bet · GZ01UbU20 · 2012-06-13 00:00:00 — 2011/12:UbU20 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare I betänkandet behandlas proposition 2011/12:144 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare och om särskild utbildning för vuxna samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) om krav på legitimation för lärare och förskollärare, som ska börja tillämpas , i stället ska tillämpas fr.o.m. . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslås i propositionen vissa konsekvensändringar i såväl skollagen som lagen (2010:801) om införande av skollagen. I propositionen föreslås också att ett bemyndigande införs i lagen om införande av skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att vissa bestämmelser i skollagen om betygssättning ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna fr.o.m. en senare tidpunkt än . Utskottet tillstyrker propositionen. Utskottet känner dock en oro över hur regeringen hanterar införandet av legitimationen och vill därför att tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en finansieringsplan samt med en rapport om hur arbetet med legitimationsreformen fortskrider. Därmed tillstyrks två motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns fem reservationer (M, MP, FP, C, SD, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800), 2. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2011/12:144 punkterna 1 och 2. Uppföljning av arbetet med legitimationsreformen tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en finansieringsplan samt med en rapport om hur arbetet med legitimationsreformen fortskrider. 2011/12:Ub13 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (M, FP, C, KD) 2011/12:Ub12 av (SD) i denna del. Reservation 2 (SD) 2011/12:Ub12 av (SD) i denna del och 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 3 (MP) Reservation 4 (SD) Validering av lärares och förskollärares kunskaper 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (FP), (MP), (SD), (V), (S), (M), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas proposition 2011/12:144 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare och om särskild utbildning för vuxna samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Till grund för propositionen ligger departementspromemorian Ändrad tidpunkt för vissa krav på legitimation för lärare och förskollärare (/1524/S) och departementspromemorian En senare tillämpning av vissa bestämmelser om särskild utbildning för vuxna (U2012/1663/GV). Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen och regeringen har följt Lagrådets förslag. De behandlade förslagen återges i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Statsrådet och statssekreterare , , informerade och svarade på frågor om lärarlegitimationsreformen i utskottet . Propositionen anmäldes och debatterades i kammaren . Bestämmelserna i skollagen (2010:800) om legitimation för lärare och förskollärare trädde i kraft . Vissa av dessa bestämmelser ska emellertid tillämpas först fr.o.m. . Enligt skollagen ska efter ansökan meddela legitimation till lärare och förskollärare. har dock inte prövat ansökningar om legitimation i den omfattning som är nödvändig för att bestämmelserna ska kunna tillämpas fr.o.m. nämnda datum. Tidpunkten för när vissa bestämmelser om lärar- och förskollärarlegitimation ska börja tillämpas behöver därför senareläggas. I propositionen föreslås att vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) om krav på legitimation för lärare och förskollärare, som ska börja tillämpas , i stället ska tillämpas fr.o.m. . Vidare föreslås vissa konsekvensändringar i såväl skollagen som lagen (2010:801) om införande av skollagen. Skälet till att flytta fram tidpunkten för när vissa bestämmelser ska börja tillämpas är att inte har prövat ansökningar om legitimationer i den omfattning som är nödvändig. har därför begärt att tidpunkten ska flyttas fram. Lagändringarna föreslås träda i kraft i fråga om ändringar i paragrafen med bestämmelser om vem som beslutar om betyg och i övrigt . I propositionen föreslås också att ett bemyndigande införs i lagen om införande av skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att vissa bestämmelser om betygssättning i skollagen ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna fr.o.m. en senare tidpunkt än . tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) om krav på legitimation för lärare och förskollärare, som ska börja tillämpas , i stället ska tillämpas fr.o.m. . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare bifaller vissa konsekvensändringar i såväl skollagen som lagen (2010:801) om införande av skollagen. Därmed bifalls propositionen. tillämpning av vissa bestämmelser om legitimationskrav I propositionen föreslås att vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) om krav på legitimation för lärare och förskollärare, som ska börja tillämpas , i stället ska tillämpas fr.o.m. . Det gäller bestämmelserna om att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen (2 kap. 13 §) en legitimerad lärare eller förskollärare och vissa andra lärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 15 §) endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §) det krävs legitimation för att en lärare självständigt ska få besluta om betyg (3 kap. 16 §). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Skälet till att flytta fram tidpunkten för när bestämmelserna ska börja tillämpas är att inte har prövat ansökningar om legitimationer i den omfattning som är nödvändig. har därför begärt att tidpunkten ska flyttas fram. Vidare föreslås i propositionen vissa konsekvensändringar i såväl skollagen som lagen (2010:801) om införande av skollagen. För att förtydliga paragrafens avsikt föreslås en ändring i 3 kap. 16 § skollagen med bestämmelser om vem som beslutar om betyg, som föreslås träda i kraft . Bemyndigande om tillämpning av vissa betygsbestämmelser i särskild utbildning för vuxna I propositionen föreslås också att ett bemyndigande införs i lagen om införande av skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att vissa bestämmelser om betygssättning i 21 kap. 19 § skollagen ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna fr.o.m. en senare tidpunkt än . Skälet till att införa ett sådant bemyndigande i införandelagen är att regelverket för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå bör motsvara regelverket för gymnasiesärskolan i denna del. Motsvarande bemyndigande finns redan i denna lag när det gäller gymnasiesärskolan. har fattat beslut om att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare fr.o.m. (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Kravet för legitimation är att läraren eller förskolläraren har en behörighetsgivande examen, med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen och i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. Det är som efter ansökan meddelar legitimation. Av skollagen (2010:800) framgår att en lärare eller förskollärare som före har avlagt behörighetsgivande examen, eller har fått ett behörighetsbevis av , och har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare kan hos ansöka om legitimation direkt. Cirka 180 000 verksamma lärare och förskollärare beräknas kunna ansöka om legitimation direkt (prop. 2010/11:20 s. 77). För lärare eller förskollärare som före har ingått avtal om anställning gäller övergångsvis att de för anställningen får ansvara för undervisning och betygssättning även utan legitimation fram till . gäller dock kravet på legitimation för lärare och förskollärare fullt ut. En lärare eller förskollärare som efter har avlagt behörighetsgivande examen ska genomföra en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande för att kunna ansöka om legitimation hos Skolverket.1[ En lärare eller förskollärare som före har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar och tar ut sin examen före behöver dock inte genomgå en introduktionsperiod för att kunna få en legitimation.] Cirka 10 000 lärarexamina avläggs . En lärare eller förskollärare som efter har ingått avtal om anställning ska enligt nuvarande bestämmelser vara legitimerad fr.o.m. för att få bedriva undervisning, kunna anställas utan tidsbegränsning, få ansvara fullt ut för undervisningen samt självständigt få besluta om betyg. bedömde att man inte hade prövat ansökningar i den omfattning som var nödvändig för att de bestämmelser som ska tillämpas fr.o.m. skulle kunna tillämpas från detta datum. Då hade 87 000 ansökningar om legitimation kommit in, men endast ca 2 000 legitimationer hade meddelats. begärde därför hos regeringen att tidpunkten för tillämpning av dessa bestämmelser ska senareläggas (U2012/804/S). Utskottet ansåg i sitt ställningstagande till propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) att införandet av ett legitimationssystem för lärare är en viktig reform och av stor betydelse för det svenska skolväsendet (bet. 2010/11:UbU5 s. 8). Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och vill återigen framhålla att det är en angelägen reform för såväl eleverna som lärarna och verksamheten. Utskottet konstaterar att legitimationssystemet infördes och att systemet ligger fast. Utskottet vill understryka att regeringens förslag avser en senare tillämpning av vissa övergångsbestämmelser som inte påverkar reformen som helhet. Utskottet har inte något att invända mot förslaget i denna del. Utskottet har inte heller något att invända mot förslaget i propositionen att införa ett bemyndigande i lagen (2010:801) om införande av skollagen. Utskottet delar regeringens uppfattning att regelverket för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå bör motsvara regelverket för gymnasiesärskolan i denna del. Utskottet tillstyrker därmed propositionen. Uppföljning av arbetet med legitimationsreformen Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en finansieringsplan samt med en rapport om hur arbetet med legitimationsreformen fortskrider. Därmed bifalls två motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD). I kommittémotion 2011/12:Ub13 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör återkomma till med en rapport om hur arbetet med att införa legitimation för lärare och förskollärare fortskrider. Motionärerna menar att legitimationsreformen är en positiv reform som inte får äventyras och att det är av största vikt att reformen kommer på plats på ett så bra sätt som möjligt. I kommittémotion 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma till med en finansieringsplan för genomförandet av lärarlegitimationsreformen. För att reformen ska falla väl ut i skolan menar motionärerna att regeringen måste försäkra sig om att det finns tillräckliga resurser. En finansieringsplan måste arbetas fram där statens och huvudmännens kostnader ingår. Kommuner och Landsting (SKL) bör vara en part i det arbetet. Att lärare är behöriga är grundläggande för att uppnå höga kunskapsresultat i skolan, vilket är av största vikt för hela samhället. Eleverna har rätt till en högkvalitativ utbildning och därmed att undervisas av behöriga lärare. Av bl.a. dessa skäl beslutade att införa en ordning med krav på legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Utskottet känner dock en oro över hur regeringen hanterar införandet av legitimationen. Eftersom av olika skäl inte har utfärdat tillräckligt många legitimationer föreslår regeringen i den aktuella propositionen (prop. 2011/12:144) att kravet på legitimation ska senareläggas för lärare och förskollärare som har fått examen eller anställning efter . För att legitimationsreformen ska falla väl ut i skolan måste regeringen försäkra sig om att det finns tillräckliga resurser. De kostnader som finns och som uppstår på grund av legitimationsförfarandet måste identifieras och en finansieringsplan arbetas fram där statens och huvudmännens kostnader ingår. Regeringen bör återkomma till med en sådan finansieringsplan samt med en rapport om hur arbetet med legitimationsreformen fortskrider. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2011/12:Ub13 (S) och 2011/12:Ub14 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om finansiering av legitimationsreformen. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2011/12:Ub12 av (SD) i denna del anförs att det är av stor vikt att regeringen tar sitt ansvar och skjuter till de medel som behövs för att legitimationsreformen ska kunna genomföras på ett så bra sätt som möjligt. Utskottet vill påminna om de satsningar som har beslutats av och som har aviserats med anledning av att ett legitimationssystem för lärare och förskollärare har införts. I budgetpropositionen avsattes ca för administration av systemet med yrkeslegitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). I budgetpropositionen avsattes ca och ca som ersättning till skolhuvudmännen för att genomföra en introduktionsperiod för nyutexaminerade lärare. Vidare förstärktes satsningen på fortbildning av lärare och förskolepersonal, det s.k. Lärarlyftet II, med och beräknades öka med 2013, 2014 och 2015 (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Utskottet kan konstatera att medel för lärarlegitimationsreformen har avsatts och beräknas avsättas i en omfattning som bedömts motsvara behoven. Mot bakgrund av beslutade och aviserade satsningar avstyrker utskottet därför motion 2011/12:Ub12 (SD) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om introduktionsperioden. Jämför reservationerna 3 (MP) och 4 (SD). I kommittémotion 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att bestämmelserna om introduktionsperioden bör följa tidsplanen för lärarlegitimationen. Det underlättar skolhuvudmännens förberedelser. En viktig del av introduktionsperioden är att alla nyexaminerade lärare får tillgång till en som är legitimerad lärare. I samma motion yrkande 3 anförs att bör få ett utökat uppdrag när det gäller introduktionsperioden. menar att det behövs tydligare bestämmelser om vad introduktionsperioden ska innebära och en tydlig samordnande roll för för att garantera att reformen fungerar och får önskade effekter. I motion 2011/12:Ub12 av (SD) i denna del anförs att regeringen bör säkerställa att lärare garanteras en introduktionsplats. Rätt för lärare och förskollärare att genomföra en introduktionsperiod Enligt skollagen (2010:800) ska den lärare eller förskollärare som ansöker om legitimation ha behörighetsgivande examen, ha genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak motsvarar examen och i övrigt vara lämplig att bedriva undervisning. I behörighetsförordningen (2011:326) finns bestämmelser om vilken utbildning som är behörighetsgrundande för respektive skolform och utbildningsnivå. Av förordningen framgår vidare att en huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som önskar genomföra en introduktionsperiod för att kunna ansöka om legitimation ska se till att läraren eller förskolläraren får genomföra denna. Mot bakgrund av att det är huvudmannens ansvar att se till att den som så önskar får genomföra en introduktionsperiod avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub12 (SD) i denna del. Senareläggning av kravet på legitimerad Förslagen i den nu aktuella propositionen (prop. 2011/12:144) medför enligt regeringen att det krävs konsekvensändringar i olika förordningar blir nödvändiga. Det gäller bl.a. behörighetsförordningens (2011:326) krav på att lärare och förskollärare som genomför sin introduktionsperiod ska få stöd av en som ska vara legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare (4 kap. 2 §). Regeringen lyfter särskilt fram denna ändring eftersom den är av omedelbar betydelse dels för nyutbildade lärare och förskollärare och deras möjlighet att kunna genomföra en introduktionsperiod, dels för huvudmännen som är skyldiga att anordna en sådan introduktionsperiod. Av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) framgår att mentorn bör vara legitimerad och att det är viktigt att stödet till den nya läraren eller förskolläraren blir både kunskaps- och erfarenhetsbaserat. Detta är enligt regeringen i den aktuella propositionen (prop. 2011/12:144) självfallet fortfarande viktigt. Mot bakgrund av ställningstagandet att det är nödvändigt att flytta fram tidpunkten för när vissa delar av legitimationsreformen ska börja tillämpas måste dock kravet i behörighetsförordningen om att mentorn ska vara legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare temporärt ändras, menar regeringen. Det bör räcka med att läraren eller förskolläraren har behörighetsgivande examen eller har fått behörighetsbevis av . Det bör vara lärare med yrkeserfarenhet som får den viktiga uppgiften att introducera nya lärare i yrket, men eftersom det är en tillfällig lösning bör det inte ställas något krav på yrkeserfarenhet. Om det är möjligt, är det dock naturligtvis lämpligt att legitimerade lärare eller förskollärare får den betydelsefulla uppgiften att vara . Regeringen gör därför i den aktuella propositionen bedömningen att kravet i förordningen på att en för en lärare eller förskollärare som genomför sin introduktionsperiod ska vara legitimerad temporärt bör ändras. Mot bakgrund av att regeringen har redovisat sin avsikt att ändra kravet på legitimerad till följd av förslag i propositionen avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub14 (MP) yrkande 2. Utskottet konstaterar att har en central roll i legitimationssystemet som beslutsfattande myndighet i legitimationsärenden. I fråga om introduktionsperioden har med stöd av 4 kap. 13 § behörighetsförordningen (2011:326) meddelat föreskrifter om introduktionsperioden: om dess syfte och längd, om mentorn, planen för och dokumentationen av perioden, bedömningen och yttrandet om lärarens eller förskollärarens lämplighet (SKOLFS 2011:37). har även tagit fram en kommentar till föreskrifterna som utgår från reformens förarbeten, forskning och utredningar om rektors styrning och ledning samt lärares skicklighet, beprövad erfarenhet, internationella erfarenheter och överenskommelser om introduktionssystem. I kommentarmaterialet redovisas bl.a. vad en introduktionsperiod är och hur den planeras samt rektorns respektive förskolechefens bedömning och yttrandet över lärarens eller förskollärarens lämplighet. har också utarbetat ett särskilt stöd för rektorns respektive förskolechefens yttrande om lärarens eller förskollärarens introduktionsperiod och en särskild mall över rektorns respektive förskolechefens yttrande om lärarens eller förskollärarens lämplighet. När det gäller statsbidrag för fortbildning ska huvudmannen ansöka om bidrag hos och till anmäla den personal som huvudmannen ansöker om statsbidrag för. prövar frågor om och betalar ut statsbidrag (förordning [2007:222] om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande). Vidare är behörig myndighet för läraryrket och förskolläraryrket enligt direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (förordning [2011:555] med instruktion för ). Utskottet ser mot bakgrund av vad som redovisats ovan inte något behov att förtydliga regelverket om introduktionsperioden eller uppdrag. Därmed avstyrker utskottet motion 2011/12:Ub14 (MP) yrkande 3. Validering av lärares och förskollärares kunskaper Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om validering av lärares och förskollärares kunskaper som grund för lärarlegitimationen. Jämför reservation 5 (MP). I kommittémotion 2011/12:Ub14 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att bör ha möjlighet att validera reella kunskaper som grund för lärarlegitimationen. Det skulle tillvarata den faktiska kompetens som finns i lärarkåren bättre och innebära ett bättre resursutnyttjande. bedömning av vilken utbildning som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet styrs av bestämmelser i behörighetsförordningen (2011:326). Bedömningen utgår från den dokumenterade utbildningen, dvs. det examensbevis som inges vid ansökan. tar i sin prövning av legitimationsansökan inte hänsyn till eventuell praktisk erfarenhet av undervisning genom ett valideringsförfarande. För de lärare som har påbörjat en lärarutbildning men saknar examen pågår en satsning på vidareutbildning av lärare (). Den innebär att verksamma lärare kan komplettera sin tidigare utbildning för att nå en lärarexamen vid sju lärosäten. Utgångspunkten är att lärosätena ska tillgodoräkna tidigare erfarenheter som lärare samt erbjuda individualiserade utbildningar för att underlätta och förkorta studietiden för den enskilde studenten. I budgetpropositionen presenterade regeringen en utökad satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare. Den totala utbildningsinsatsen kommer att omfatta ca 5 400 helårsstudenter. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakten kommer verksamheten att bedrivas t.o.m. (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 66). För de lärare som har lärarutbildning men saknar behörighet i ett visst ämne är ämnesstudier inom Lärarlyftet II en väg till utökad behörighet i legitimationen. Lärarlyftet II är en fortbildningssatsning med inriktning mot behörighetsgivande kurser för fritidspedagoger och legitimerade lärare (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 44). har fått i uppdrag att under 20122015 svara för genomförandet av satsningen (U2011/5531/S). I syfte att öka andelen lärare med legitimation och behörighet i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna har fått ett tilläggsuppdrag om speciallärarutbildning inom Lärarlyftet II (U2012/1181/S). Inom ramen för det uppdraget ska i samarbete med lärosätena möjliggöra validering som, i de fall där de tidigare tillägnade kunskaperna eller erfarenheterna bedöms som tillräckliga, kan leda till att en person kan ansöka om examen och därmed bli behörig och efter ansökan också få den nya behörigheten inskriven i legitimationen. Utskottet vill framhålla att en central utgångspunkt för legitimationsreformen är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Det är viktigt att det grundläggande kravet på rätt behörighet för undervisningen ligger fast. är det viktigt att möjlighet ges att vid behov komplettera en utbildning. Utskottet kan konstatera att staten anordnar utbildning för olika behov och att tidigare erfarenheter kan tillgodoräknas inom ramen för vissa utbildningar. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub14 (MP) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.