bet · GZ01SfU15 · 2012-05-15 00:00:00 — Enligt den punkten kommer kommissionen tillsammans med kommittén för ekonomisk politik att ge ut rapporten om den åldrande befolkningen 2012, där de ekonomiska och budgetmässiga konsekvenserna av åldrandet utvärderas. Denna rapport kommer att utgöra grundvalen för den grundliga utvärdering av de offentliga finansernas hållbarhet som enligt planerna ska offentliggöras i kommissionens hållbarhetsrapport . Tillsammans med kommittén för social trygghet kommer kommissionen också att förbereda en rapport om pensionernas tillräcklighet inom ramen för plattformen mot fattigdom. Regeringen ser positivt på att kommissionen presenterar en vitbok som fortsätter att främja debatten om de stora utmaningar som pensionspolitiken står inför. Många av EU:s medlemsstater har genomfört pensionsreformer, men ytterligare reformer i pensionssystemen kommer att bli nödvändiga, bl.a. mot bakgrund av starkt försvagade offentliga finanser och den demografiska utvecklingen. Regeringen välkomnar därför den helhetssyn som kommer till uttryck i vitboken. I allt väsentligt delar den problem- och bakgrundsbeskrivning som lämnas i vitboken och som har sin grund i den demografiska utmaningen. Ansatserna om inriktning i vitboken ligger i linje med pensionssystem och den diskussion som förts i . Principiellt anser regeringen att det är viktigt att enbart en samordning av politiken ska gälla som styrinstrument för pensioner och att det är de nationella förutsättningarna som ska styra hur systemen utformas. Det är många faktorer vid sidan av pensionerna som påverkar pensionärernas ekonomi och där de nationella förutsättningarna varierar. Det är därför nödvändigt att utformningen av varje lands pensionssystem förblir en nationell angelägenhet. för pensioner måste dock ses mot bakgrund av relevanta begränsningar och existerande ramverk inom näraliggande områden. Just när det gäller pensionernas relation till långsiktigt hållbara statsfinanser ser möjligheter till en starkare samverkan inom det befintliga ramverket för att förbättra jämförande analyser och indikatorer om pensionernas tillräcklighet och hållbarhet. Regeringen anser också att en helhetsstrategi kring pensioner kan utvecklas ytterligare. Pensionernas tillräcklighet är viktig, men detta kan inte ses isolerat från ett pensionssystems finansiella hållbarhet. Det är också viktigt att se de långsiktiga pensionsutgifterna, pensionsnivåerna och den offentliga skuldnivån mot bakgrund av de krav som ställs inom stabilitets- och tillväxtpakten. Det största hotet mot såväl finansiellt hållbara som tillräckliga pensioner är en låg sysselsättningsgrad. fokus på ett längre arbetsliv och på ett arbetsliv som anpassas efter en ökande medellivslängd är därför helt relevant. Bästa formen för anpassningen beror dock på det enskilda pensionssystemets konstruktion och nationella förhållanden. Det måste därför vara en nationell angelägenhet vilken metod som tillämpas. Vidare anser regeringen att mer fokus bör ligga på en förlängning av arbetslivet. Pensionssystemens konstruktion genom starkare kopplingar mellan inbetalda avgifter och utbetalda förmåner och system med livsinkomstbaserade intjänandetider är viktiga för att stärka arbetslinjen under hela livet och försäkra tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. Regeringen stödjer kommissionens arbete med att förbättra konsumentinformationen om pensionsprodukter. Vidare bör EU verka för en samlad pensionsinformation i medlemsländerna som underlättar besluten som pensionsspararna står inför vad gäller sparande och pensionering. En person får normalt pension från flera olika utbetalare och det är oftast mycket svårt att på egen hand få kunskap om den samlade pensionens storlek. En upplysningstjänst som kan ge information om den samlade pensionen är därför angelägen. Initiativ i denna riktning saknas i vitboken. Regeringen anser att det är viktigt med en harmoniserad reglering av företag som är verksamma på pensionsmarknaden då en stärkt inre marknad har potentiella välfärdsvinster. Regeringen vill också understryka arbetsmarknadsparternas ansvar för de svenska tjänstepensionssystemens utformning. Utskottet vill först erinra om att ett av syftena med utskottens utlåtanden över bl.a. grön- och vitböcker är att skapa debatt och att öka offentligheten kring EU-arbetet. Syftet med utskottets granskning av vitboken är således inte att yttra sig till kommissionen. Därmed saknas skäl att i detalj kommentera innehållet i alla delar av vitboken. I utlåtande /11:SfU5 över grönboken om pensioner uttryckte utskottet utifrån formuleringen av vissa frågor i grönboken farhågor för att kommissionen inte var främmande för en viss förstärkning av EU-nivån vad gäller pensionsfrågorna. Utskottet gjorde emellertid klart att det helt och hållet är respektive medlemsstats ansvar att utforma och bestämma innehållet i det egna pensionssystemet. Utskottet ansåg sig därför inte kunna acceptera en utvidgning av eller en förstärkning av EU-nivån. Däremot ansåg utskottet att den öppna samordningsmetoden, som är en metod för att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och beprövade erfarenheter, främja nyskapande tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter, är ett både lämpligt och fullt tillräckligt instrument för att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att reformera sina pensionssystem. Utskottet var också av den åsikten att det är angeläget att EU inom denna ram arbetar aktivt för att stödja medlemsstaternas insatser för att få tillräckliga och långsiktigt hållbara pensionssystem. En av utgångspunkterna för detta arbete borde enligt utskottet vara att öka förvärvsfrekvensen i åldern eftersom den enligt grönboken låg långt från sysselsättningsmålet enligt EU2020-strategin på . Utskottet påpekade också att en ökning av förvärvsfrekvensen hänger nära samman med frågan om jämställdhet mellan könen. Om kvinnor fick samma förutsättningar som män vad gäller heltidsanställningar och lönevillkor skulle påfrestningarna på pensionssystemen minska som pensionärerna skulle få en rimlig levnadsstandard. Kommissionen har återkommit i frågan genom att presentera en vitbok om pensioner med ett flertal förslag till EU-initiativ. Kommissionen framhåller visserligen att det är medlemsstaterna som har det huvudsakliga ansvaret för att utforma sina pensionssystem, men då utformningen av såväl lagstadgade pensioner som tjänstepensioner till alla delar är en nationell angelägenhet ställer sig utskottet frågande till detta uttalande och undrar om det inom kommissionen ändock finns en ambition att stärka EU-nivån på medlemsstaternas bekostnad när gäller pensionssystemens utformning. Utskottet vill, i likhet med regeringen, påpeka att det är många faktorer vid sidan av pensionerna som påverkar pensionärernas ekonomi och där de nationella förutsättningarna varierar. Det är av det skälet nödvändigt att utformningen av varje lands pensionssystem förblir en nationell angelägenhet. Utskottet kan konstatera att kommissionen avser att påtagligt öka aktiviteterna på EU-nivån i akt och mening att främja tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. Dessa initiativ handlar emellertid företrädesvis om att övervaka och uppmuntra till olika reformer, att kartlägga och rekommendera bästa praxis, att stödja berörda kommittéer och samråda med arbetsmarknadens parter eller liknande, dvs. de ligger inom ramen för den öppna samordningsmetoden och torde inte innebära någon inskränkning av den nationella nivån. Utskottet delar kommissionens analys av konsekvenserna för pensionssystemen av den ekonomiska och finansiella krisen och av den demografiska utvecklingen liksom vad gäller behovet av åtgärder. Därtill har pensionssystemen långsiktigt en stor betydelse för de offentliga finanserna. I övrigt vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att det största hotet mot finansiellt hållbara och tillräckliga pensioner är en låg sysselsättningsgrad. Utskottet anser liksom kommissionen att det är angeläget att anpassa pensionsåldern till den ökade förväntade livslängden och att vidta åtgärder som gör det möjligt för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Bland annat behöver arbetsplatser och arbetsorganisation anpassas till de äldre arbetstagarna samt arbetsmiljön i många fall förbättras. Det är också viktigt att öka möjligheten att kombinera deltidspension och deltidsarbete. Sådana åtgärder är enligt utskottets mening några av de viktigaste för att göra det möjligt att höja pensionsåldern eller att på annat sätt begränsa rätten till pension. Åtgärder mot bristande jämställdhet och åldersdiskriminering är också nödvändiga liksom åtgärder som främjar den fria rörligheten inom EU. När det gäller det senare är förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen centrala eftersom de möjliggör både sammanläggning av lagstadgade pensionsförmåner som tjänats in i olika medlemsstater och utbetalning av pension till personer bosatta inom EU. Som redan nämnts avser kommissionen att utvärdera möjligheten att utvidga räckvidden för förordning 883/2004 vad gäller vissa tjänstepensionssystem. Om förordningarna utvidgas till att även omfatta tjänstepensioner befarar utskottet att en redan komplicerad och svåröverskådlig materia kommer att bli än mer komplicerad och svåröverskådlig. Utskottet delar regeringens uppfattning att EU bör verka för en samlad pensionsinformation i medlemsländerna som underlättar besluten som pensionsspararna står inför vad gäller sparande och pensionering. En person får normalt pension från flera olika utbetalare och det är oftast mycket svårt att på egen hand få kunskap om den samlade pensionens storlek. En upplysningstjänst som kan ge information om den samlade pensionen är därför angelägen. Utskottet vill erinra om att en särskild utredare har fått i uppdrag att analysera de pensionsrelaterade åldersgränserna i det svenska ålderspensionssystemet samt de hinder och möjligheter som finns för ett längre arbetsliv (dir. 2011:34). Vidare ska utredaren lämna förslag och alternativa strategier för hur åldersgränserna ska hanteras samt lämna förslag till åtgärder inom arbetsmiljö eller andra områden som ger förbättrade förutsättningar att arbeta längre upp i åldrarna. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar också att utredningen har överlämnat delbetänkandet Längre liv, längre arbetsliv Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre (SOU 2012:28). Utredningen har identifierat åtskilliga hinder för ett längre arbetsliv, som behöver bemötas med breda och ömsesidigt förstärkande åtgärder. Slitsamma och enformiga arbeten finns kvar, och de psykosociala besvären i arbetslivet är utbredda. Arbetsförhållanden behöver därför förbättras och anpassas till de äldres behov. Bland de tjänstepensionsregler som kan utgöra hinder för ett längre arbetsliv återfinns, förutom formell pensionsålder, även de åldersrelaterade tjänstepensionspremierna som gör det relativt dyrt att anställa och behålla äldre arbetskraft och arbetsbegränsningar vid uttag av tjänstepension före . Utredningen anser att regelsystem och institutioner så långt möjligt bör anpassas till de äldres förbättrade förutsättningar och deras växande intresse att arbeta längre, oavsett när och hur de vill ta ut sin allmänna pension och tjänstepension. Parterna på arbetsmarknaden har en avgörande roll för de äldres möjligheter att arbeta längre genom avtalen om tjänstepensioner, anställningsskydd, arbetstider m.m. Med det anförda föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. om pensioner (SD) (SD) anför: värnar den svenska lagstiftarens makt över utformningen av svenska pensioner. Modellen för hela vårt sociala skyddsnät och kanske framför allt ålderspensionerna måste även i detaljer vila i väljarnas händer. Ett harmoniserat pensionssystem kan svårligen genomföras utan en harmoniserad arbetsmarknadspolitik, vilket motsätter sig. , och i ljuset av åtstramningspaketen i , och , känner inte heller något förtroende för att lämna över något till EU som har med social trygghet att göra. ska inte frånhända sig makten över skatter, pensioner och arbetsmarknad till EU:s harmoniseringsapparat. Förteckning över granskade dokument om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner, KOM(2012) 55. ska vi debattera pensionsfrågorna med anledning av att EU har återkommit med en vitbok om pensionssystemen i . När jag tittar på talarlistan konstaterar jag att det är Pensionsgruppens ledamöter som kommer att debattera den här frågan, trots den kritik som har framförts från andra partier om att debatten i pensionsfrågorna är alldeles för sluten och sker i stängda rum. Det förvånar mig att de partier som har framfört denna kritik inte deltar i den här debatten.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, som det faktiskt råder full enighet om. I utlåtandet markerar utskottet tydligt att pensionsfrågorna är nationella frågor som inte hör till EU:s kompetens. Det är ett mycket viktigt ställningstagande.Det är dock bra att man gör en jämförelse av pensionssystemen mellan länderna för att se möjligheter till utveckling på olika sätt. Informationsutbyte i pensionsfrågorna är viktigt. Den kanske allra viktigaste delen i detta är att se hur våra pensionssystem fungerar när det blir allt vanligare att människor rör sig över gränserna och arbetar i olika länder och hur pensionerna då ska samordnas. Det finns stor anledning för EU att engagera sig i detta tillsammans med länderna.Det finns anledning att se över vårt pensionssystem. Vi behöver troligen göra en del justeringar med anledning av den demografiska utveckling vi har framför oss. Ingen hade kunnat förutse att vi i genomsnitt blivit äldre i vårt land. Den utvecklingen ser vi även i andra länder.Herr talman! Jag tänkte nu gå över till att diskutera vårt pensionssystem. Vi har fått den första delen av , och utifrån den kan vi konstatera att det är många saker som lyfts fram i den som inte går att åtgärda inom ramen för själva pensionssystemet. Det kommer att behövas omfattande åtgärder på arbetsmarknaden för att vi ska få rimliga pensioner i framtiden.Jag vill här peka på några saker som vi socialdemokrater tycker är viktiga. Jag tänker ta upp fem områden:1.Bättre arbetsmiljö2.Att bekämpa åldersdiskrimineringen3.Det livslånga lärandet4.Rehabilitering och omställning5.Fler behöver arbeta merFörst tar jag upp arbetsmiljöfrågorna. Förutsättningen för framför allt kvinnor är att arbetsmiljön måste förbättras. Det måste bli möjligt för fler att arbeta heltid, men fler måste också orka arbeta längre för att de ska få en rimlig pension. Arbetslivet behöver förlängas för de allra flesta.Den andra punkten är att åldersdiskrimineringen behöver bekämpas. Utredningen visar att det finns en åldersdiskriminering i arbetslivet . Det måste bli tillåtet att arbeta kvar längre än för dem som vill. Här behöver attityden från arbetsgivarna ändras. Det vi nu börjar se är att allt fler arbetsgivare köper ut sina äldre genom att använda förtida uttag av den allmänna pensionen utan att det i grunden finns några avtalade lösningar på det här området. Det behöver också hittas bättre former för deltidslösningar, så att fler orkar arbeta längre. Den tredje punkten är det livslånga lärandet. Det blir allt tydligare hur viktig utbildningen är för att kunna finnas kvar på en alltmer utvecklad arbetsmarknad. Vi behöver hitta nya former för utbildningar i arbetslivet liksom möjlighet att utbilda sig högre upp i åldrarna.Den fjärde punkten är rehabilitering och omställning. De ändringar som regeringen genomfört i sjukförsäkringen har lett till omfattande utförsäkringar. Effekterna från rehabiliteringskedjan har inte alls lett till att många människor har återfått sin arbetsförmåga, utan alltför många har hamnat långt från arbetsmarknaden. Det behövs ett helt annat arbete för att fler ska ha möjlighet att finnas kvar eller komma tillbaka till arbetslivet. Här vill jag se en utveckling av omställningsavtalen, så att de omfattar både rehabilitering och omställning för sjuka.Den femte punkten är att fler behöver arbeta mer. Den del som oroar mig mest är att alltför många inte har ett arbete att gå till. Med en arbetslöshet på går pensionssystemet miste om viktiga inkomster, men det allra värsta är att dessa personer inte tjänar in tillräckligt till sin egen pension. De riskerar därigenom att bli förlorare den dag de ska ta ut sin egen pension. De tappar intjänande till det allmänna pensionssystemet, men de får heller ingen tjänstepension. Tjänstepensionen kommer ju att bli en allt viktigare del av den egna pensionen i framtiden.Herr talman! Det finns många fler saker i vårt samhälle som kommer att påverka våra framtida pensioner. Jag tänker här nämna några möjliga förändringar som måste övervägas.En av dem är behovet av att förstärka inkomsterna till pensionssystemet. Min bedömning är att det inte räcker att justera i pensionsåldrarna, utan avsättningen till pensionerna behöver höjas. Det kan ske på flera olika sätt. Att växla över delar från premiepensionen till det allmänna systemet kan vara ett. Att höja avgiften kan vara ett annat. Att använda en del av den allmänna löneavgift som löntagarna avstått från tidigare känns inte alls orimligt. Det kanske är så att taket ska höjas, på samma sätt som taken i sjukförsäkringen och a-kassan behöver höjas.Som avslutning vill jag säga att vi socialdemokrater kommer att återkomma med förslag om att förändra beskattningen av våra pensioner. Pension och lön ska beskattas lika. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag.Det här utlåtandet handlar om en mycket viktig fråga för . Många länder har nämligen fortfarande undermåliga pensionssystem som inte kommer att hålla för ökade demografiska påfrestningar. Dessutom kommer detta i högsta grad att påverka den ekonomiska stabiliteten både för enskilda stater och för Europasamarbetet i stort.Därför har kommissionen skickat ut en vitbok med sikte på att få till långsiktiga förändringar för att säkerställa att staterna har tillräckligt bärkraftiga och trygga pensionssystem. I den här vitboken ställs ett antal mycket relevanta frågor, som man vill ha svar på, till varje EU-stats regering och parlament.Man kan läsa den svenska betänkande. De har ett intressant kapitel om jämförelser mellan olika . Här framgår det med tydlighet att många av EU-länderna kommer att ha stora problem med sina ekonomier och pensionssystem om de inte gör något från grunden annorlunda. Det är framför allt tre fel som de europeiska pensionssystemen är behäftade med. De har ingen eller liten koppling till tillväxten. De har ingen eller liten koppling till livslängden. Och de har ingen eller liten koppling till arbete.Det här är brister som även vårt tidigare ATP-system hade.En annan sak som framgår när man läser dessa jämförelser är att det finns en rad undantag när det gäller att jobba ända fram till den statliga normåldern. Den kan vara . Den kan vara . Den kan i vissa länder vara eller till och med eller liknande. Har man arbetat ett visst antal år - så är det i de flesta andra europeiska länder - får man nämligen till och med gå i förtida pension. Detta gör att det i många länder fortfarande inte är ovanligt att gå i pension till och med en bit före ålder.Vad har då detta med pensionssystem att göra? Vi har väl gjort vår läxa och konstruerat ett bättre och mer hållbart pensionssystem? Ja, det kanske vi har gjort rent tekniskt. Vi har dessutom en politisk stabilitet genom pensionsöverenskommelsen.Men precis som talaren före mig pratade om tror jag inte att det räcker . Vi ingår i oavsett om vi är med eller utanför EU, oavsett om vi är med eller utanför EMU. handel med omvärlden är till inriktad på EU-länderna. Skulle det bli kraftiga obalanser för att man inte klarar sina pensionssystem kommer också att drabbas hårt.Jag delar därför regeringens och utskottets syn på denna fråga.Det är viktigt att kommer i gång med det långsiktiga arbetet med att genomföra stabila statsfinanser och pensioner. Vi tycker att detta till stor del är en nationell fråga för varje nation. Men det hindrar inte att man hjälper varandra med jämförelser mellan staterna. Det är också viktigt att EU tar fram gemensamma regler så att EU:s medborgare på ett enkelt sätt kan arbeta i olika länder men ändå få tillgodoräkna sig pension på ett enkelt sätt, som också kan redovisas genom en gemensam kommunikationsbank . Det är viktigt om vi ska kunna använda EU på ett maximalt bra sätt i framtiden.Vi anser också att alla åtgärder för att det ska bli fler arbetade timmar är viktiga. Det gäller större jämställdhet i arbetslivet och en höjning av pensionsåldern utefter ett demografiskt synsätt. Men det handlar också om att vi använder det som har redovisat och kommer att redovisa i slutbetänkandet och att vi för fram och stärker vårt eget pensionssystem, så att vi kan ha ett pensionssystem som håller in för våra barn och barnbarn.Herr talman! Det är viktigt att framhålla att ju fler som arbetar i ett samhälle desto fler skattekronor får vi ihop till våra gemensamma åtaganden och inte minst till våra pensioner. Eftersom dagens arbetstagare betalar dagens pensionärer är det också så att framtidens arbetstagare betalar framtidens pensionärer. Det är naturligtvis viktigt både för ett samhälle och för de enskilda människorna i samhället att vi har ett pensionssystem som man kan lita på, som människor kan lita på och som håller ekonomiskt i både bra och dåliga tider.När en stor majoritet i beslutade om riktlinjerna för ett nytt pensionssystem höll faktiskt det gamla ATP-systemet på att falla sönder. Framtida generationer kunde inte lita på att få ett tryggt pensionssystem.De viktiga inslagen i det nya nu gällande pensionssystemet är just att det ska vara långsiktigt hållbart och pålitligt, ligga utanför statsbudgeten utan risk för plötsliga ogenomtänkta beslut och ha inbyggda balanssystem så att förhållandet mellan tillgångar och skulder är hållbart.Vårt pensionssystem har uppmärksammats i många andra länder i världen, länder som själva har fått stora problem med att betala ut pensionerna.Den här vitboken från , som ett enigt utskott har ett yttrande över, talar just om de problem som vi ser i . Ett land som har, förutom alla andra ekonomiska problem, ett pensionssystem som lovar mer än vad det någonsin kan uppfylla. Vi har liknande problem med pensionssystemen i och i åtskilliga andra länder. Därför vill man med vitboken starta en diskussion om hur EU-länderna ska kunna skapa ett tryggt och hållbart pensionssystem, var och en på sitt sätt.Utgångspunkten är att det, om ett EU-lands pensionssystem havererar och det blir sociala spänningar och nöd, drabbar många andra i hela EU-gemenskapen och kanske andra länder också. Vi har alltså ett gemensamt intresse av att vi har ett fungerande och hållbart pensionssystem i alla europeiska länder och i första hand i EU-länderna.De problem som vitboken lyfter fram är just de här sakerna. Hur kan vi anpassa den reella pensionsåldern till den ökade livslängden? Hur ska man på olika sätt motverka att människor tar ut pension för tidigt och att de slutar jobba för tidigt? Hur kan man stödja ett bättre yrkesliv genom bland annat bättre tillgång till livslångt lärande och anpassade arbetsplatser och bättre arbetsmiljö?Vad som är en utmaning i flera europeiska länder, hur märkligt vi än kan tycka att det är, är att införa samma pensionsålder för kvinnor och män och i övrigt se över så att pensionssystemen fungerar på ett jämställt sätt.Det är några av de punkter som vitboken tar upp.Jag kan då jämföra med som redan har ett pensionssystem som vi på många sätt kan vara stolta över men inte slå oss till ro med. Vi har tillsatt en pensionsåldersutredning, som nämndes här, som just arbetar med de här viktiga frågorna och som har presenterat ett delbetänkande.