bet · GZ01KrU8 · 2012-05-30 00:00:00 — I motion Kr225 av och (båda S) framhålls vikten av att stimulera idrottsutbyte i form av seriespel och tävlingar och att regeringen bör kompensera de föreningar som har höga resekostnader till sådana arrangemang så att förutsättningarna att delta blir lika oavsett var man bor. () genomförde en studie om kostnader för barns idrottande (FoU 2004:2). Studien följdes upp 2009 (FoU 2009:4). Båda rapporterna visar att det finns stora skillnader i vad det kostar att ägna sig åt olika idrotter. Av undersökning framgick att det är marginella skillnader på den totala kostnaden för barns idrottande när det gäller bostadsort. Det var enligt studien lite dyrare totalt sett för föräldrar till idrottande barn i storstäderna än i övriga landet, men skillnaderna var relativt små. Däremot fanns det enligt studien stora skillnader i typer av kostnader. Resekostnaderna (till och från träning respektive match eller tävling) är dubbelt så dyra i glesbygd jämfört med storstad, medan förhållandena är de motsatta när det gäller avgifterna (såsom medlemsavgifter, träningsavgifter och avgifter för läger och turneringar). I båda rapporterna lyfter man fram att resekostnaderna skiljer sig väsentligt åt beroende på idrott. Det konstateras vidare att nivån på resekostnaderna hänger samman med de idrottsliga ambitionerna hos individen och/eller laget samt hur tävlingsintensiv en idrott är. En högre ambition leder i de flesta fall till längre och dyrare resor. RF lämnar ett särskilt stöd till distriktsidrottsförbunden på och i som uppgår till ca . Gotlandsstödet är avsett för resor till och från ön. Stödet till är avsett för idrottsutbyte i . I övrigt har specialidrottsförbunden tilldelats medel för att jämna ut kostnaderna inom respektive idrott. Ett antal specialidrottsförbund, bl.a. , har egna reseutjämningssystem. RF har enligt uppgift framfört en allmän uppmaning till förbunden att tänka på avstånden vid uppläggningen av serie- och tävlingsprogram. Det kan exempelvis handla om att i stället för att ha utspridda matcher samla ihop dem till helgsammandragningar. Det finns också en generell rekommendation i idrottens idéprogram Idrotten vill att begränsa resandet . För att få ned kostnaderna för resor och logi har RF vidare slutit centrala avtal med bl.a. SJ, SAS, hotell och biluthyrningsfirmor. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att underlätta ekonomiskt för barn och ungdomar som har långa resor till och från idrottsarrangemang. För att jämna ut kostnaderna inom respektive idrott har som ovan nämnts bl.a. specialidrottsförbunden tilldelats särskilda medel. Det ankommer dock på idrottsrörelsen att själv bestämma hur tilldelade anslagsmedel ska fördelas. Med hänsyn till detta och till vad som ovan redovisats om bidrag och kostnader för barns idrottande avstyrker utskottet motion Kr225 (S). Stora mästerskap och till Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om initiativ för att ska få arrangera stora idrottstävlingar, däribland , med hänvisning till bl.a. det nationella som har skapat. Jämför reservation 6 (S). och (båda S) påtalar i motion Kr255 att inte kommer att komma i fråga för att få arrangera stora idrottstävlingar om inte staten engagerar sig. För att få arrangera måste staten engagera sig nu och bestämma sig då en intresseanmälan ska lämnas in till (). Liknande synpunkter framförs i motion Kr308 av Per Åsling och (båda C). Motionärerna framhåller att en satsning på ett svenskt förutsätter att () och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. En svensk ansökan om förutsätter enligt motionärerna en ekonomisk garanti från regeringen. Det är därför angeläget att både regeringen och tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera och att det görs . Enligt är det en nations olympiska kommitté tillsammans med en stad eller en kommun som äger rätten att ansöka om att få arrangera ett olympiskt spel. För att SOK ska gå vidare med en ansökan krävs det enligt SOK att idrottsrörelsen är enig, att RF ställer sig bakom ansökan, att näringslivet inte enbart lokalt är en stark part samt att regeringen ger klartecken. Enligt uppgift från SOK har kommittén initierat en studie för att se vilka möjligheter till efteranvändning det finns av investeringar som görs vid t.ex. ett . Idrottsminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga om hon var beredd att stödja en ansökan om ett i (fr. 2010/11:74) följande. Att söka värdskap för internationella idrottsevenemang är i första hand en fråga för idrottsrörelsen. Ofta sker det i nära samarbete med berörda kommuner och näringslivet. Staten har intresse av att större internationella idrottsevenemang arrangeras i vårt land. Resurser har därför ställts till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. En förutsättning för att söka är att den samlade idrottsrörelsen och övriga parter sluter upp bakom en ansökan och att det finns en bred förankring hos befolkningen. Om en sådan ansökan upprättas är jag beredd att pröva den. Enligt uppgift från är inställningen densamma . RF har skapat ett nationellt för idrottsevenemang. Uppgiften för centrumet är att samla kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . Avsikten är att centrumet också ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få ett internationellt evenemang till . Det kan handla om att bedöma aktuella förutsättningar för att ansöka samt att finna lämpliga samarbetspartner bland kommuner, näringsliv och organisationer. Andra insatser kan vara att medverka till att skapa en marknadsföringsstrategi samt att engagera företrädare för idrotten internationellt, för näringslivet och för kommuner och statliga myndigheter. Det har avsatts för ändamålet såväl 2010, 2011 som 2012. RF har också arbetat fram en strategi för att få fler internationella evenemang till . Den antogs 2012 och kommer enligt RF att ligga till grund för en diskussion med besöksnäringens organisationer för att i nästa steg involvera övriga berörda parter (kommuner, staten och näringslivet). Utskottet ser positivt på den strategi som RF arbetat fram och det nationella som RF skapat och har förhoppningen att denna strategi och detta centrum kan bidra till ökade möjligheter för att få arrangera stora internationella idrottstävlingar. När det gäller har SOK som framgår ovan initierat en studie för att se vilka möjligheter till efteranvändning det finns för investeringar som görs vid t.ex. ett . Utskottet ser fram emot resultatet av denna studie. Utskottet anser inte att det finns skäl för något uttalande från . Motionerna Kr255 (S) och Kr308 (C) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en strategi i alla kommuner för äldres rätt och möjligheter till idrott med hänvisning till dels regeringens treåriga satsning som pågår för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre, dels det kommunala självstyret. Jämför reservation 7 (SD, V). m.fl. (V) anser i motion Kr285 att regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Det bör enligt motionärerna finnas en strategi i alla kommuner för äldres rätt och möjlighet till idrott (yrkande 1). Regeringen genomför en treårig satsning (20102012) för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre. Det sker genom ett uppdrag som lämnats till och om att utarbeta en vägledning som kan vara till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspiration om hur de tillsammans med den ideella sektorn kan bidra till att äldre personer ska kunna känna välbefinnande, gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska baseras på befintlig kunskap och nationella såväl som internationella erfarenheter. Mot bakgrund av uppdraget och inom ramen för arbetet med prestationsbaserade statsbidrag ska även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Försöksverksamheterna bör enligt regeringen utgå från kommande riktlinjer om hälsosamtal och ska utvärderas efter försöksperiodens utgång. Regeringen har , i likhet med 2011, avsatt för denna satsning. RF gav 2007 ut skriften Idrott och motion 60+ som innehåller fakta och argument samt goda exempel för idrott och fysisk aktivitet upp i åldrarna. Dessutom redovisas ett antal specialidrottsförbunds insatser för äldreidrott. Utskottet ser positivt på den treåriga satsning som regeringen genomför för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre och som bl.a. innefattar försöksverksamhet med hälsocoacher för yngre pensionärer och utarbetandet av en vägledning till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Resultatet av denna satsning bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas. Med hänsyn till detta och till det kommunala självstyret avstyrker utskottet motion Kr285 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om jämställdhet inom idrotten med hänvisning dels till det arbete kring dessa frågor som idrotten lägger ned, dels till att det är idrottsrörelsen som själv bestämmer vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå jämställdhetsmålen. Jämför reservation 8 (S, MP, V). I motion Kr297 av m.fl. (S) framhåller motionärerna vikten av att flickor och kvinnor inte missgynnas när de statliga resurserna till idrotten fördelas inom idrotten. Motionärerna påtalar att tillgången till träningslokaler är bättre för idrotter som domineras av pojkar (yrkande 31). m.fl. (V) anser i motion Kr285 att idrottsrörelsen gjort mycket för att nå det uppställda jämställdhetsmålet men att mycket ändå återstår att göra. Inte minst behövs enligt motionärerna goda idéer och insikter på central nivå för att nå ut i alla distrikt, föreningar, styrelser och omklädningsrum. Staten bör enligt motionärerna i sin bidragsgivning poängtera vikten av ett fortsatt arbete för en jämställd idrott (yrkande 2). (M) poängterar i motion MJ415 vikten av en jämställd tilldelning av resurser för både flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). I motion Kr311 påtalar (S) att har som kutym att ge vinstbonus till spelarna vid visst uppnått resultat. Detta ser motionären som positivt, men tar upp det orimliga i att männen har mycket högre bonusar än kvinnor. Motionären anser att regeringen bör ge i uppdrag att se över systemet med bonusvillkor vid idrottsmästerskap, med målsättning att göra dessa jämlika och rättvisa oavsett form av idrott och kön. Enligt () har det inom idrottsrörelsen pågått ett medvetet jämställdhetsarbete sedan RF-stämman 1977. Ett viktigt avstamp togs dock med den antagna jämställdhetsplanen på RF-stämman 1989. Vid RF-stämman 2005 antogs en reviderad jämställdhetsplan. Den gällde till 2009 och förlängdes därefter till 2011. Idrottsrörelsen har enligt RF varit bra på att ta fram planer och den har också legat i linje med samhällets jämställdhetspolitik. konstaterar RF att detta inte varit nog. Trots flera decenniers arbete har de första jämställdhetsplanernas delmål inte uppfyllts. Mot denna bakgrund gav RF-stämman 2009 Riksidrottsstyrelsen (RS) i uppdrag att utvärdera de senaste årens jämställdhetsarbete och ge förslag på hur arbetet ska drivas vidare och utvecklas och till nästa stämma (2011) lägga fram förslag till en ny plan. Utvärderingen visade att för lite av jämställdhetsplanens strategi har genomförts för att nå uppsatta jämställdhetsmål. Bland annat saknas jämställdhetsperspektivet i många av de styrande dokumenten, och jämställdhetsarbetet var fortfarande sidoordnat och inte integrerat. Det krävdes enligt utvärderingen ett systematiskt utvecklingsarbete för att forma ett långsiktigt och hållbart arbete med jämställdhetsintegrering. Utvärderingen föreslog en rad åtgärder för att jämställdhetsintegrera verksamheten i realiteten. Med utvärderingen som stöd lade RS på RF-stämman 2011 fram reviderade och kompletterade jämställdhetsmål för idrottsrörelsen. Dessutom beslutades att uppdra till RS att aktivt arbeta med jämställdhetsintegrering enligt en handlingsplan som inbegriper riksidrottskansliet och ett antal pilotprojekt i specialidrottsförbund (SF) och distriktsidrottsförbund (DF). När det gäller frågan om resurser får enligt RF kvinnor och män samma grundläggande ekonomiska stöd. Men eftersom det är fler pojkar och män inom idrotten blir det i kronor räknat mer till pojkar och män. På uppdrag av RF-stämman 2011 tillsattes en utredning som ska göra en totalöversyn av det lokala aktivitetsstödets utformning. Till de frågor som ska belysas hör en differentiering av stödet (mer stöd för aktiviteter med deltagare från underrepresenterade grupper som t.ex. ålder eller kön) och hur det kan säkerställas att verksamheten bedrivs i enlighet med idrottens idéprogram Idrotten vill. Beträffande frågan om flickor får sämre träningstider än män kan det konstateras att det i relativt gjorda forskningsrapporter av RF, utifrån en modell av vilka tider som är attraktiva, har visat sig att flickor och pojkar får ungefär lika bra träningstider (Analys av träningstider inom föreningsidrotten FoU 2007:6, Användning av anläggningar FoU 2010:1). Ett problem enligt RF är att mäns idrottande inom elitidrotten får betydligt mer uppmärksamhet och sponsorintäkter än kvinnors idrottande. När det gäller vinstbonus är det enligt RF ett beslut som varje förbund fattar självständigt. Generellt sett gäller enligt RF att damlandslagen i lagidrotterna är ekonomiskt subventionerade av herrlandslagen om man jämför intäkter och kostnader för varje landslag separat. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att en hel del återstår när det gäller jämställdheten inom idrotten. noterar utskottet att RF kommit fram till samma slutsats och att förbundet därför också aktivt arbetar med frågan. När det gäller resurserna får som framgår ovan kvinnor och män samma grundläggande ekonomiska stöd. Med hänsyn till detta och till det arbete som läggs ned inom idrottsrörelsen samt till att det är idrottsrörelsen som själv bestämmer vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå jämställdhetsmålen avstyrker utskottet motionerna Kr297 (S) yrkande 31, Kr285 (V) yrkande 2, MJ415 (M) yrkande 4 och Kr311 (S). Trakasserier och diskriminering inom idrotten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för att motverka trakasserier och diskriminering inom idrotten med hänvisning till dels till att dessa frågor är aktuella inom idrottsrörelsen, dels till idrottsrörelsens självständiga ställning. Jämför reservation 9 (S, MP, V). m.fl. (V) anser i motion Kr285 att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap genom utbildningsinsatser som rör trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionsnedsättning eller hudfärg och etnicitet (yrkande 3). I motion Kr313 framhåller m.fl. (S) att det finns ett stort behov av att idrotten lyfter fram att människors sexuella läggning eller upplevda könstillhörighet inte ska anses som en belastning för samhället utan snarare något som berikar mångfalden. Motionärerna anser att idrottsrörelsen bör höja tonläget i dessa frågor, med risk att samhället annars inte vill stödja idrottsrörelsen på samma sätt som . På Riksidrottsförbundets (RF) stämma 1995 antog förbundet Idrotten vill. I programmet som uppdaterades 2009 uttrycks tydligt att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska förutsättningar. RF har även en särskild policy och handlingsplan mot sexuell diskriminering som antogs 2002 och uppdaterades 2005. I handlingsplanen står det att RF ska sprida kunskap och information om frågor som rör hbt, dvs. homo-, bi- och transsexualitet, och de berördas situation inom idrotten. RF fullföljer detta bl.a. genom fortlöpande information, utbildning och seminarier. På RF-stämman antogs en ny vision och värdegrund för idrottsrörelsen, båda baserade på begreppen glädje och gemenskap, demokrati och delaktighet, allas rätt att vara med och rent spel. Visionen formulerades: Svensk idrott världens bästa. genomför nu med anledning av den nya visionen en utbildningssatsning på värderingsfrågor inom idrotten, kallad Värdefullt. Syftet är att få idrottsföreningar runt om i landet att samtala kring och fundera över vad som är viktigt och värdefullt inom barn- och ungdomsidrotten. Hbt-frågor är något som tas upp under utbildningen. var mål att 2 500 föreningar skulle jobba med dessa värderingsfrågor. RF har inlett ett samarbete med , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) för att i ett första steg kartlägga hbtq-personers (homo, bi, trans eller queer) situation inom idrottsrörelsen. Med denna kartläggning som bas kommer, enligt RF. en rapport att presenteras och en handlingsplan att tas fram. Nämnas kan att och fem andra museer turnerar med en utställning, Att tvätta sin smutsiga byk, där vill skildra idrotten och idrottsrörelsen ur ett brett samhällsperspektiv och ge exempel på trans-, bi- och homosexuellas villkor inom den svenska idrottsrörelsen. Utställningen tar avstamp i bl.a. RF:s idéprogram Idrotten vill och RF:s policy mot sexuell diskriminering. Utställningen befinner sig nu i . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att idrottsrörelsen ständigt arbetar med frågor som rör trakasserier och diskriminering och att detta arbete tränger ut i föreningarna samt att aktiva, föräldrar och idrottsledare arbetar vidare med attityder och värderingar som hjälper till att öka förståelsen och respekten för skrivna och oskrivna regler inom idrotten. Som redovisas ovan är dessa frågor i högsta grad aktuella, och utskottet välkomnar den kartläggning som RF inlett i samarbete med RFSL. Utskottet har förhoppningar om att kartläggningen kommer att tydligt spegla det bemötande som hbtq-personer får i samband med idrottsutövande och också visar på omfattningen av negativa upplevelser. I avvaktan på kartläggningen och med hänsyn till det arbete som pågår när det gäller värderingsfrågor inom idrotten samt till att det är idrottsrörelsen som själv bestämmer vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med trakasserier och diskriminering avstyrker utskottet motionerna Kr285 (V) yrkande 3 och Kr313 (S). Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringens ambition bör öka när det gäller sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer med hänvisning till de åtgärder vidtagit och till idrottsrörelsens självständiga ställning. Jämför reservation 10 (S). I motion Kr297 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att alla barn och ungdomar har rätt att idrotta och utvecklas i en trygg miljö och bemötas med respekt. Motionärerna vill betona vikten av att regeringen noga följer denna fråga, uppmuntrar forskning och ny kunskap i frågan samt ökar ambitionerna i nära dialog med idrottsrörelsen och andra organisationer som engagerar barn och unga (yrkande 32). () tog fram en policy och handledning kring sexuella övergrepp. I den finns både ställningstagande mot sexuella övergrepp, kunskap om vad lagen säger och vägledning om hur en idrottsförening ska agera när den misstänker sexuella övergrepp inom föreningen. Vidare kan nämnas att RF och har inlett ett samarbete kring Föräldratelefonen, en telefon som ska fungera som bollplank för idrottsföräldrar. Telefonen är tänkt att ge idrottsföräldrar ett naturligt och tryggt bollplank utanför idrotten. Dessutom kan påpekas att arbetar med att ta fram ett stödmaterial som föreningar kan använda för att förebygga sexuella övergrepp och trakasserier. RF har sänt en begäran till regeringen om en lagändring som innebär att personer som har uppdrag eller söker uppdrag inom barn- och ungdomsverksamhet i ideella föreningar ska få rätt till utdrag ur belastningsregistret för vissa sexual- och våldsbrott, på samma sätt som de som söker arbete inom skolan och barnomsorgen. Frågan bereds enligt . Utskottet konstaterar att frågor om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer är ett ämne som relativt fått stor uppmärksamhet inom idrottsrörelsen. Utskottet ser positivt på de åtgärder som RF vidtagit i form av policy och handledning samt det samarbete som RF inlett med . Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är viktigt att dessa frågor även fortsättningsvis får stor uppmärksamhet och lyfts fram i alla idrottsmiljöer där barn vistas. Det är dock en uppgift för idrottsrörelsen att själv bestämma vilka åtgärder som närmare behöver vidtas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion Kr297 (S) yrkande 32. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten bör betona vikten av ett fortsatt arbete för ökad kunskap i miljö- och klimatfrågor inom idrottsrörelsen med hänvisning till att motionsyrkandet till stora delar får anses tillgodosett. Jämför reservation 11 (V). m.fl. (V) anser i motion Kr285 att staten i sin bidragsgivning till idrottsrörelsen bör betona ett fortsatt arbete för ökad kunskap i miljö- och klimatfrågor (yrkande 4). Motionärerna pekar på att motorsporten borde kunna bli en förebild med ett utvecklat miljöarbete. Idrotten skulle även enligt motionärerna kunna organisera sin verksamhet genom att i större utsträckning samåka eller använda kollektivtrafiken till och från aktiviteter. gav RF ut med tillhörande studievägledning, som ger praktiska stöd och tips för idrottens vardagliga arbete. På RF-stämman 2009 antogs Idrottsrörelsens klimatpolicy, och denna utvidgades vid RF-stämman 2011 till en miljö- och klimatpolicy. Fokus ligger på tre områden, nämligen idrottsanläggningar, evenemang och transporter. I policyn anges att dessa områden har stor betydelse och att idrottsrörelsens möjligheter att påverka frågorna är betydande. Syftet med policyn är att ge RF och riktlinjer för miljö- och klimatarbetet. ska den ge landets idrottsföreningar inspiration och vägledning. Mot bakgrund av den nya miljö- och klimatpolicyn har tagit fram ett nytt utbildningsmaterial. RF har tillsammans med Kommuner och Landsting tagit fram . har finansierat en förstudie, Idrott, energi och klimat, som lämnades . Förstudiens syfte var att undersöka hur idrott, energikontor och andra intressenter kan arbeta tillsammans för att minska idrottsföreningars energianvändning, klimatpåverkan och kostnader från anläggningar och transporter. energikontor har startat ett samarbetsprojekt med RF. Arbetet leds av . Målet med projektet (Uthållig idrott) är att svensk idrott ska minska energianvändningen i sina anläggningar med . Såväl () som (Svemo) arbetar aktivt med miljöfrågor. För SBF gäller att samtliga tävlingar ska miljöcertifieras och ska även den arrangerande klubben och en eventuell anläggning miljöcertifieras. Målet är att certifiera all bilsportsverksamhet, och SBF har 2012 reviderat sin miljöplan som sträcker sig . För Svemo gäller att alla banor eller anläggningar ska miljöcertifieras, och visionen i miljöarbetet är att Svemo ska vara ett internationellt erkänt ledande förbund i världen vad gäller miljöarbete inom motorcykel- och snöskotersport och vara nationellt erkänt som ett ledande specialidrottsförbund inom RF när det gäller förbättringar och måluppfyllelse inom miljöarbetet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna att det är av vikt att idrottsrörelsen aktivt bedriver ett miljö- och klimatarbete och välkomnar därför att RF sett över och tagit fram en ny samlad miljö- och klimatpolicy. Utskottet anser att det arbete som bedrivs inom RF och liksom motorsportsförbundens arbete och visioner stämmer väl överens med motionärernas önskemål. Motion Kr285 (V) yrkande 4 får därför enligt utskottets uppfattning till stora delar anses tillgodosett och avstyrks.