bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — När det gäller motionsyrkandet om att ska utföra underhålls- och säkerhetsbesiktning vill utskottet framhålla att generaldirektör har framfört att det på pågår ett omfattande arbete med att effektivisera organisationen. Ett effektiviseringsarbete som kommer att komma både resenärer och transportköpare till godo. Det vore därför enligt generaldirektören olyckligt om resurser ska gå till att driva igenom organisationsförändringar. När det gäller motionsyrkandet om att pröva framkomlighetsbaserade kontrakt kan utskottet konstatera att det är av stor betydelse att är en kompetent beställare. Utskottet har därför med tillfredsställelse tagit del av att det på pågår ett projekt för att renodla beställarrollen. Vidare har utskottet sammanträffat med den tidigare produktivitetskommitténs ordförande som framhöll att totalentreprenader kan leda till en snabbare projekterings- och byggfas och, mindre kostnadsökningar, till att tidsförskjutningar uppstår i mindre utsträckning och till lika eller bättre kvalitet. Enligt utskottets uppfattning har det således tagits initiativ för att utveckla till en kompetent upphandlare som ger mest järnväg för pengarna. Utskottet vill även påpeka att det inte kan vara uppgift att föreskriva vilken kontraktsform ska använda i sin verksamhet. Regeringen lyfter i sin skrivelse fram att komponenterna i den statliga järnvägsinfrastrukturen över lag har åldrats snabbare än de har förnyats, vilket utskottet också är väl medvetet om. Utskottet har därför med tillfredsställelse tagit del av de stora satsningar på järnvägens underhåll och åtgärder för att öka kapaciteten på kritiska järnvägssträckor som regeringen har presenterat. Enligt utskottet tyder de stora satsningarna och även andra vidtagna eller påbörjade åtgärder på en medvetenhet om järnvägens behov. En genomgång av järnvägens status skulle försena och fördröja den möjlighet som finns att faktiskt genomföra en rad förbättringar. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att syftet med motionsförslagen om att få en effektiv och välordnad underhållsverksamhet i former som tillgodoser krav på fullgod trafiksäkerhet tillgodoses väl med nuvarande verksamhet och det utvecklingsarbete som pågår inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet kommittémotion 2012/13:T4 (MP) yrkandena 23 och partimotion 2012/13:T5 (S) yrkandena 25. Utskottet föreslår vidare att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en mer förutseende planeringsprocess med tydligare redovisning av olika vägval. Utskottet anser att åtgärder har vidtagits för att främja en planering som är anpassad till omvärldens utveckling. Utskottet bedömer vidare att syftet med motionsförslaget om att tydliggöra olika ambitionsnivåer i planeringen av trafikens infrastruktur är väl tillgodosett. Jämför reservation 19 (S). För att få en så bred kunskap och så bra beredskap som möjligt anför m.fl. (S) i kommittémotion 2012/13:T8 yrkande 25 att det är angeläget med en större planeringskatalog över angelägna projekt. De pekar på behovet av en förutseende planering som kan ta hänsyn till att nya transportbehov uppstår snabbt. Motionärerna understryker vidare vikten av att inom ramen för åtgärdsplaneringen tydliggöra de olika vägvalen inom transportområdet. Följaktligen framhålls i yrkande 26 behovet av att belysa olika ambitionsnivåer inom ramen för åtgärdsplaneringen. I kommittémotion 2012/13:T8 (S) yrkande 25 framhålls behovet av en planering som är anpassad till att förändringar kan ske snabbt i vår omvärld. Utskottet vill med anledning av detta påminna om att regeringen tidigare i proposition 2011/12:118 Planeringssystem för transportinfrastruktur lämnat förslag för att effektivisera den strategiska och ekonomiska infrastrukturplaneringen. En utgångspunkt för det nya planeringssystemet var behovet att uppfylla såväl övergripande, strategiska och långsiktiga som konkreta och kortsiktiga syften. Regeringen framhöll att staten med jämna mellanrum borde ta initiativ till övergripande analyser av hur väl transportsystemet motsvarar de krav och förväntningar som ställs och kan komma att ställas under en överblickbar framtid. Regeringen underströk också behovet av en planering som kunde vara flexibel och ge resultat på kortare sikt, t.ex. för att anpassa sig till snabba förändringar i omvärlden som leder till förändrade transportbehov inom näringslivet. I propositionen presenterades följaktligen en modell där långsiktiga åtgärdsplaner kompletteras med årliga beslut om åtgärders genomförande. Härigenom skapas enligt regeringen bättre möjligheter för successiv omprövning av enskilda åtgärders prioritet i takt med att kunskaper om åtgärdens faktiska förutsättningar och konsekvenser utvecklas. Regeringen uppgavs också på så vis bättre kunna bemöta oförutsedda händelser. Utskottet är positivt till den nya ordningen som även innebär en bättre anknytning av den ekonomiska planeringen till den statliga budgetprocessen, för att på så vis skapa större överensstämmelse med de beslut som har fattat om statens budget liksom bättre möjligheter till uppföljning och rapportering till . Det är avgörande att de prognoser för trafikutveckling som ligger till grund för kommande åtgärdsplanering är underbyggda med god kvalitet och regelbundet uppdateras. Utskottet påminner om att det av instruktion (2010:185) följer att verket har ansvar för att utveckla och förvalta metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet och för att ta fram och tillhandahålla aktuella trafikprognoser. Regeringen meddelar i infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) att successivt bör utveckla detta arbete och i samband med budgetunderlaget redovisa uppdaterade prognoser. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att regeringen, i syfte att höja kvaliteten i det kommande arbetet med åtgärdsplaneringen, har uppdragit åt att kvalitetssäkra den nu gällande nationella planen för utveckling av transportsystemet 20102021 (dnr N2012/2939/TE). Med kvalitetssäkring avses enligt uppdraget att uppdatera kostnadskalkyler, samhällsekonomiska kalkyler samt effektbedömningar och trafikprognoser. Likaså har regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att analysera de befintliga trafikplanernas känslighet för prognoser avseende bl.a. befolkningsutveckling (dnr S2012/4391/PBB). Mot bakgrund av önskemålet i motion 2012/13:T8 (S) yrkande 26 om att tydliggöra olika vägval inom ramen för åtgärdsplaneringen vill utskottet peka på att det i det uppdrag som regeringen gav till för ökad kapacitet i järnvägssystemet (dnr N2011/1933/TE) explicit framfördes att verket skulle redovisa föreslagna åtgärder i tre steg: i) åtgärder som kunde genomföras med beräknade medel, ii) åtgärder som kunde genomföras genom omfördelning av medel, och iii) åtgärder som kunde genomföras vid en utökning av de medel som finns avsatta för järnvägsinsatser i gällande plan. I delrapporten behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021 (TRV 2011/17304) redovisades följaktligen åtgärdsförslag enligt ovannämnda kategorisering. Vad gäller de åtgärdsförslag som innebar ramökningar valde att redovisa dessa i fyra ambitionsnivåer, från att behålla kapacitet och punktlighet på dagens nivå till att utöka kapaciteten genom nyinvesteringar där bristerna är som störst. Utskottet påminner vidare om att det i formulerades ett antal åtgärdspaket som kunde möjliggöra en prioritering: ett godspaket, ett storstadspaket, ett persontransportpaket (exklusive storstad) samt ett klimatpaket. Inom varje paket gjorde dessutom en prioritering och lyfte fram de insatser som borde genomföras vid lägre respektive högre ambitionsnivåer; för det sistnämnda föreslogs vidare tre olika prioritetsnivåer. Av redovisningen ovan framgår enligt utskottets mening att åtgärder vidtagits för att främja en planering som är anpassad till omvärldens utveckling. Likaså bedömer utskottet att syftet med motionsförslaget om att tydliggöra olika ambitionsnivåer i planeringen av trafikens infrastruktur är väl tillgodosett. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrks därför motion 2012/13:T8 (S) yrkandena 25 och 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om minskad klimatpåverkan genom effektivare samhällsplanering och om en förbättrad samordning i samhällsplaneringen. Utskottet bedömer att frågorna är väl uppmärksammade och hänvisar till ett flertal vidtagna initiativ. Jämför reservation 20 (MP, V). I partimotion 2012/13:T7 yrkande 7 av m.fl. (V) anförs att det inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Motionärerna pekar på att det handlar om att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter samt en planering som bygger på mer energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter på spår och med buss. Motionärerna föreslår bl.a. att kommuner kan ålägga verksamhetsutövare att etablera transportplaner för minskad miljö- och klimatpåverkan, att befintliga stadskärnor utvecklas och att det i införs begränsande bestämmelser rörande detaljhandelsanläggningar i externa lägen. I avvaktan på sådana lagändringar bör det enligt motionärerna införas ett moratorium mot externa köpcentrum. (C) lyfter i motion 2012/13:T298 upp behovet av att stimulera till ökad samordning vid förläggning av transportinfrastruktur. Motionären pekar på fallet då allmännyttig verksamhet behöver nyttja ett vägområde för en bredbandsförläggning med kanalisation och anmärker mot att en statlig myndighet, , genom sin taxesättning tar en inte obetydlig andel av den resurs som en bredbandssamfällighet fått i statsbidrag för att kunna koppla upp bygdens invånare och företag. Regeringen bör därför enligt motionären låta utreda möjligheterna till ett taxesystem vid förläggning av allmännyttig ledningsstruktur till vägområden som främjar god samhällsekonomisk hushållning liksom samverkan mellan myndigheter å ena sidan och civilsamhället å den andra. (C) pekar i motion 2012/13:T401 på fall av bristande samordning där stora projektörer av infrastruktur inte talar med varandra om potentiella sträckningar och samordningsvinster. Motionären hänvisar exempelvis till hur stora kraftledningar skulle kunna grävas ned i samband med vägbyggen, vilket skulle medföra enklare underhåll i form av ökad tillgänglighet som markägarna skulle gynnas genom att en betydligt mindre yta måste tas i anspråk av staten genom expropriation. Motionären anser därför att regeringen borde uppmana de stora myndigheterna samt verk och bolag i statlig ägo att i högre grad samordna sina planer. Även i motion 2012/13:T412 yrkande 1 av (FP) efterfrågas krav på att myndigheter och aktörer samordnar infrastrukturinvesteringar för att minimera markintrång. Motionären förespråkar också en myndighet med ett regionalt helhetsansvar som har att säkerställa att investeringar genomförs med så begränsat intrång som möjligt för företag och boende. Minskad klimatpåverkan genom effektivare samhällsplanering I partimotion 2012/13:T7 (V) yrkande 7 understryks behovet av en klimatsmart samhällsplanering. har framhållit att vissa transporter skulle kunna undvikas genom bättre tillgänglighet och att det därför är angeläget med en mer framsynt samhällsplanering i t.ex. miljöer (se bl.a. utl. 2010/11:TU17). Också civilutskottet har i betänkandet Planering och byggande (bet. 2011/12:CU14) behandlat bl.a. frågan om hur samhällsplaneringen skulle kunna bidra till en mer miljöanpassad transportsektor. konstaterade här att överväganden om olika transportfrågor ingår som en naturlig del i kommunernas fysiska planering, och utskottet påminde om att det också framgår av bestämmelserna i att planläggning ska ske med hänsyn till bl.a. miljö- och klimataspekterna. Vidare påpekades att i flera rapporter hade uppmärksammat hanteringen av frågor om miljöanpassade transporter i samband med fysisk planering och utarbetat vägledning för kommunernas arbete på detta område, bl.a. i rapporten som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan (, ). vill i sammanhanget även påminna om det befintliga miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som bl.a. innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö, och att byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt (prop. 2000/01:130 bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) förtydligades att preciseringarna av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bl.a. inbegriper följande: En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader utformas hållbart. Städer och tätorter planeras utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor. Infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering m.m. integreras i stadsplaneringen och utformas för att minska resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan. Det kan även noteras att i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård) aviserar regeringen sin avsikt att gå vidare med ett uppdrag för att ta fram förslag till en strategi med relevanta och ändamålsenliga etappmål och styrmedel för genomförande av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Utskottet vill framhålla att regeringen i proposition 2009/10:155 betonar att en medveten samhällsplanering spelar en viktig roll i klimat- och miljöarbetet då den ger mindre klimatpåverkande utsläpp genom ett mer transportsnålt och energieffektivt samhällsbyggande. Regeringen anför att en hållbar stadsutveckling kräver bred samverkan av många aktörer på lokal nivå, kunskaps- och erfarenhetsutbyte och en samhällsplanering som är sektorsövergripande. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen inledde en satsning på hållbara städer 2008 genom att tillsätta en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden (M2008/3402/A). Delegationen ska genomföra olika åtgärder som bidrar till förbättrade förutsättningar för utvecklingen av hållbara städer. Insatserna ska sammantaget utgöra en nationell arena för hållbar stadsutveckling. Delegationens uppdrag förlängdes sedermera , för att konsolidera och avsluta det arbete som inletts (dir. 2011:29). Utskottet vill också framhålla att i den avlämnade propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) föreslår regeringen en satsning på forskning kring hållbart samhällsbyggande. Regeringen framhåller att planeringen och byggandet är centrala ur hållbarhetsperspektiv och att mer forskning om en hållbar stadsutveckling behövs för att bidra till lösningar på de samhällsutmaningar som uppstår i samband med den fortsatta koncentrationen till storstadsregionerna. Utskottet välkomnar detta och understryker liksom regeringen behovet av samordning av planeringen för bebyggelse och transporter. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det på uppdrag av trafikutskottet, civilutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har tagits fram en forskningsöversikt med fokus på hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut : Hållbara städer med fokus på transporter, boende och grönområden (2010/11:RFR3). I rapporten anförs att det för att skapa trafiksystem för hållbart transportbeteende bl.a. krävs följande: att transportkonsekvenser och transportlösningar inkluderas tidigt i planeringsprocesser även i andra samhällssektorer, t.ex. lokalisering av verksamheter integrerade åtgärdsplaner för hållbara transporter i städer, där markanvändning, lokalisering och transportfrågor kopplas samman tydliga kopplingar mellan städernas utveckling/planering och nationella/regionala trafikplaneringsfrågor eftersom enskilda städer ensamma varken äger problemen eller lösningarna att planeringen av städer alltid startar med fokus på ordningen gång, cykel, kollektivtrafik och bil. Också i kapacitetsutredning framhålls behovet av bättre samordning mellan trafik- och samhällsplanering och verksamheter inom andra samhällsområden, inte minst i storstadsregionerna. förespråkar därför bl.a. en utvecklad aktörssamverkan; utskottet ser positivt på detta. Samspel behövs i samhällsplaneringen och i planeringen av transportsystemet och av bebyggelse och markanvändning. I det storstadspaket som föreslås i betonas att styrmedel och utvecklad samhällsplanering utgör viktiga delar för att leda till ett effektivare utnyttjande av systemet liksom ett effektivare resande med kollektivtrafik. Utskottet delar denna uppfattning och noterar också med tillfredsställelse att regeringen i den nu framlagda infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) meddelar att i den kommande åtgärdsplaneringen för utvecklingen av transportinfrastrukturen bör , länsplaneupprättare och regionalt tillväxtansvariga gemensamt komma med förslag på åtgärder för förbättrad samordning mellan de berörda aktörerna inom områdena tillväxt och samhällsplanering. Av redovisningen ovan följer att ett flertal initiativ vidtagits som syftar till att genom en reviderad samhällsplanering minska samhällets klimatpåverkan. Motion 2012/13:T7 (V) yrkande 7 avstyrks följaktligen. Samordning med övrig samhällsplanering Flera motioner har väckts som efterfrågar en större grad av samordning i samhällsplaneringen. Utskottet vill med anledning av detta påpeka att även regeringen i infrastrukturpropositionen framhåller att samarbetet mellan ansvariga aktörer på lokal nivå, länsnivå och nationell nivå bör utvecklas, och att utvecklingen av ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem i ökad utsträckning bör samordnas med planering av markanvändning, bostadsförsörjning och övrig samhällsplanering. Utskottet är positivt till detta. Som redovisats i föregående avsnitt anges också i propositionen att i den kommande åtgärdsplaneringen bör bl.a. och regionalt tillväxtansvariga gemensamt komma med förslag på åtgärder för förbättrad samordning mellan berörda aktörer inom områdena tillväxt och samhällsplanering. Regeringen framhåller vidare att har ett ansvar för att underlätta utbyggnad av annan infrastruktur, t.ex. it-infrastruktur i anslutning till vägar och järnvägar. Regeringen förtydligar att i sin verksamhet avseende kanalisation vid nyanläggning och ombyggnad av vägnätet ska samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer. Utskottet är positivt till detta och noterar att det av verkets regleringsbrev (dnr N2011/7177/TE) också följer att i sin verksamhet även ska verka för att befintlig kanalisation i vägnätet görs tillgänglig för dessa aktörer på marknadsmässiga och konkurrensneutrala villkor. Detta ska göras med hänsyn till den egna verksamhetens behov och krav på säkerhet m.m. ska i sin årsredovisning redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit i samband med detta. Utskottet vill likaledes peka på att det i regleringsbrevet för framhålls att verket i sin verksamhet ska samråda med () vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät (dnr N2011/6131/E m.fl.). I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma Ledningskollen, ett webbaserat verktyg som initierades av PTS och skapades för att minimera kostnader för kabelbrott på ledningar i samband med grävarbeten. Verktyget finansieras av PTS tillsammans med och . Genom Ledningskollen kan entreprenörer och andra få uppgifter om vilka ledningar som finns där grävarbeten utförs. Därutöver finns även möjlighet att använda verktyget för samordning av grävarbeten; denna funktionalitet används dock inte i någon större utsträckning . Regeringen har därför uppdragit åt PTS att genomföra en studie om hur Ledningskollen mer effektivt kan användas för en sådan samordning vid förläggning av bredband (dnr N2012/3135/ITP). Utskottet välkomnar detta. Uppdraget ska redovisas . PTS har även på uppdrag av regeringen (dnr N2011/3321/ITP) genomfört en studie om kanalisation. I rapporten med bredbandskanalisation (PTS-ER-2011:26) betonas att genom samordning av grävarbeten, samförläggning mellan energinät och bredbandskanalisation samt där möjligt genom gemensamt utnyttjande av existerande kanalisation kan kostnaden för bredbandsnät sänkas avsevärt. Vidare framhålls bl.a. att , i egenskap av ägare och förvaltare av vägbanker och banvallar, är en viktig aktör för att öka möjligheten att samförlägga bredband för kanalisation i samband med byggnation. PTS efterlyser en utredning som genomlyser markfrågor relaterat till utbyggnad av både energinät och elektroniska kommunikationsnät. Vidare föreslås bl.a. att bör använda sig av informationssystemet Ledningskollen som innehåller uppgifter om kabelförlängningar som på ett enkelt sätt kan delges entreprenörer och andra som utför markarbeten. Med anledning av önskemålet i motion 2012/13:T298 (C) om att överväga ett nytt taxesystem kan nämnas att PTS i sin rapport förslår en modell med ett (), dvs. en neutral aktör som inledningsvis bekostar samförläggning av tomrör för bredband vid nedläggning av annan infrastruktur och som, när eller om en teleoperatör utnyttjar röret för fiberdragning tar betalt av operatören. I den mån en modell med ICH tas i drift, bör det enligt PTS säkerställas att och eventuella andra statliga verksamheter samverkar med ICH. PTS rapport bereds inom . Av redovisningen ovan följer att behovet av en förbättrad samordning i samhällsplaneringen är väl uppmärksammad. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2012/13:T298 (C), 2012/13:T401 (C) och 2012/13:T412 (FP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag med anledning av den i propositionen aviserade utredningen om trafikbuller och bostadsbyggande. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen avser vidta när det gäller hanteringen av bulleraspekter i den fysiska planeringen och utgår ifrån att regeringen i det fortsatta arbetet säkerställer att tillbörlig hänsyn tas till människors hälsa och miljön. Jämför reservation 21 (MP). I propositionen konstateras att omkring två miljoner människor i bedöms vara exponerade för trafikbuller som överskrider riktvärdet . De flesta bullerutsatta bor längs det kommunala vägnätet och statliga medel har under avsatts för skyddsåtgärder. I propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) redovisade regeringen sin bedömning, som också ställde sig bakom, om vilka riktvärden för trafikbuller som normalt inte bör överskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. Riktvärdena är följande: (A) ekvivalentnivå inomhus, (A) maximalnivå inomhus , (A) ekvivalentnivå utomhus (vid fasad), (A) maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad. För utomhusnivån avses för flygbuller FBN (en för flygbuller viktad ekvivalentnivå) (A). Vid åtgärder i järnväg eller annan spåranläggning avser riktvärdet för buller utomhus (A) ekvivalentnivå vid uteplats och (A) ekvivalentnivå i bostadsområdet i övrigt. Regeringen konstaterar att de riktvärden och avstegsfall som redovisades i infrastrukturpropositionen 1996/97:53 och i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) är väl etablerade och anser att de även fortsättningsvis bör vara vägledande i planeringssammanhang för såväl transportinfrastruktur som bostadsbebyggelse. I propositionen gör regeringen bedömningen att frågor om planering av infrastruktur och planering av bostadsförsörjning bör samordnas i större utsträckning än vad som har gjorts tidigare.