bet · H001NU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Bara för att visa på det här som då medierna skulle blåsa upp och svartmåla kan jag säga att det är 1 770 personer som har blivit varslade i ett litet län som , som är ganska industriberoende. Eller, rättare sagt, vi har väldigt mycket industrisysselsättning. Vi har också mycket som går ut på export. Det är klart att det finns ett samband med detta. Men det här är ingenting som medierna blåser upp, utan det här är kalla fakta utifrån verkligheten.Sedan kan man gå vidare och titta på det som åtminstone jag betraktar som verkligheten. Det handlar om människor som jag möter i min vardag. När jag går på hemma i eller inne i och möter folk handlar det faktiskt om att det är en ökning av arbetslösheten , om vi jämför oktober månad. Enligt den utredning som finns där man har gått igenom varslen är det två av tio som leder till arbetslöshet. De andra personerna får naturligtvis en stor omställningsdel i det här, men de hamnar på andra jobb. De utvecklar sig själva. De hamnar i utbildning och så vidare. Därför finns det ingen likställighet mellan antal varsel och ökad arbetslöshet.Jag kan göra samma jämförelse med mitt eget län, som är . Vi har färre varsel 2012 än 2011. Vi har färre varsel än 2004, och vi har betydligt färre varsel än 2003.Och det här länet, som jag kommer från, består av mycket stor exportindustri. Vi har en omställning på stålsidan som kanske är mer strukturell på det sättet. Men det finns inget riktigt sådant här samband.Det är klart att det påverkar om man varje gång man lyssnar på nyhetsprogram får i sig det här: går det åt pipan. måste vi vara försiktiga.Ändå är det väldigt många som har jobb. De som har jobb har mer pengar att röra sig med nu än vad man hade 2006, det vill säga den privata konsumtionen behöver inte bromsa in. Jag får gratulera som inte har så mycket varsel och inte så hög arbetslöshet. Det är bara att gratulera och hoppas att det smittar av sig på småföretag och så vidare så att de vågar anställa.Jag kan inte låta bli att komma tillbaka till just det här att det skulle vara medierna och vi politiker som skapar en bild av denna oro och att det är minskade flöden vad det gäller orderingången.Just i är det en ökning av arbetslösheten med 1 150 personer i förhållande till 2011. Det ger en bild av verkligheten och att man kanske inte alltid kan hänga upp politiken på en utredning som redan är gjord när vardagen och verkligheten ser ut på ett helt annat sätt. Då måste man försöka ta in det och skapa en politik som leder till tillväxt.Mot bakgrund av detta och det som sade i sitt anförande om att förenkla för företagen vill jag ställa en fråga även till om det som vi tycker är en tydlig förenkling för företagen, nämligen att ta bort arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan. Vi tror nämligen att fler skulle våga anställa om man tog bort den. Är , som vill värna gles- och landsbygden där många småföretag finns, beredd att gå fram med ett sådant förslag lite snabbare, till skillnad från och som vill vänta till 2015? Det är ju uppemot till dess. Vi har inte tid att vänta. Vi behöver fatta beslut . Låt mig säga att jag känner stor sympati och empati för de människor som råkar illa ut och drabbas av arbetslöshet, mister jobbet. Det finns dock en regional skillnad, och den tror jag att vi ska vara uppmärksamma på. Den slår lite olika.Jag har själv erfarenhet av att ha varit regionordförande och varselsamordnare och 2009. Då jobbade vi för att samordna regionala arbetsgivare och fackliga organisationer och satsade på utbildningsplatser för att motverka de skillnader som finns mellan olika regioner och olika län.När det gäller sjukveckorna vill jag säga att jag som gammal företagare jobbat med det problemet och sett vad det ställer till med. Därför är jag glad att en utredning nu tittar över hur vi ska hantera frågan. Det handlar bland annat om vem som ska betala de 1 ½ miljarderna och hur vi ska hantera det hela långsiktigt. Jag hoppas att utredningen kommer fram till ett bra förslag som också gynnar småföretagare vad gäller sjuklöneveckorna. Det är en intressant debatt som uppstått kring detta utgiftsområde. Den drar åt lite olika håll. Näringspolitikens konstitution innebär naturligtvis att många politikområden är berörda. Självfallet är det så. Jag tänkte ändå försöka börja med att ta upp det som ligger till grund för vår syn på vad som just nu måste göras på det näringspolitiska området. Det handlar om den kontext vi lever i, den omvärld som finns och verkar i.Det är en orolig omvärld. En varselvåg sköljer över . Många är oroliga inför julhelgen och undrar om de kommer att ha jobbet kvar, om de vågar fira jul på samma sätt som de brukar eller om de ska dra ned på ambitionerna i år.Jag menar, herr talman, att den kontext som Arbetsförmedlingen gav oss , nämligen att om de prognoser som Arbetsförmedlingen gör stämmer, kommer att ha ungefär 440 000 arbetslösa 2015, alltså en arbetslöshet på 8 ½ procent. Den kontexten måste innebära att vi samlar alla våra krafter för att se till att vi nu kan stimulera både den inhemska marknaden och hushållens köpkraft samt vidta åtgärder som gör att vi klarar framtida strukturomvandlingar. Det måste ske genom aktiva näringspolitiska insatser, inte minst på forsknings- och innovationsområdet, och genom en aktiv arbetsmarknadspolitik så att enskilda ska kunna gå från ett jobb till ett annat, kanske i en annan bransch.Herr talman! Jag skulle vilja instämma i de yrkanden som har framfört.Med det sagt tänkte jag gå över till det som jag hoppas ska bidra till debatten, där det för övrigt har gjorts många intressanta inlägg, nämligen genom att fokusera, för det första, på det som vi kallar för strategisk samverkan mellan akademi, näringsliv och samhälle och, för det andra, på regeringens innovationsstrategi.När det gäller strategisk samverkan vill jag hävda att politiken måste spela en aktiv roll och bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt. Jag tror inte att det egentligen skiljer så mycket mellan partierna i det avseendet, även om vi viktar politikens insatser något olika. Det gäller för oss politiker att skapa långsiktigt stabila spelregler för forsknings- och innovationspolitiken. Jag menar att regeringen dess värre har missat en unik chans att skapa långsiktiga förutsättningar för akademin och näringslivet när man mötte vårt erbjudande om en blocköverskridande överenskommelse om forsknings- och innovationspolitiken med isande tystnad.Herr talman! Jag tror inte att det är bra att vi får en ny forsknings- och innovationsproposition i riksdag. Det hade varit bra med en gemensam och lite långsiktigare hantering av forsknings- och innovationspropositionen. Det är olyckligt att vi inte lyckas med det i riksdag när man lyckats med det i många andra parlament. I många av våra konkurrentländer har man lyckats kraftsamla och skapa en ökad långsiktighet för näringslivet och forskningen.Här i har regeringens ovilja att samla krafterna kring forsknings- och innovationspolitiken ytterligare förstärkts genom att de borgerliga partierna i utbildningsutskottet inte ville ge näringsutskottet möjlighet att i ett sammansatt utskott gemensamt bereda forsknings- och innovationspropositionen. Det är tråkigt, eftersom det hade kunnat skapa förutsättningar att bryta ned lite grann av de motsatsförhållanden som finns mellan den inomakademiska forskningen och det som lite slarvigt kallas för tillämpad forskning. Jag kan se två tänkbara förklaringar till att det blivit så. Antingen har näringspolitiken väldigt låg status i eller så har inte insikten om sambandet mellan den inomakademiska forskningen och den mer samhälls- och näringslivsmotiverade forskningen infunnit sig i tillräckligt hög grad hos de borgerliga partierna.Vän av ordning kanske menar att detta inte hör hemma i den här debatten, men jag menar att det i allra högsta grad är relevant eftersom vi kunnat se att de samlade satsningarna på forskning och utveckling i inte har lett till kommersialisering av nya varor och tjänster i den utsträckning som vore önskvärd. Andra länder kraftsamlar. Därför har vi föreslagit en rejäl satsning på strategisk samverkan mellan näringslivet, akademin och samhället. Vi vill kraftsamla kring några områden som skulle kunna generera nya innovationer, nya varor och tjänster och därmed nya jobb. Arbetet ska enligt vår uppfattning ledas av statsministern.Herr talman! Regeringens oförmåga att samla berörda aktörer i kring en ny strategi för innovation och tillväxt bekräftas också av att näringsministern inte velat eller vågat föra den nya innovationsstrategin till för förankring, debatt och beslut. Det minskar, tyvärr, dess legitimitet. Kanske hade den vid en riksdagsbehandling kunnat förses med fler konkreta, uppföljningsbara mål än vad den nu innehåller. Enligt de uppgifter jag fått ska arbetet med innovationsstrategin ledas av en tjänstemannagrupp på . Det förminskar dess betydelse. Det duger inte. Målet för näringspolitiken är för oss moderater och för Alliansen att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Staten ska utgöra ett komplement till marknaden, och den främsta anledningen till att låta staten agera aktör är att stimulera marknadens naturliga funktioner och motverka marknadsmisslyckanden. Detta gäller oavsett om vi pratar statligt ägda företag, statligt riskkapital eller diverse innovationssatsningar.Innovationer, företag och arbetstillfällen kan inte kommenderas fram, men de kan stimuleras fram genom att man tar bort de onödiga hinder som finns. Ett sådant hinder var den förmögenhetsskatt som tidigare jagade friskt kapital ut ur landet och hindrade nytt kapital att komma in i . Denna skadliga skatt är nu ett minne blott tack vare en allians.Ett annat hinder där ribban kan sänkas är bolagsskatten som kan sänkas från till . Det föreslår också regeringen . För att ytterligare öka incitamenten aviserar regeringen att det också ska införas ett investeraravdrag.Det är viktigt att förbättra tillgången till kapital, och dessa reformer sänder en tydlig signal till omvärlden om att i är och skall det vara förmånligt att etablera sig och verka på lång sikt. Det är också en tydlig signal till företag i att det ska vara långsiktigt tryggt att fortsätta verka här.Herr talman! Innovationer börjar ofta med forskning. Regeringen satsar därför på forskning och innovation för att långsiktigt stärka ställning som en framstående forskningsnation. Totalt omfattar satsningen 11 ½ miljarder . Därmed skapas förutsättningar för att fortsatt ska kunna vara en konkurrenskraftig kunskapsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till hög tillväxt, stark innovationskraft och högkvalificerade jobb.Budgetpropositionen omfattar därförstärkt basfinansiering för universitet och högskolorsatsning på spetsforskningforskningsanläggningarna ESS och i ochen särskild satsning på life science-området.Dessutom tillförs energiforskningen ytterligare . Därefter permanentas nivån för energiforskning på . Mer om detta kommer att debatteras i kammaren vid annat tillfälle.Alla innovationer spirar ändå inte ur den akademiska forskningen. De flesta innovationer som kommersialiseras springer direkt ur näringslivet. Därför har regeringen tagit fram En innovationsstrategi för . Den är avsedd att möta globala samhällsutmaningar och skapa konkurrenskraft och jobb i en global kunskapsekonomi. Bland annat möjliggör ett starkt innovationsklimat att människor och aktörer genom att bli mer innovativa också bidrar till lösningar av stora samhällsutmaningar, såväl i som globalt. Det möjliggör även att företag och miljöer, genom att bli mer innovativa, skapar värde, ökar sin konkurrenskraft och attraherar kompetens, investeringar och samarbetsparter från hela världen. är inte en isolerad ö, är mitt i en global värld där gränserna är alltmer utsuddade.Det är också viktigt att offentliga verksamheter och deras partnerskap med privata och idéburna organisationer blir mer kreativa och att de levererar samhällstjänster med hög kvalitet.Herr talman! Det finns de bland oppositionspartierna som hävdar att det inte går så bra för som det borde. Det vore väldigt bra om det gick ännu bättre för , men beskrivningen att det inte går bra för skulle jag vilja säga inte är något annat än uttryck för ren verklighetsrevisionism, då i själva verket överpresterar i förhållande till omvärlden, i förhållande till många av våra viktigaste konkurrenter och medspelare på den globala marknaden. När det blåser snålt i omvärld har vi här hemma de nödvändiga musklerna som gör det möjligt att satsa på det som andra länder bara kan drömma om.Som sagts kan inte innovationer kommenderas fram, men väl stimuleras fram genom att näringslivet och den akademiska världen får förutsättningar att vara kreativa utan övertro på politiska lösningar.Budgetpropositionen är ett kraftfullt bevis på att regeringen tar innovationer på allvar och också ger redskapen som kan göra det möjligt att försäkra sig om framtidens välfärd. Det är en försäkring som jag härmed yrkar starkt bifall till.I detta anförande instämde (M). Tack för ett intressant anförande! Jag tror att vi ur näringsutskottsperspektiv faktiskt i ganska mycket har gemensamma uppfattningar, inte minst när det handlar om synen på hur innovationer springer ur företagen, precis som du sade i ditt anförande. Just därför är det väldigt tråkigt att vi i det här sammanhanget, med den nya forsknings- och innovationspropositionen, inte har lyckats föra de av olika utskott som ansvarar för de här frågorna närmare varandra. Jag hade hellre sett en annan ordning, precis som jag sade i mitt anförande.Jag tänkte återkomma och ställa någon fråga kring den innovationsstrategi som regeringen har antagit. Jag har läst den, och jag har sett hur man har kommenterat den från väldigt många olika håll. Det är en väldigt välskriven vision, som innehåller väldigt få konkreta och ännu färre uppföljningsbara mål. Jag undrar om det kanske inte i själva verket är därför som näringsministern inte har velat föra den till kammaren för behandling, debatt och beslut. Jag skulle vilja fråga om han tycker att det hade varit en styrka för det svenska innovationsklimatet om vi i riksdag parlamentariskt hade kunnat få behandla en innovationsstrategi som kanske ska ta sikte framåt, eller om han är nöjd med att det är en tjänstemannagrupp på som ansvarar för att hålla ihop arbetet . Tack för att vi fick möjlighet att prata vidare om innovationsstrategin. Det här är ett arbete som påbörjades för närmare , ett arbete som regeringen har drivit som väl är ett alldeles utomordentligt exempel på hur samverkan kan fungera som allra bäst. Här har politiken tagit initiativ till en övergripande strategi som är långsiktig fram till åtminstone 2020.Man har bjudit in akademiska representanter. Man har bjudit in organisationer från näringsliv och från den akademiska världen. Man har också bjudit in företag. Här har vi Triple Helix: politiken, akademin och näringslivet. Det här gedigna arbetet pågick , och det har varit många goda avstämningar däremellan. När jag träffar många av dem som har varit med under den här processen får jag en bild av att det här var ett väldigt lyckat arbete.Det är en strategi som till skillnad från konkreta handlingsplaner innehåller visioner. Att sätta upp konkreta mål som är alltför långt fram i tiden är inte riktigt en strategis mening. Strategin ska ligga till grund och vara ett redskap för hur vi ska föra näringspolitik som genererar framtidens innovationer, som ska vara ett redskap för hur forsknings- och innovationspolitiken även inom utbildningsområdet ska kunna drivas framåt. Målsättningen är att öka kommersialiseringsgraden. Då är det alldeles utmärkt att regeringen har tagit fram detta. Liksom många andra strategier som nuvarande alliansregering och även tidigare regeringar har tagit fram har den inte kommit till bord, men det gläder mig att gärna skulle vilja instämma i den. Jag har inte sagt att jag skulle vilja instämma i den. Jag har sagt att det står väldigt många bra saker i den. Jag hade faktiskt också önskat att vi hade fått den till för behandling, därför att jag tror att det hade varit en styrka för det svenska långsiktiga innovationsklimatet att söka en så bred uppgörelse som möjligt om en strategi för innovationer i vårt land som ska sträcka sig framöver.Jag kan inte tolka anförande på annat sätt än att är nöjd med den ordning som gäller, nämligen att det är en tjänstemannagrupp på som ansvarar för att implementera och följa upp det som står i innovationsstrategin som är mera av en vision än en strategi.Låt mig återvända till frågan om vision eller strategi. Jag tror att väl känner till hur flera andra länder, inte minst de som vi konkurrerar allra mest med i , har hanterat motsvarande arbete med att försöka sätta en dagordning för hur man ska förfina arbetet utifrån de förutsättningar som finns, till exempel i och . Där har man gjort precis det vi gärna hade sett, nämligen skapat en ökad långsiktighet, gjort breda blocköverskridande överenskommelser och satt upp mer fokuserade mål och konkreta handlingsplaner än den förhållandevis okonkreta vision som regeringen har antagit.Delar inte min uppfattning att det hade varit en styrka för långsiktigheten i det svenska innovationsklimatet om vi hade fått en sådan ordning i som man har valt i andra länder? Jag menar att eftersom vi inte har gjort som på andra håll riskerar vi att halka efter än mer. Det finns inte en lösning som fungerar bäst överallt. Det finns många lösningar som fungerar på ett riktigt sätt i rätt sammanhang. Det finns många goda lösningar som vi kan plocka från andra delar av världen. Vad man har valt i och i är en lösning. Vad man har valt i de kreativa och expansiva regionerna , och är en annan. Det som slår mig när jag hör argumentera för en starkare politisk förankring av en innovationsstrategi, att vår syn på hur innovationer och politiken skulle spela en roll, utgör en övertro på att politiken sätter och styr agendan för det som faktiskt ska åstadkommas ute i det fria samhället. Akademierna ska tänka fritt. Fri forskning är något som vi alla värnar om, och näringslivet ska ha de bästa förutsättningarna att utifrån sina egna idéer och egen kraft också kunna verka under konkurrenskraftiga villkor.Därför anser vi att det är viktigt att skapa generellt goda förutsättningar för företagande, för investeringar, för etableringar och för nyskapande idéer i , inte att det är politiken som ska komma in med ett ovanifrånperspektiv. Det är bra att har antagit en innovationsstrategi, att den togs fram . Vi ska också vara klara över att en forskningsproposition som läggs fram med längre intervaller än nuvarande skulle ge ett demokratiskt underskott. Om propositionen läggs fram kommer ett antal riksdagar att inte fatta beslut.Jag tycker att det är en bra ordning med forsknings- och innovationsproposition , och strategin ska vara regeringens rörliga redskap. Jag tänkte säga några korta ord om företag med statligt ägande och nämna de tre bolag där regeringen här föreslås få ett bemyndigande att minska det statliga ägandet.Staten är, som bekant, en av största företagsägare med 58 bolag, varav 43 helägda och 15 där staten är delägare. Tre av bolagen är börsnoterade.Den statliga företagsportföljen värderades 2011 till . De helägda bolagen hade nästan 100 000 anställda. Ägandet medför ett stort och viktigt ansvar. Det är regeringen som förvaltar företagen på uppdrag, men företagen ägs gemensamt av hela svenska folket. Det är därför viktigt att staten är en aktiv och professionell ägare. Förvaltningen av den statliga bolagsportföljen kommer vi att debattera i ett separat betänkande . Jag tänker inte här gå på djupet i just den delen. Jag kan konstatera att en del i att vara ansvarsfull värdeskapande och aktiv ägare är att löpande gå igenom bolagens inriktningar, samhällsuppdrag, mål och riktlinjer. En annan och lika viktig del är att löpande utvärdera bolagens roll och deras funktion i förhållandet till det statliga ägandet och också pröva skälen till fortsatt statligt ägande i varje enskilt fall.Vår syn på det statliga ägandet är pragmatisk, och vi tycker att det är rimligt att pröva den i varje enskilt fall. Det går inte att säga att det alltid är bra att staten äger företag, och det går inte heller att säga att det alltid är dåligt. Frågan om ägandet måste prövas löpande.Prövningen görs dels utifrån en grundläggande uppfattning om vikten av staten som en neutral aktör på marknaden, dels utifrån synen på varje enskilt bolag kopplat till eventuella särskilda samhällsuppdrag.För oss är det självklart att en av statens viktigaste uppgifter är att ange ramar och spelregler för näringslivet, att se till att det finns fungerande lagstiftning, ett rättsväsen och att marknaden fungerar. Det är inte rimligt att staten både sätter spelregler och dömer av hur marknaden fungerar som staten är en aktör på marknaden. Om ett bolag verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens och inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag menar vi att det är rimligt att tänka sig att företaget bör säljas. Försäljningen bör dock ske när det bedöms vara gynnsamt för skattebetalarna.Herr talman! I det här betänkandet föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i tre bolag, nämligen Aktiebolaget , och . Skälen är huvudsakligen de allmänna och principiella motiv som jag nämnde . Inget av de tre aktuella bolagen har något särskilt samhällsuppdrag, och samtliga tre verkar på marknader där det finns fungerande konkurrens och där det finns andra aktörer.Regeringen gör löpande analyser av de statliga bolagen och prövar skälen för statligt ägande. En sådan genomgång har gjorts i de nu aktuella fallen. Några skäl för staten att kvarstå som ägare har då inte framkommit.Det är inte möjligt och det är inte heller lämpligt att här och ange exakt i vilken ordning eller exakt när och hur de tre bolagen ska säljas. Det bör prövas i varje enskilt fall utifrån det enskilda bolagets förutsättningar och utifrån den situation som finns på den marknad där bolaget verkar. På så sätt kan en försäljning genomföras så affärsmässigt bra som möjligt och på ett sätt som värnar skattebetalarnas intressen. Det föreslås göra är därför att ge regeringen ett bemyndigande att sälja hela eller delar av de aktuella bolagen när tillfället är det rätta.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Mina allianskolleger har berättat om många av regeringens satsningar för att främja entreprenörskap och företagande. Jag ska inte upprepa dem trots att de tål att upprepas. Förutom de generella insatserna för företagande har regeringen även gjort omfattande satsningar för att stärka kvinnors företagande. Det är viktigt för att fler kvinnor vågar ta steget att bli företagare. har det premierats att vara anställd, och företagande har setts som något suspekt. Tack och lov finns inte denna inställning längre. Tillväxtpotentialen för det kvinnliga företagandet i vårt land fortsätter att vara stor. Trots detta är företagandet generellt lågt i . som drivs av kvinnor är strax . Denna andel måste bli högre. När fler företag drivs av kvinnor ökar dynamiken och förnyelsen i näringslivet. Fler kvinnor som är företagare betyder ökad konkurrenskraft för , ökade skatteintäkter och hållbar ekonomisk tillväxt.Att vara företagare öppnar nya karriärvägar och skapar möjligheter för kvinnor att använda sin kapacitet, kompetens och kreativitet på nya sätt.