bet · GZ01UbU17 · 2012-03-30 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningarnas innehåll. Jämför reservationerna 18 (SD) och 19 (SD). Utbildningarna till lärare, polis och jurist ska genomsyras av ett genusperspektiv enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub230 (S). Om dessa yrkesgrupper har med sig ett genusperspektiv ut i yrkeslivet kommer samhället att ta ytterligare steg mot ett mer jämställt samhälle. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub237 (S) bör behovet av utbildning i demens- och äldrefrågor i läkarutbildningen ses över. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskningen om äldre och deras vårdbehov, kan med fördel förläggas till . I den enskilda motionen 2011/12:Ub325 (S) anförs att inslagen av geriatrik ska utökas i läkarutbildningen för att möta framtidens behov. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub482 (S) yrkande 4 måste kunskapen om hbt-personers situation öka. Ett förtydligande av examensordningen i högskoleförordningen bör därför göras för exempelvis följande yrkesexamina: läkar-, psykolog- och sjuksköterskeexamen och socionomexamen. I den enskilda motionen 2011/12:Ju306 (S) yrkande 3 anförs att kunskap om barns rättigheter och inte minst sexuella övergrepp, innefattande kommersiell sexuell exploatering, bör införas på alla utbildningar där studenter i sin framtida yrkesutövning kommer att komma i kontakt med barn, bl.a. utbildning till polis, jurist, socionom, lärare, tandläkare och läkare. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub317 (M) bör möjligheten till en nationell strategi för att specialistutbilda sjuksköterskor ses över. saknas en nationell handlingsplan bl.a. för hur fortsatt tillgång till specialistsjuksköterskor ska säkerställas. Det behövs enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub351 (M) ett ökat inslag av entreprenörskap inom vårdutbildningar på högskola och universitet. Enligt motion 2011/12:So572 (M) yrkande 1 behövs en personalförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Man behöver se över försörjningen och utbildningen av all hälso- och sjukvårdspersonal, särskilt för läkare. I den enskilda motionen 2011/12:Ub266 (FP) begärs en utredning om utbildning i coachning och sorgeterapi. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub222 (KD) bör regeringen göra en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen i förhållande till de kompetenskrav som dagens sjukvård ställer. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub224 (KD) finns behov av en översyn av utbildningskraven för socionomer i syfte att bemöta våldsutsatta på ett bättre sätt. I motion 2011/12:Ub225 (KD) uppmärksammas behovet av utbildning inom geriatrik. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub427 (KD) bör regeringen skyndsamt göra en översyn av examensmålen för socionomutbildningen mot bakgrund av att många socionomer enligt en undersökning som gjorde 2010 inte anser sig ha tillräcklig kompetens. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub447 (KD) bör det införas ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i alla högskoleutbildningar som leder till ett yrke där man möter människor i utsatta situationer. I den enskilda motionen 2011/12:MJ308 (KD) yrkande 6 anförs att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer bör få grundläggande utbildning om alternativa metoder. Enligt den enskilda motionen 2011/12:So442 (KD) yrkande 3 finns det behov av en bättre och mer samstämmig utbildning av dem som i sin yrkesutövning möter människor med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Det saknas bl.a. genomtänkta samverkansprogram mellan bl.a. , Arbetsförmedlingen och andra relevanta aktörer. Examinas omfattning och mål framgår av högskoleförordningens (1993:100) examensordning (bilaga 2 till förordningen) som beslutas av regeringen. Här anges vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen (examensbeskrivning), exempelvis för läkare och socionomer. Enligt examensordningen ska t.ex. läkare och sjuksköterskor ha kunskap om förhållanden i samhället som påverkar barns, kvinnors och mäns hälsa. För juristexamen ska studenten visa kunskap om sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar mäns och kvinnors livsbetingelser. Det är lärosätenas ansvar hur utbildningsprogram ska läggas upp och vad olika kurser ska innehålla. Utskottet har behandlat liknande yrkanden om högskoleutbildningars innehåll. Utskottet har tidigare uttalat (senast i bet. 2010/11:UbU11 s. 15) att examensordningen för vissa utbildningar inte bör innehålla krav på kunskaper om homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-kunskap). En av utgångspunkterna för den nya examensordning som infördes var att den inte skulle uppställa krav på kunskaper om specifika grupper i befolkningen utan i stället innehålla krav med generell giltighet. Ansvaret för att avgöra i vilken omfattning som hbt-kunskap ska ingå i olika utbildningar ligger hos universitet och högskolor. Det är de ansvariga lärosätenas uppgift att besluta om det närmare innehållet i tandläkar- och läkarutbildningen, exempelvis när det gäller utbildning i geriatrik. uppgift är att utvärdera högskoleutbildningarnas kvalitet. Vad gäller läkarutbildningen har regeringen tillsatt en särskild utredare (dir. 2011:96) som ska göra en översyn av den svenska läkarutbildningen och allmäntjänstgöringen som sammantaget leder fram till läkarlegitimation. Utredaren ska analysera de behov av förändringar som finns, bl.a. när det gäller längden på utbildningen och ansvarsfördelning, och lämna förslag till förbättringar. Utredaren ska också analysera det framtida kompetensbehovet för läkare och föreslå vilka krav som ska ställas för läkarlegitimation. Syftet med översynen är att utbildningen av läkare fram till legitimation ska få en tydlig, samlad uppläggning och bättre stämma överens med vårdens behov. Uppdraget ska redovisas . När det gäller sjuksköterskors specialistutbildning har haft i uppdrag att föreslå hur specialistsjuksköterskeexamen bör utformas för att skapa förutsättningar för att utbildningen ska kunna följa kunskapsutvecklingen inom vården (U2009/3072/UH). I uppdraget ingick att föreslå hur förändringar av befintliga inriktningar och införandet av nya inriktningar på specialistsjuksköterskeutbildningen bör hanteras. Uppdraget redovisades i rapporten vilket slags examen? (rapport 2010:5 R). Rapporten har remitterats och är under beredning i (dnr U2010/2149/UH). Ett förslag om ändrad examensbeskrivning för specialistsjuksköterskeexamen har också remitterats (U2011/3579/UH) och är under beredning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub222, 2011/12:Ub224, 2011/12:Ub225, 2011/12:Ub230, 2011/12:Ub237, 2011/12:Ub293, 2011/12:Ub317, 2011/12:Ub325, 2011/12:Ub351, 2011/12:Ub427, 2011/12:Ub447, 2011/12:Ub482 yrkande 4, 2011/12:Ju306 yrkande 3, 2011/12:MJ308 yrkande 6, 2011/12:So442 yrkande 3 och 2011/12:So572 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärarutbildningen och lärarlegitimation. Jämför reservationerna 20 (SD), 21 (SD) och 22 (SD). Enligt den enskilda motionen 2011/12Ub217 (S) bör det finnas undervisning i utomhuspedagogik på lärarutbildningar. Motionärerna anser i den enskilda motionen 2011/12: Ub238 (S) att möjligheten för förskollärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna bör stärkas. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub246 (S) bör sex- och samlevnadsundervisningen ingå och förbättras i lärarutbildningen. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub248 (S) yrkande 2 finns ett behov av att lärarutbildningen tar upp medier och it. I den enskilda motionen 2011/12:Ub402 (S) anförs att introduktionsåret bör kvalitetssäkras. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub441 (S) bör genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna uppmärksammas och enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub482 (S) yrkande 3 bör hbt-kunskap ingå i lärarutbildningen. I den enskilda motionen 2011/12:Ub262 (M) yrkande 1 bör lärarutbildningarna ovillkorligen lära ut it som pedagogiskt verktyg. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub311 (M) bör regeringen se över möjligheten att införa utbildning i brott mot barn som en obligatorisk del i lärar- och socionomutbildningarna. Motionärerna anser i den enskilda motionen 2011/12:Ub434 (M) att regeringen bör se över hur man kan garantera att alla förskolelärare och lärare innehar god kompetens om adhd och dyslexi. I den enskilda motionen 2011/12:Ub496 (MP) begärs att regeringen ska återkomma till med förslag på hur ett normkritiskt pedagogiskt arbete bättre kan genomsyra lärarutbildningen samt fortbildningar av yrkesverksamma inom skolan. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub485 (SD) bör behovet av ledarskapsutbildning på lärarutbildningen utredas. Förmedlandet av kunskap till eleverna förutsätter bl.a. att läraren har tillräckliga kunskaper och kompetens om hur man agerar som ledare i en grupp. Enligt motionärerna i den enskilda motionen 2011/12:Ub486 (SD) bör regeringen tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning bör införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub505 (SD) begärs ett tillkännagivande om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimationen. Att bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, enligt motionärerna som ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. Inga undantag från kravet på legitimation bör tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod. Vidare bör inte lärare i modersmål och yrkesämnen få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, varför även denna möjlighet bör tas bort. Utskottet har behandlat två stora reformer som rör lärare och lärarutbildningen, nämligen reformen om en ny lärarutbildning och införandet av ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. Utskottet har framhållit att de nya reformerna är viktiga och av stor betydelse för det svenska skolväsendet. Utskottet har ansett att det legitimationssystem för lärare och förskollärare som införts (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171) kommer att öka rättssäkerheten för barnen och eleverna genom att det ställs krav på såväl kompetens som lämplighet. Det är viktigt att alla elever och barn får en trygg och utvecklande lärandemiljö så att de kan åtnjuta sina rättigheter till utbildning. Legitimationssystemet innebär också ett skydd för elever och barn om läraren eller förskolläraren visar sig olämplig i sin yrkesroll, eftersom det är möjligt att meddela varning eller återkalla en legitimation. Utskottets uppfattning har varit att legitimationssystemet kan höja kvaliteten på lärare och förskollärare och tydliggöra det individuella yrkesansvaret. Dessutom har utskottet ansett att legitimationssystemet kan bidra till högre status för yrkena och leda till att det blir attraktivare att vara lärare eller förskollärare än . Vad gäller frågan om yrkes- och modersmålslärare kan dessa självfallet bli legitimerade. Utskottet har tidigare uttalat att det är önskvärt att vi får fler legitimerade yrkes- och modersmålslärare (bet. 2010/11:UbU5 s. 20). Det är också önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- och modersmålslärare med rätt utbildning. Utskottet har vidare i betänkandet En ny lärarutbildning (bet. 2010/11:UbU16 s. 17) bl.a. uttalat att det är angeläget att det finns alternativa vägar till läraryrket. Det är viktigt för skolans utveckling att personer med olika bakgrund och erfarenheter som vill utbilda sig till lärare bereds plats. Den kompetens som dessa individer bär med sig måste tas till vara, t.ex. genom kompletterande utbildningar, tillgodoräknande och validering. Utskottets uppfattning i denna fråga ligger fast. När det gäller vilka områden lärarutbildningen bör omfatta vill utskottet anföra följande. I propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) som beslutade om (bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) gjorde regeringen bedömningen att centrala och generella kunskaper för lärare och förskollärare bör utgöra en utbildningsvetenskaplig kärna och att studier inom denna bör omfatta 60 högskolepoäng (prop. 2009/10:89). Utskottet behandlade i sitt betänkande 2009/10:UbU16 Ny lärarutbildning propositionen och ett antal följdmotioner om vilka områden lärarutbildningen bör omfatta, exempelvis frågor om genus, hbt, sex och samlevnad och hållbar utveckling. Utskottet menade liksom regeringen att flertalet av de angelägna områdena bör kunna rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan. Även principer, värderingar och metoder för hållbar utveckling borde enligt utskottet kunna integreras i olika aspekter av utbildning och lärande. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att lärosätena bör ansvara för den närmare bedömningen av vilka kurser som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan och för innehållet i dessa. Utskottet uttalade att det är där kompetensen finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Utskottet ansåg således att det inte var en fråga för regeringen eller . Utskottet har senare gjort samma bedömning (bet. 2010/11:UbU11 s. 1719). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12Ub217, 2011/12: Ub238, 2011/12:Ub246, 2011/12:Ub248 yrkande 2, 2011/12:Ub262 yrkande 1, 2011/12:Ub311, 2011/12:Ub402, 2011/12:Ub434, 2011/12:Ub441, 2011/12:Ub482 yrkande 3, 2011/12:Ub485, 2011/12:Ub486, 2011/12:Ub496 och 2011/12:Ub505. Breddad rekrytering och tillträdesfrågor Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om meritpoäng för teckenspråk. För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå bör ämnet enligt utskottet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. bifaller två motionsyrkanden med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden om breddad rekrytering och tillträdesfrågor. Jämför reservationerna 23 (S), 24 (MP), 25 (S, MP, V), 26 (S), 27 (MP) och 28 (MP). Socialdemokraterna anför i sin kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 17 att antagningssystemet till högre studier bör ses över i sin helhet då det blivit alltför komplicerat och kommer att leda till ökad social snedrekrytering till högre studier. En förändring av meritpoängsystemet som bör göras är att kurser i modersmål också ska ge meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk. Lästa kurser i språk ska värderas på samma sätt och en elev ska inte behöva välja bort att läsa modersmål för att det inte ger meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk i gymnasieskolan. I kommittémotion 2011/12:Ub460 yrkande 7 framhåller Socialdemokraterna att insatser för att öka den breddade rekryteringen måste intensifieras på nationell nivå och intensifieras på varje lärosäte. I samma motions yrkande 8 anförs att arbetslivserfarenhet åter ska vara meriterande vid tillträde till högskola och universitet, bl.a. som en åtgärd för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub216 (S) bör meritvärderingen ses över för språk i gymnasieskolan. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub386 (S) har personer med neuropsykiatriska funktionshinder i högre grad än andra behov av förlängd skolgång och att komplettera sina betyg. Detta ska tas hänsyn till i antagningssystemet. I den enskilda motionen 2011/12:Ub405 (S) yrkandena 13 begärs att regeringen ser över systemet med meritpoäng. Vidare bör regeringen överväga att göra arbetslivserfarenhet behörighetsgivande för studier igen. Enligt den enskilda motionen 2011/12:Ub396 (S) bör teckenspråk i gymnasieskolan erbjudas inom ramen för moderna språk och därmed ge meritpoäng. anför i sin kommittémotion 2011/12:Ub299 yrkandena 13 att meritpoäng bör ges för modersmålsstudier på samma sätt som för kurser i moderna språk. Om man över huvud taget ska ha ett meritpoängssystem och premiera språkkunskaper vid antagning till gymnasieutbildning och till högskolan anser att kunskaper som eleven tillägnat sig genom studier i modersmålet ska vara meriterande på samma sätt som moderna språk. Vidare bör fler elever ges möjlighet att få betyg i sitt modersmål genom prövning. En elev har bara rätt att genomgå prövning i språk i vilka undervisning anordnas i kommunen. anser att denna begränsning ska tas bort. Elever ska ha rätt att få kunskaper i alla språk prövade oavsett om dessa erbjuds i kommunen eller ej. Elever som studerar sitt modersmål ska enligt inte missgynnas i dagens meritpoängssystem. De elever som tar del av modersmålsundervisning motsvarande de timmar som övriga elever tar del av ett tredje språk bör belönas likvärdigt. I samma motions yrkande 4 anför att även valet av teckenspråk ska ge meritpoäng på samma sätt som förordar det för modersmål. Samhället måste värdera alla språkkunskaper, oavsett vilket språk, lika högt. I kommittémotion 2011/12:Ub495 yrkande 8 anförs att det behövs en medveten satsning för minskad snedrekrytering till högskolorna. Inom högskolan kan mycket göras för att garantera fler studenter bättre förutsättningar i högskolan. Det måste enligt samma motions yrkande 9 finnas fler vägar in i högre utbildning. vill utöka urvalskvoten reell kompetens. I den enskilda motionen 2011/12:Ub219 (MP) anförs att frågan om hur vi bäst kan tillvarata arbetslivserfarenhet i antagningssystemet till högre utbildning bör utredas. Införandet av det nuvarande systemet och regler om grundläggande behörighet till högskolan behandlades av utskottet med anledning av propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). Frågan om grundläggande behörighet till högskolestudier genom ålder och arbetslivserfarenhet, den s.k. 25:4-regeln, behandlades av i detta sammanhang. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att 25:4-regeln skulle avskaffas med hänvisning till att regeln inneburit att det ställts olika krav om förväntade kunskaper på olika grupper av studenter. Regeln om sökande med resultat från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet, den s.k. HA-gruppen, behandlades likaså i betänkande 2006/07:UbU17. Utskottet ansåg att urvalsreglernas utformning bör innebära att alla sökande oavsett ålder konkurrerar på lika villkor. Utskottet tillstyrkte därför propositionens förslag om att HA-gruppen skulle avskaffas inför antagningen till studier . Utskottet har inte vid senare riksmöten ändrat sin uppfattning om dessa frågor. Utskottet har däremot uttalat att det är bra att korrigeringar görs när det uppstår oönskade effekter (bet. 2011/12:UbU12 s. 2124). Utskottet vill emellertid här understryka betydelsen av att antagningssystemet och dess regelverk ses som en helhet. En förändring i regelverket bör alltid sättas i ett större sammanhang och dess konsekvenser noga belysas. I budgetpropositionen anför regeringen följande om tillträdesfrågor (prop. 2011/12:1 s. 70). Vid antagningen tillämpades nya urvalsregler. I fråga om några aspekter uppstod icke önskvärda konsekvenser, och regeringen har därför beslutat om vissa smärre justeringar av regelverket (se nedan om äldre betyg). Tillträdesreglerna anpassades vidare till strukturen och innehållet i den nya gymnasieskolan där de första eleverna började . Kraven på grundläggande behörighet skärptes, och dessutom förenklades och renodlades systemet med meritpoäng. De elever som börjar i den nya gymnasieskolan ska inte kunna tillgodoräknas meritpoäng för s.k. områdeskurser när de söker till högskolan. I stället läggs större tyngdpunkt än tidigare på att uppmuntra elever att fördjupa sig i ämnena engelska, moderna språk och matematik. Systemet med meritpoäng har också fått vissa oönskade konsekvenser i fråga om sökande med äldre betyg som inte kunnat tillgodoräknas meritpoäng. Regeringen har därför öppnat för att sådana sökande ska kunna tillgodoräknas vissa meritpoäng. Regeringen beslutade om en ändring i högskoleförordningen som innebär att har ett bemyndigande att meddela föreskrifter om hur även äldre betyg ska kunna tillgodoräknas som meritpoäng (förordningen [2010:2020] om ändring i högskoleförordningen). Efter att fått bemyndigandet har verket meddelat föreskrifter om hur äldre betyg ska tillgodoräknas meritpoäng. Detta har gjorts genom ändringsföreskrifter av HSVFS 2009:1 om grundläggande behörighet och urval. Föreskrifterna om meritpoäng för sådana betyg tillämpas vid antagning till utbildningar som påbörjats efter utgången av . Vad särskilt gäller modersmål och meritpoäng vill utskottet anföra följande. Kurser som innebär fördjupning i ämnet moderna språk är enligt högskoleförordningen (1993:100) meritkurser, dvs. sådana kurser som ger meritpoäng vid antagning till högskoleutbildning. I fråga om meritpoäng för kurser i ämnet modersmål vill utskottet peka på att elever som läser modersmål kan pröva för betyg enligt kursplanerna för moderna språk i sitt modersmål. En förutsättning för att en skolenhet ska få erbjuda prövningar i en kurs är att det bedrivs undervisning i kursen (8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Man kan pröva i en annan kommun än den egna. Om prövningen görs kan betyget ge meritpoäng. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub216, 2011/12:Ub219, 2011/12:Ub299 yrkandena 13, 2011/12:Ub386, 2011/12:Ub405 yrkandena 13, 2011/12:Ub458 yrkande 17 och 2011/12:Ub460 yrkande 8. Kunskaper i moderna språk är avgörande för att ett litet land som ska kunna delta i europeiskt och globalt samarbete. Det är också relevant för högskolestudier t.ex. för att kunna delta i mobilitet och kunna ta del av kurslitteratur på andra språk än svenska. Studier av moderna språk på mer avancerad nivå hade före reformen med meritpoäng minskat drastiskt i högskolan. Regering och riksdag bedömde det som angeläget att uppmuntra elever i gymnasieskolan att fortsätta sina studier i moderna språk på högre nivåer i gymnasieskolan, och antalet elever som väljer att fördjupa sina studier i exempelvis tyska och franska har ökat. finns det tecken på att gymnasie- och högstadieelever väljer bort studier i teckenspråk av strategiska skäl, då teckenspråk inte ger meritpoäng på samma sätt som moderna språk. För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå bör ämnet enligt utskottet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anför om meritpoäng för teckenspråk. Därmed bifaller motionerna 2011/12:Ub299 yrkande 4 och 2011/12:Ub396. När det gäller breddad rekrytering anges i högskolelagen att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 §). Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper vid högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4). Utskottet anser detta arbete vara mycket viktigt för den enskilde individen och för att samhället ska tillvarata de begåvningsresurser som finns. När det gäller reell kompetens och alternativt urval kan följande sägas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 129). har sökande kunnat uppfylla kraven på grundläggande och särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet. har i rapporten kompetens vid bedömning av behörighet och tillgodoräknaden (2009:21 R) redovisat resultatet av regeringsuppdraget att följa och stödja universitets och högskolors arbete med bedömning av reell kompetens. drar slutsatsen att det saknas heltäckande lösningar vid lärosätena när det gäller bedömning av reell kompetens, däremot finns det goda exempel när det gäller vissa aspekter som krävs för att kvalitetssäkra en bedömningsprocess. Från och med antagningen till infördes nya bestämmelser om urval till högre utbildning.