av dessa områden hade 87 åtgärdats med bidragsmedel. pågick efterbehandlingsåtgärder vid 29 områden med statlig finansiering och vid nästan 300 tillsynsobjekt. Med tillsynsobjekt avses förorenade områden med känd ansvarig verksamhetsutövare. Många förorenade områden, framför allt i storstadsregionerna, efterbehandlas inte med bidrag utan i samband med exploatering. Efterbehandlingsarbetet går framåt i takt med ökade erfarenheter. Ansvarsfördelningen av arbetet med förorenade områden har tydliggjorts och engagemanget är stort. Arbetet med sanering av förorenad mark vid Geologiska Undersökning (SGU) gick in i ett operativt skede . Verket är nu engagerat i saneringen av ett trettiotal förorenade områden. För har fokus dels legat på undersökningsmetodik och hantering av förorenade områden, dels på fortsatt uppbyggnad av det nationella ansvaret för forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad inom förorenade områden. En särskild strategisk forskningsplan har utarbetats inom området. Anslaget används främst för att finansiera forskning som stöder arbete inom flera områden som berör miljökvalitetsmålen, forskning som knyter an till samt underlag till internationella förhandlingar. Anslaget ska också finansiera statens andel av den forskning som bedrivs vid IVL som samfinansieras med näringslivet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del föreslås att anslaget ökas med eftersom man vill stärka den forskning som stöder arbete med miljömålen. När det gäller forskning vill utskottet uppmärksamma att under anslaget 2:2 redovisas regeringens förslag om resurstillskott till forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande. I propositionen Forskning och innovation (2012/13:30) som regeringen lämnade till beskrivs bl.a. regeringens satsning på forskning om miljö och samhällsbyggnad. Anslaget för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör enligt regeringen öka med totalt 20142016 för forskning om skogsråvaror och biomassa. Regeringen lyfter fram att utvecklingen av en s.k. biobaserad samhällsekonomi pågår i ökande takt världen över. Svensk forskning inom dessa områden håller en hög kvalitet och har konkurrensfördelar. I en hållbar biobaserad samhällsekonomi ökar biomassan förädlingsvärdet i biobaserade produkter, som energianvändningen minimeras och näring och energi återvinns från slutprodukterna. Inom EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, har området en central position. I EU 2020-strategin pekas området ut som ett av de viktigaste utvecklingsområdena. Klimatfrågan, minskad användning av fossila råvaror och brist på naturresurser är stora utmaningar. En central åtgärd för att komma till rätta med detta är att utveckla produktion, användning och förädling av förnybar biomassa. Det finns enligt regeringen en stor potential i att höja förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens processindustri använder. En effektivare användning av råvaran och användning av restprodukter, biprodukter och avfall minskar belastningen på ekosystemen och kan ersätta fossila råvaror. Råvaran kan vidareförädlas mekaniskt, kemiskt och biologiskt, t.ex. med bioteknik, för att få fram önskvärda egenskaper. Ett sätt att effektivisera användningen av råvaror och biprodukter och att skapa nya produkter är genom bioraffinaderier (biokombinat), där biomassan används som råvara till nya material, värme, elektricitet, biodrivmedel och organiska (gröna) kemikalier. Här behövs enligt regeringen forskning som ur ett systemperspektiv belyser den mest effektiva resursanvändningen vid vidareförädling. Tvärsektoriella systemlösningar är också en viktig utveckling, t.ex. för bioraffinaderier i form av kombinationer av och samarbete mellan teknik-, kemi-, skogs-, jordbruks- och energiföretag. Skogsindustrierna har redovisat en långsiktig plan för sin forskning och utveckling med en vision att produktionen mätt som förädlingsvärde i det svenska skogsindustriklustret ska fördubblas , där hälften av värdeökningen ska komma från nya produkter. För att uppnå detta är målsättningen att forskningsinvesteringarna ska fördubblas . En förutsättning för att de ska lyckas med denna målsättning är enligt regeringen att även staten gör satsningar på den långsiktiga forskningen inom dessa forskningsområden. Anslaget används för Kemikalieinspektionens förvaltningskostnader, som avser tillsyn och vägledning, riskbedömning och riskbegränsning för bekämpningsmedel. Anslaget används även för finansiering av Internationella kemikaliesekretariatets verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anslaget höjs med för att genomföra förslag från och Miljömålsberedningen, t.ex. förbud mot farliga ämnen, intensifiering av EU-arbetet, förstärkt tillsyn och aktivt arbete med praxisbildning. Även i motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del begärs att anslaget ska öka, med , för att stärka arbetet med att riskbegränsa allmänkemikalier och bekämpningsmedel samt skapa utrymme för en egen forskningsbudget. Av propositionen framgår att målet Giftfri miljö är en av de miljöpolitiska inriktningarna för mandatperioden 20102014. I det sammanhanget har Kemikalieinspektionen tilldelats extra resurser på för perioden 20112014 för att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Denna utgör ett viktigt steg mot att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen har ett särskilt fokus på barn och unga då dessa generellt sett är mer sårbara än vuxna för exponering för farliga kemikalier. Handlingsplanen är särskilt inriktad på kemikalier som människor kommer i kontakt med i sin vardag. Det handlar om kända problemämnen som konsumenter exponeras för, som kvicksilver och kvicksilverföreningar, kadmium och kadmiumföreningar, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och perfluorerade ämnen. Regeringen menar att här är näringslivet en viktig aktör som kan ta egna initiativ till att byta ut och minska exponeringen för farliga kemikalier i samhället. Olika frivilliga överenskommelser kan vara värdefulla och inom ramen för handlingsplanen har Kemikalieinspektionen initierat dialoger med prioriterade branscher. Här ingår kosmetika och hygieniska produkter, leksaker och textilier. Målsättningen är att man ska kunna enas om uppföljningsbara mål. Utveckling av lagstiftning och annan reglering samt prioriteringar är centralt i arbetet med att begränsa exponeringen för farliga kemikalier enligt regeringen. En förutsättning för detta är kunskap om kemiska ämnen och hur de påverkar människan och miljön, och forskning utgör därför en viktig grund i detta. Regeringen beslutade om etappmål för särskilt farliga ämnen, kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper och information om farliga ämnen i varor. Etappmålen är inriktade på att driva på förändringar inom EU eller på internationell nivå eftersom det huvudsakligen är där regler eller överenskommelser inom området som gäller för utformas. Inom ramen för Miljömålsberedningens arbete har ytterligare fem förslag till etappmål och åtgärder presenterats. Dessa avser etappmål om ett innovationsdrivande Reach II, ökad miljöhänsyn vid läkemedelsanvändning, nya och förbättrade regelverk för att minska barns exponering för farliga ämnen, likvärdiga krav i EU-lagstiftning på farliga ämnen i återvunna och nyproducerade material samt en effektivare kemikalietillsyn inom EU. redovisade Kemikalieinspektionen sin rapport för en giftfri miljö, som tagits fram på uppdrag av regeringen. Rapporten omfattar bl.a. en analys av brister och utvecklingsbehov av EU-regler på området och förslag till ändringar som bör drivas av . har frågor rörande exponering för bisfenol aktualiserats. Bisfenol A används huvudsakligen som råvara vid tillverkning av polykarbonatplaster och epoxyplaster. Av dessa plasttyper kan man t.ex. göra nappflaskor, cd- och dvd-skivor, skyddslack inuti konservburkar och tandfyllningsmaterial. anmälde regeringen ett förbud mot bisfenol A i barnmatsburkar till Europeiska kommissionen och gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att granska användningen av bisfenol A i kvitton, vattenledningsrör, leksaker och barnartiklar. Regeringen fortsätter därmed att ge hög prioritet åt att på nationell nivå kartlägga och åtgärda exponeringen för det hormonstörande ämnet bisfenol A. Analyser och slutsatser i de svenska myndigheternas utredningar kommer att bli värdefulla bidrag till pågående utvärderingar på EU-nivå. Med dessa initiativ och eventuella nya initiativ vill regeringen skapa ett tryck på att fasa ut eller ersätta det hormonstörande ämnet bisfenol A i ytterligare produkter. I det fortsatta arbetet i denna fråga är försiktighetsprincipen en viktig utgångspunkt. Likaså avser regeringen att noga följa arbetet inom EU vad gäller förekomsten av andra hormonstörande ämnen i konsumentprodukter, såsom parabener. EU:s miljöhandlingsprogram ligger till grund för utvecklingen av EU:s miljöpolitik och är ett viktigt ramverk för den europeiska miljöpolitiken. EU:s sjätte miljöhandlingsprogram gäller för . planerar att lägga fram ett förslag till ett sjunde miljöhandlingsprogram som kommer att förhandlas i rådet. Av propositionen framgår vidare att regeringen var framgångsrik i förhandlingarna om rådets slutsatser om EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och fick vid miljörådet igenom att en giftfri miljö med fokus på barn och giftfria resurssnåla kretslopp ska ingå som en prioritering i det kommande nya miljöhandlingsprogrammet. Regeringen drev också på för vikten av att ett sjunde miljöhandlingsprogram ska rymma de åtgärder som behövs för att åtgärda risker med hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial. Regeringen uppger att man parallellt följer utvärdering av kemikalieförordningen Reach och bevakar att kommissionen lägger fram det utlovade meddelandet om nanomaterial. Anslaget används för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer samt för internationellt samarbete. Stödet avser internationella miljökonventioner och avtal om miljöfrågor i FN-systemet. Anslaget används för årliga bidrag till den miljöfond som utgör kärnan i finansieringen av FN:s miljöprogram Uneps verksamhet, samt för stöd till olika aktiviteter inom . Vidare disponeras anslaget för bilateralt och EU-relaterat miljösamarbete samt stöd till internationella organisationer. Dessutom används medlen för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, dvs. reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna Eumetsat (det europeiska vädersatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centret för medellånga prognoser) och WMO (). Anslaget används även för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. För långsiktigt miljö- och klimatsamarbete med länder med stor påverkan på den globala miljön och av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet föreslår regeringen att tillförs anslaget 2013. Regeringen föreslår att tillförs anslaget för ökade kostnader för bidrag till () 20132015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anslaget förstärks med för att öka bidrag till det internationella miljöarbetet inom FN-systemet och i miljökonventioner. Även det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer bör öka och i viss mån de svenska myndigheternas möjligheter att bidra till det internationella arbete som är av betydelse för utvecklingsländerna. I motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del begärs också att anslaget ska förstärkas, med , eftersom ambitionsnivån inom klimatpolitiken behöver höjas och samarbetet med internationella miljöorganisationer behöver ökat stöd. Anslaget används för att främja introduktionen av bilar med utsläpp av koldioxid under per kilometer. Supermiljöbilspremien om per bil, som infördes , bidrar till att introducera bilar med extremt låga utsläpp av koldioxid på marknaden och verkar stödjande för teknikutvecklingen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion 2012/13:MJ444 (S) yrkande 1 i denna del anförs att regeringens supermiljöbilspremie bara gynnar dem som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar och att reformen skapar ett otillräckligt omställningstryck. Motionärerna anser därför att anslaget bör minskas med . I samma motion yrkande 6 föreslås i stället ett system med miljöbilsbonus och registreringsavgift där den som köper en bil med lägre utsläpp än miljöbilsdefinitionen får en premie och den som köper en bil med högre utsläpp får betala en avgift. I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 2 i denna del föreslår att anslaget minskas med och anför i kommittémotion 2012/13:MJ398 av m.fl. (MP) att dagens supermiljöbilspremie ska ersättas med ett system som innebär att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid, en s.k. snålbilstrappa. Även i motion 2012/13:MJ457 (V) i denna del föreslås att anslaget minskas med samt att supermiljöbilspremien ersätts av ett system där bilar med mycket låga koldioxidutsläpp får en betydande skattebonus och bilar med genomsnittliga utsläpp beskattas neutralt medan bilar med höga utsläpp får en hög skatt. Enligt regeringen bör 2030 ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Det kan ge en ledande roll i den globala omställningen till ett samhälle som är oberoende av fossil energi. Att skynda på omställningen av den svenska bilparken till mer energieffektiva fordon med mycket låga utsläpp av koldioxid är en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. En särskild utredare har därför tillsatts för att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen. Enligt direktivet (dir. 2012:78) bör utgångspunkten vara att öka andelen hållbara förnybara drivmedel och el i transportsektorn, förbättra fordonseffektiviteten och minska utsläppen av växthusgaser. Utredaren ska analysera i vilken grad olika handlingsalternativ och åtgärder riskerar att leda till en eventuell fastlåsning i vissa tekniker eller till vissa energibärare. Prioriteringen av en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen om att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. I propositionen anförs vidare att den tidigare miljöbilspremien som regeringen införde ledde till en rivstart för miljöbilsutvecklingen och att nya miljöbilar även är skattebefriade . Miljöbilsdefinitionen, dvs. kraven för den femåriga skattebefrielsen för nya bilar med bättre miljöegenskaper, skärps för att stimulera till köp av bilar med låga koldioxidutsläpp. Därefter bör definitionen skärpas successivt.