bet · GZ01AU11 · 2012-06-05 00:00:00 — Det är utredningar som är gjorda, men ni vill ändå - det är uttryck man säkert älskar i handikapprörelsen - avvakta ytterligare. Det ska vara ytterligare utredning. Det är det jag inte får ihop. Det är här det trots allt blir otydligt. När man har så många kort på bordet och när man är så välvilligt inställd till att göra detta till en lag förstår jag inte att man ändå backar när det kommer till skarpt läge. Man säger: Nja, det är väl bra, men inte . Jag håller med om att det blir dyrare . Som jag förstår det är det pengarna som är nageln i ögat på Alliansen. Jag håller med om att det antagligen inte blir billigare utan snarare tvärtom. Ändå är man beredd att vänta. Då kan jag inte låta bli - det är här det blir lite otydligt för mig - att undra: Är det så att man egentligen inte vill alls? Jag är väldigt förvånad över att du tar upp detta, . Om det är så viktigt för , varför har ni inte budgeterat för det? Då hade ni kunnat gå ut starkt och säga: Vi har i vårt budgetförslag en summa pengar som är avsatt för detta. Jag tycker egentligen inte att man ska gå på handikapprörelsen på det sättet. De har lidit tillräckligt mycket. Det är inte fråga om att detta skulle ha varit på plats ; det borde ha varit på plats . Även under den socialdemokratiska regeringen borde detta ha varit i gång. Det är inte sådant det är fråga om, utan det är att det faktiskt ligger i sakens natur att ta ett ekonomiskt ansvar för detta eftersom det är budgetpåverkande.Jag och tror utifrån våra erfarenheter att det inte blir särskilt stora kostnader. Vi tror snarare på vinst . Det är det man ska komma ihåg, inte vad det kostar . Långsiktigt kommer dessa kostnader i stället att ge vinst tillbaka, när det gäller såväl kommuner och landsting som alla andra aktörer, privata som offentliga. Låt oss i stället jobba tillsammans för att de som har funktionsnedsättning ska bli likvärdiga de övriga! De har lidit tillräckligt mycket, och jag tycker att det har gått alldeles för lång tid.När jag var på tillgänglighetsmarschen ropade man att tillgänglighet är en rättighet, att det är fråga om rättvisa och jämställdhet. Jag sade att det borde vara en självklarhet för oss alla. Dagens debatt utgår från betänkandet AU11, Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster m.m. I betänkandet behandlar utskottet en proposition om ett förbud mot att ha olika försäkringspremier och ersättningar för kvinnor och män om skillnaderna grundas på beräkningar där kön använts som en faktor. Det är en viktig fråga. Men utöver propositionen finns också många motioner som berör diskriminering i olika former. Ett antal motioner har blivit ett tillkännagivande om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder, vilket stöds av S, MP, SD och V.Den första delen i propositionen handlar om försäkringar. har det funnits möjlighet att i försäkringar och ersättningar göra skillnader som grundat sig på kön. Det har varit ett undantag från könsdiskriminering som vi länge velat få bort. finns den ändringen på EU-nivå, så vi har möjligheten att göra den ändringen även i svensk lagstiftning.Det vi gör nu är att dels ta bort undantaget, dels göra det möjligt att införa förbudet. Jag tror att det är en viktig del, även om den stora delen när det gäller könsdiskriminering redan är införd i lagen tidigare. Det är ytterligare en bit som faller på plats i ett steg mot de jämställdhetspolitiska målen. Jag välkomnar förändringen.EU-domstolens dom innebär att det under alla förhållanden är oförenligt med principen om likabehandling av kvinnor och män att ha olika försäkringspremier och ersättningar om skillnaden är ett resultat av att man använder kön som en försäkringsteknisk faktor. Däremot finns det skillnader som kan påverka det hela. Men kön får inte vara den enda faktorn. Det handlar om att det finns ett berättigat syfte och att de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet.I betänkandet visar vi två olika exempel som kan göra skillnad. Det skiljer inte mellan bilförsäkringar vad gäller kön men däremot om det är olika storlek på bilmotorn. När det gäller fysiken kan vi konstatera att det finns olika sjukdomar som drabbar kvinnor och män på olika sätt och att sjukdomshistorien därför skiljer sig åt. Det kan vara orsak till att använda de skillnaderna.Förändringen välkomnas, och den har varit på gång ett bra tag. Vi hade väntat på att få möjlighet att ändra på detta.I betänkandet tar vi också upp frågan om diskriminering på grund av ålder. Där har vi infört olika delar. På förslag av alliansregeringen införde vi ett förbud mot åldersdiskriminering inom arbetslivs- och utbildningsområdet . Det vi har tittat över är ett bredare förbud. Därför har vi 2012 gått ut med en lagrådsremiss där vi föreslår att förbud mot åldersdiskriminering införs på de områden i samhället där det saknas sådant skydd i diskrimineringslagen. Vi har alltså fördjupat det arbetet ytterligare.Hbt-personer - homosexuella, bisexuella och transpersoner - kan utsättas för diskriminering. Vi har infört sexuell läggning som diskrimineringsgrund, vilket är oerhört viktigt. Men vi har också ett arbete som pågår med att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Vi har sett att det måste intensifieras.Utskottet välkomnar att frågan om hur hbt-personers rättigheter och möjligheter bäst främjas nu bereds av . arrangerade man en utfrågning för att få möjlighet att diskutera problem som uppmärksammats. Det bedrivs ett arbete hos DO. Vi har också Forum för levande historia som har ett uppdrag. Även jobbar med dessa frågor.Det som döljer sig under "med mera" i dagens betänkande är den stora fråga som vi debatterar här : tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Vi har en enighet mellan de flesta partier. Vi anser att detta är en diskrimineringsgrund och att det ska införas i lagstiftning.Det vi inte är riktigt överens om mellan de olika partierna är vilket underlag som krävs för att fatta besluten. I de utredningar som gjorts har vi sett att det skiljer väldigt stort mellan vad man kommer fram till i kostnadsbild. Även om budget- och kostnadsfrågor kan kännas små och futtiga när man pratar om rättighetsfrågor är det ändå ett ansvar som riksdag och regering har. Det är viktigt att ha det underlaget på plats.För del har vi stämmobeslut på att detta ska införas som diskrimineringsgrund. Vi har arbetat med att flytta fram positionerna i dessa frågor. Det vi gör är att komplettera det utredningsmaterial som redan finns men där det är väldigt stor skillnad mellan de resultat som kommit fram. I den ena utredningen landar man i att det inte är någon kostnad över huvud taget, och i den andra sägs det vara väldigt stora kostnader. Jag tror därför att det är viktigt att vi ser till att få en mer samlad bild som ger ett underlag som vi kan gå till beslut på.Det kommer att ta lite tid. Det brukar utredningar göra. Det vi som sitter i de fyra allianspartierna kan ta på oss är att se till att det inte tar så som det ibland har förmåga att göra. Det ansvaret ligger på var och en som sitter på de här frågorna i respektive parti. Jag kan bara hoppas att det inte tar . Som både oppositionen och mina allianskolleger säger är det i sak en viktig fråga. Men vi är inte beredda att gå på ett tillkännagivande här och nu.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet AU11 under punkterna 1-6 och 8-16. Här kommer ytterligare en ledamot från arbetsmarknadsutskottet och säger att man egentligen tycker precis som vi socialdemokrater men ändå tillstyrker reservationen mot beslutet. Jag tror att väldigt många som är aktiva i den här frågan, speciellt handikapporganisationerna, undrar hur länge ni ska utreda frågan. Vi socialdemokrater tycker att den är färdigutredd.Som vi sagt tidigare tittar och räknar man bara på kostnaderna, men man måste också titta på vinsterna. När människor får möjlighet att komma till skolan eller jobbet eller har möjlighet att vara ute och vara aktiva i samhället är det en otrolig samhällsvinst för oss alla. Många av de hinder som finns i samhället är det bra för oss alla om vi blir av med, oavsett om det rör sig om en handikapptoalett, en trottoarkant, en hiss eller vad det nu är. Det är inte bara bra för dem som har en funktionsnedsättning.Om vi får bli gamla, du och jag, kommer vi antagligen båda två att få någon typ av funktionsnedsättning, om vi inte redan har det . Funktionsnedsättningen finns i den miljö man befinner sig i. En gång när jag var på ett årsmöte på kände jag verkligen att jag hade en stor funktionsnedsättning. Jag fattade inte alls vad som pågick på det årsmötet fast jag är van vid att vara på årsmöten. Där hade jag en funktionsnedsättning.Det handlar om den miljö vi befinner oss i, och den vill vi förbättra. Jag instämmer till fullo med . Det är miljön och omgivningen som är funktionshinder, inte personen i fråga eller handikappet i sig.Det var ju vårt parti som tillsammans med som , efter en fruktansvärd kris, var med och plockade fram en budgetlag och såg till att det måste finnas balans i statens finanser. Det är en förutsättning för dem som är i störst behov av samhälleligt stöd att det finns balans. Jag vet att vi fortfarande har precis samma uppfattning om det.Därför tror jag att det snarare blir kontraproduktivt att försöka göra det till en skiljelinje. Vi har samma uppfattning om att det ska införas. Men för att kunna göra det måste vi ha ett fullständigt underlag som det går att göra beräkningar på, som det går att budgetera och se till att det kommer in. finns inte det. Det är en oerhört stor skillnad på de uppgifter som finns i de utredningar som i så fall skulle ligga till grund för ett lagförslag här och nu.Låt oss ta fram ett underlag som det går att bygga en lagstiftning på. Det är mitt svar. Jag är inte emot att det ska införas som diskrimineringsgrund. Jag fick inget svar från om hur länge till det ska utredas och hur länge till människor som har en funktionsnedsättning ska vänta på att få sina mänskliga och demokratiska rättigheter tillgodosedda för att kunna vara i samhället fullt ut som alla andra. Det skulle jag jättegärna vilja ha svar på.Inför valet svarade också partiledare ja på den här frågan. Ni har sagt ja, och ni har sagt att det ska in i diskrimineringslagstiftningen. Ni har också sagt att ni ska jobba för att den ska träda i kraft . är det 2012. Utredningen var färdig , och 130 remissinstanser var väldigt positiva. Ni sitter i och kan påverka att lagförslaget läggs fram. Ni har en oerhörd makt att påverka hur det ska se ut.Vi socialdemokrater tycker att människor ska få denna rätt nu och inte behöva vänta längre.Vi genomförde de förra förändringarna , men de efterlevs fortfarande inte . Då måste man ändå våga sätta ned foten och göra något . Man kan inte vänta . Det är dags att alla människor får använda sig av hela samhället. Jag frågar igen: Hur länge ska man vänta? Jag kan inte svara på frågan hur länge man ska vänta, men jag kan från min sida ge löftet att jag kommer att ligga på för att det ska gå så fort som möjligt.Jag kan också bara konstatera att under min första mandatperiod var det jag som stod i talarstol och hennes företrädare som stod i denna och hade en budgetlag och ett utredningsansvar att ta hänsyn till.Det vi kan konstatera är att det finns lagar som kräver en tillgänglighet i nybyggnationer och i kollektivtrafik, och ändå efterlevs det inte. Jag tror att det någonstans gäller att se till att första steget är att göra otillgängligheten till en diskrimineringsgrund, att få det på plats. Innan det sedan får full effekt ute i samhället kommer det att ta ytterligare år.Därför håller jag med om att det är viktigt att det går undan. Men jag vill inte tumma på att vi ska ha ett bra underlag att grunda detta beslut på. Först vill jag säga att jag håller med om att förslaget om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar är viktigt. Jag vill tacka henne för ett bra och viktigt anförande.Jag kommer däremot att i huvuddelen av mitt anförande tala om de två sverigedemokratiska reservationerna i betänkandet.Jag vill börja med att yrka bifall till våra två reservationer.Jag vill också förvarna om att jag i detta anförande kommer att läsa upp citat som kan anses stötande, innehåller olämpliga ordval för kammaren och skulle kunna anses bryta mot svensk lag. Jag står inte bakom något av dessa citat, men jag anser att jag behöver använda dem för att påvisa vad vi anför i en av våra motioner.Svenskfientlighet är en företeelse som många politiker påstår inte förekommer och om det förekommer är så obetydligt eller oviktigt att det inte behöver uppmärksammas och inte lagstiftas. Svenskfientlighet är ett ord som när vi sverigedemokrater använder det i talarstolen emellanåt möts med fnissningar från bänkrader.Jag kan konstatera i och med detta betänkande att en utskottsmajoritet anser att lagstiftningen är etniskt neutral. Utskottet hänvisar till FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, svensk grundlag och svensk diskrimineringslagstiftning och menar att alla har samma skydd mot diskriminering och skydd mot nedsättande beteckning som syftar på personer med utländsk eller svensk bakgrund.Herr talman! Jag menar att detta inte stämmer.Staten har lagt ned stora resurser på att motverka, forska och sprida medvetenhet kring de negativa attityder, den diskriminering och det våld som infödda svenskar utsätter invandrare för. Mycket av det arbetet har varit bra och nödvändigt.Tyvärr har dock nästan ingen uppmärksamhet riktats mot den diskriminering, de negativa attityder och det våld som infödda svenskar utsätts för på grund av sin härkomst. Svenskfientligheten kan ta sig uttryck på många olika sätt. Ett exempel är att svenskar blir offer för diskriminerande lagstiftning.Justitiekanslern skrev följande i ett utlåtande från 2003:Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet. Redan på grund av vad som har sagts kan innehållet i insändaren inte anses utgöra hets mot folkgrupp.Infödda svenskar omfattas alltså inte av det skydd som lagen om hets mot folkgrupp är tänkt att utgöra. Tyvärr är detta inte det enda exemplet på lagstiftning och/ eller regelverk som medger negativ särbehandling av infödda svenskar.I skrev författarinnan följande sedan:Jag hatar allt genuint typiskt svenskt. De flesta svenskar är fula. Tunt blont hår som är för tunt att sätta upp i en tofs, blekfet blåvit hud med röda utslag som blir pionröd i solen, asugly helt enkelt.Herr talman! Jag tänker inte genom att byta ut orden svenskar, blont och blåvit från talarstol bryta mot lagen om hets mot folkgrupp.Kanske klarade sig också från detta rasistiska uttalande för att det var riktat mot henne själv. Självförakt och förnekelse av vår egen svenska etniska och kulturella särart är ju en gren som vi svenskar är världsmästare i.På nationaldag, , publicerades en debattartikel i som jag menar är rasistisk. Då menar jag rasistisk i ordets ursprungliga betydelse. , enligt egen uppgift boende i skriver: "Den moderna invandringen, i alla dess former, är ju det mest spännande som någonsin har hänt den svenska kulturen. Jag tänker på invandringen som en liten skönhetsoperation. Näsan görs lite större och får en krökning, som en regnbåge. Ögonbrynen görs bredare och buskiga. Läpparna fylls, pigmenthalten höjs en aning. Ögonen växer till stora, mörka mandlar. I mina ögon blir vackrare och vackrare av migrationen. Mitt estetiska ideal är ett som vi alla kan spegla och känna igen oss i, inte bara de som är manetfärgade och har en dammtuss på huvudet. "Detta menar jag är ren och skär rasism. Om man nu till äventyrs inte håller med mig, prova då att ta texten och byta ut den negativa beskrivningen av etniska svenskars fysiska attribut till valfri annan etnicitets, och läs texten igen. Etnologen har i flera studier rapporterat om svenska flickors utsatthet i invandrartäta förorter. I en intervju med det norska vetenskapsmagasinet forskning.no berättade hon bland annat om hur blonda svenska flickor färgar håret för att se mindre svenska ut och därmed slippa sexuella trakasserier. förklarar bakgrunden på följande sätt: Att vara en blond flicka innebär att man blir tillskriven en identitet som är full av nedsättande fördomar om könshierarkier och kvinnlig sexualitet. Det innebär en plågsam synlighet; bilar som tutar, gubbar som stirrar och pojkar som kallar en för hora.När jag arbetade för i och träffade jag på en kvinna som inte bara hade egna upplevelser av svenskfientlighet och rasism mot svenskar utan också på grund av denna rasism hade tvingats fly till glesbygden i inland. Hon och hennes tonåriga döttrar var internflyktingar i Sverige.Hon och hennes tonårsdöttrar bodde tidigare i ett av invandrartäta integrationsområden. Hon var ensamstående, lågavlönad och helt utan ekonomiska möjligheter att köpa sig fri från trakasserierna. Hon var utan möjlighet att köpa sitt eget boende i , på , i , i eller andra områden där politiska, mediala och kulturella makthavare bosätter sig, i stort sett etniskt homogena enklaver.Hon och hennes döttrar utsattes för dagliga trakasserier i och omkring boendet, på skolan, på arbetet, . Hon kontaktade skolan, kommunen, socialförvaltningen och polisen. Ingen hjälp fanns att få. Hon hade ingen möjlighet att flytta till annat, säkrare boende för henne och hennes döttrar.Till slut hittade hon en liten omodern stuga i inland som hon kunde få hyra billigt, med små möjligheter till jobb och med långt till skola och mataffär. Men det var säkert för henne och hennes döttrar. När jag träffade henne var hon arbetslös, men hon kände sig trygg.Herr talman! När det gäller diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster vill jag framhålla att anser att all diskriminering på grund av bland annat kön ska vara förbjuden. Men det faktum att kvinnor och män vid olika tillfällen betalar olika försäkringspremier på grund av olika livsstilar kan enligt oss svårligen klassas som diskriminering. Det är inte heller just könstillhörigheten i sig själv som föranleder skillnader i försäkringspremier. Det är de val och den livsstil och det beteendemönster som starkast sätter avtryck i gruppen - det kan vara medelålders kvinnor såväl som unga män, landsbygdsbor eller för den delen storstadsbor - som påverkar premiens storlek. Visst blir det en form av generalisering. Men helt individuella bedömningar är inte möjliga och kanske inte heller önskvärda.Jag är medveten om att har utnyttjat det undantag som fanns i EU-direktivet men att nu satt stopp för detta. Jag tycker att det är problematiskt att en icke demokratiskt vald har getts tolkningsföreträde och därmed har makten att påverka svensk lagstiftning. Den makten ska vi göra allt vi kan för att behålla i Sverige.Slutligen vill jag säga att det är med glädje som ställer sig bakom utskottsmajoritetens förslag som innebär att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar.Jag vet av egen erfarenhet från detaljhandeln att det stora problemet inte är pengar utan attityder. Som butikschef inom en stor, rikstäckande detaljhandelskedja var jag delaktig i att genomföra av ledningen bestämda åtgärder som resulterade i bristande tillgänglighet. Jag kan också vara självkritisk. Även i den enskilda butiken genomförde vi ombyggnationer och varuplaceringar som var mindre genomtänkta, lindrigt sagt. Att i stället göra rätt skulle i de allra flesta fall inte ha kostat ett öre.Vad angår de eventuella kostnaderna är det ingen självklarhet att staten ska stå för allt. Privata företag har ingen rättighet att diskriminera. Det får man ta med i sina kalkyler, sin budget och sina beräkningar för att få verksamheten att gå runt. Det är ingen självklarhet att staten ska stå för notan för att slippa situationer där privata företag diskriminerar.När det gäller det offentliga vill jag framhålla att delar av lagstiftningen, som vi har hört tidigare i debatten, har funnits . Kommuner, landsting och staten har haft mycket på sig att förändra situationen. Men i kommunerna är väl just situationen för funktionshindrade, precis som äldrevården och skolan, något som används som en budgetregulator. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar är en del av välfärdens kärna. Om det kostar pengar måste det få göra det. Då får man från kommuner, landsting och stat prioritera i sina budgetar. Det är ingen självklarhet att staten fullt ut ska täcka de merkostnader som eventuellt uppkommer. Jag konstaterar också att representant i debatten, , medger att det på lång sikt förmodligen innebär en vinst. Då är det ju en investering. Då är det ingen kostnad. Låt oss då gemensamt investera i tillgänglighet för funktionshindrade för framtiden. Regeringspartiernas argument - dels att det kostar för mycket, dels att kostnaderna delvis inte går att förutse - är rent häpnadsväckande. Å ena sidan säger man därmed rätt ut att funktionshindrade av ekonomiska skäl får acceptera lite diskriminering. Å andra sidan menar man, med hänvisning till att alla kostnader inte går att förutse, att man inte kan ge funktionshindrade rätt till likabehandling. Om det även inom andra politikområden är så att regeringen avser att begränsa kostsamma verksamheter där de ekonomiska konsekvenserna inte fullt ut är utredda och heller inte går att förutse har vi Sverigedemokrater en hel rad av förslag på besparingsåtgärder som regeringen kan vidta. Det är viktigt att uppmärksamma frågor som rör diskriminering och etnicitet. Vi betonar att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individers mänskliga fri- och rättigheter. Här har vår diskrimineringslagstiftning en stor betydelse.Syftet med den lagstiftningen är att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Och svensk lagstiftning ska gälla för alla medborgare.Sverigedemokraterna försöker ofta fånga in problemen och bara hitta problem vad gäller utrikesfödda som kommer till vårt land. Man ser detta som ett stort bekymmer. Vi har en annan människosyn. Det är väl det som skiljer oss andra från Sverigedemokraterna.Vi välkomnar människor som vill komma till vårt land med sina erfarenheter och bidra till tillväxt, jobb och utveckling och som också kan tillföra det svenska samhället mycket.Vad gäller den följdmotion som har väckt kan jag säga att vi har att rätta oss efter den EU-dom som kom . Den säger att det ska vara lika beräkning för kvinnor och män. Man ska inte göra någon skillnad och räkna in kön som en faktor när man beräknar försäkringen, vare sig det gäller eller ersättningar. Det är alltså en lag som vi måste rätta oss efter.Finansinspektionen säger att det kan bli något högre och att försäkringar kan bli något dyrare, men man konstaterar också att det är måttliga höjningar det handlar om. Det här är en jämställdhetsfråga. Vi kan inte springa ifrån vad har beslutat. Det kanske ni vill göra, som inte gillar EU-samarbetet, men vi respekterar det beslut som fattas av domstolen i . Det gäller alla medlemsländer. Låt mig vara mycket tydlig, ! Diskriminering ska inte förekomma vare sig av människor med utländsk härkomst eller av etniska svenskar eller andra människor födda i - absolut inte. Det ska vara samma regler, samma lagar och samma villkor för alla människor i . Men det är inte så situationen ser ut . Vi har specialregler, till exempel för nyanlända invandrare.Regeringen avser nu att införa specialregler för sina utanförskapsområden, som huvudsakligen bebos av personer födda utanför . Det finns andra exempel på diskriminerande lagstiftning och regelverk.