bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en snabbtågsförbindelse mellan och via och . 2012/13:T470 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. 2012/13:T471 av Per Åsling och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inland och bidra till den globala klimatomställningen. 2012/13:T472 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag för att möjliggöra cykeltrafik i motsatt riktning på enkelriktade gator. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att bilar ska väja för cyklister då cyklisterna färdas på en huvudled. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att bilister måste lämna företräde för cyklister vid övergångsställen där det finns cykelbana. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utfärda en bashastighet /h i landets tätorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se till att alla två-plus-ett-vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras en cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva det nuvarande förbudet mot cykling på väg där det finns cykelbana i närheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om en komplettering av kollektivtrafiklagen så att det blir obligatoriskt att kräva av både upphandlad och kommersiell trafik att resenärerna ska kunna ta med sig cyklar i kollektivtrafiken. 2012/13:T473 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förlänga till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta persontrafiken på Lysekilsbanan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att åtgärda den låga höjden i tunnlarna norr om för att godstrafik med SECU-boxar ska vara möjlig på banan. 2012/13:T475 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en driftsäker och kapacitetsmässigt väl fungerande transportlösning för . 2012/13:T477 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kapacitet i järnvägssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om godstrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nordiska dimensionen i transportpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om TEN-T. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykling. 2012/13:T480 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta aktivt för högre hastigheter för järnvägstrafiken på Fehmarnförbindelsen. 2012/13:T481 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en förbättring av infrastrukturen i . 2012/13:T483 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för betydande insatser för att utveckla läns infrastruktur och därmed främja tillväxt och utveckling. 2012/13:T488 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka användandet av hjälm bland vuxna. 2012/13:T492 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av . 2012/13:T493 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning ska visa den möjliga kapaciteten hos en stadsbanejärnväg skild från banor och biltrafik i en cirkel utanför centrala som alternativ till investeringen i Västlänken. 2012/13:T495 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägen i . 2012/13:T496 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur ett förbättrat stöd till enskilda vägar kan åstadkommas. 2012/13:T498 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av . 2012/13:T502 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en avsiktsförklaring om att bygga ut en infrastruktur för höghastighetståg i . 2012/13:T503 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Ostlänken bör byggas med en standard för höghastighetståg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra bidrag till köp av och reinvesteringar i fordon. beslutar om ändring i regleringsbrev som skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader. 2012/13:T505 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byggande av höghastighetståg och Norrbotniabanan som ett led i ett minskat resande med flyg. 2012/13:T506 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägstrafik genom . 2012/13:T507 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se som en del av det nordiska järnvägsnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp och öppna mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ett spår från ut till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringslivets medfinansiering. 2012/13:T508 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda hur trafiksystemet i bör utvecklas för att nå klimat- och miljömål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den tunnelbana till som regeringen nu ska utreda ska utgå från kollektivtrafikresenärernas behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta planerna på en östlig motorvägsförbindelse i , den s.k. Österleden, i enlighet med slutsatserna i klimatpaket. 2012/13:T509 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk. 2012/13:T510 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd statlig medfinansiering av kollektivtrafik samt gång- och cykelvägnät. 2012/13:N311 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer gods på järnväg. 2012/13:N361 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bygga ut cykelvägar för upplevelsens, miljöns och säkerhetens skull. 2012/13:N371 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av investeringar i kommunikationer och infrastruktur. 2012/13:N373 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överväganden beträffande påskyndande av moderniseringen av sluss. 2012/13:N377 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i förstoring av arbetsmarknadsregionerna i . 2012/13:N400 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 och (båda SD) m.fl. (V) 10 i denna del m.fl. (S) 15 i denna del, 16, 17, 19 och 21 m.fl. (MP) 25 i denna del och (båda KD) m.fl. (MP) m.fl. (FP) och (båda S) m.fl. (S) och (båda FP) m.fl. (S) och (båda S) och (KD, C) och (båda S) och (båda S) i m.fl. (S) m.fl. (MP) och (båda S) och (båda FP) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) och (båda S) i (C) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda MP) 1 i denna del och 2 och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) Per Åsling och (båda C) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (MP) 7 i denna del m.fl. (MP) m.fl. (S) och (båda FP) m.fl. (S) Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna 5 och 11.Herr talman! Den här debatten handlar i grunden om ett vägval för . Den handlar om jobben, klimatet och framtiden.Den handlar om klimatet. Ska vi ta klimathotet på allvar och vidta åtgärder? Eller ska vi göra som regeringen - låtsas som att hotet inte existerar och skjuta över klimatproblemen på våra barn och barnbarn?Den handlar om jobben. Ska vi vara en nation i full sysselsättning? Ska vi investera för framtidens jobb? Eller ska vi göra som regeringen - passivt se varslen öka och arbetslösheten stiga?Den handlar om framtiden. Ska vi våga ta de första stegen mot att bygga framtidens ? Eller ska vi göra som regeringen - bygga fast oss i gårdagens förlegade teknik och lösningar?Vi presenterar i vår motion och i den här debatten vår syn på hur ska klara jobben och klimatet . Men till slut är det du som väljare som på valdagen bestämmer vilken väg ska ta.Herr talman! avslutades klimatmötet i . Klimatet är vår tids kanske viktigaste framtidsfråga. Om vi inte agerar riskeras miljontals människoliv, och stora delar av vår jord kommer att bli obeboeliga på grund av värme, torka och översvämningar. Klimatet är en ödesfråga. Men klimatet är också i allra högsta grad en trafikfråga. Trafiken står för en tredjedel av totala utsläpp.Regeringen har satt upp som mål att utsläppen ska minska års nivå. I verkligheten går dock utvecklingen åt det rakt motsatta hållet. I senaste redovisning framgår att utsläppen från lastbilstrafiken i stället har ökat . Det är därför förvånande att klimatfrågan saknas så uppenbart i regeringens infrastrukturproposition. Den är tom på såväl klimatanalyser som klimatåtgärder och klimatresultat.Jag skulle därför vilja fråga ministern här i kammare vilka konkreta åtgärder regeringen tänker vidta för att komma till rätta med de skenande utsläppsökningarna från lastbilstransporterna. Vi föreslår ödmjukt en dellösning: en avståndsbaserad vägslitageavgift som skulle kunna komma till rätta med en del av lastbilarnas vägslitage och vara en del i lösningen på de skenande klimatutsläppen. Regeringen föreslår i stället en tredubbling av järnvägens banavgifter, trots att det riskerar att slå ut stora delar av järnvägstransporterna och tvinga över dem på lastbil. På vilket sätt bidrar en tredubbling av banavgifterna till möjligheten att nå klimatmålet?Ni i regeringen har tidigare här i kammaren i stället pekat ut koldioxidskatten som det effektivaste verktyget mot klimatutsläpp. när utsläppen är över regeringens eget mål, hur mycket vill ni då höja koldioxidskatten med?Jämfört med koldioxidskatten har en avståndsbaserad vägslitageavgift många fördelar. Den riktar sig till alla lastbilar på vägar, medan koldioxidskatten bara drabbar de svenska lastbilarna. Vägslitageavgiften kan differentieras efter axeltryck, så att de lastbilar som står för det största slitaget, 18-metersekipagen, också får de största avgifterna. Den kan användas styrande för att få de bästa miljökraven, så att inte blir den avstjälpningsplats för de smutsigaste lastbilarna som regeringens egen utredare har varnat för.I dag inför fler och fler länder i motsvarande avgift. Det innebär att den svenska åkare som åker på tvingas betala skatten i , medan den tyska åkare som åker på slipper betala. Den svenska åkare som åker på måste betala skatten, medan den polska åkare som åker på slipper betala den. Vari ligger rättvisan i det?Samtidigt som vi vill införa denna avgift vill vi också kraftigt förbättra trafikkontrollen på våra vägar. Med rätt förutsättningar tror vi att en högkvalitativ svensk åkerinäring är en framtidsbransch.Enligt Åkeriföretagarnas trafikräkning är fyra av tio lastbilar på de svenska vägarna utländska. Om kostnaderna för lastbilstrafiken bara ska bäras av de svenska åkarna innebär det att de kommer att överbeskattas kraftigt, medan de utländska slipper undan. Det kommer att driva på utflaggningen av åkerinäringen och accelerera arbetslösheten i Sverige.Därför tror vi att en avståndsbaserad vägslitageavgift är en bättre åtgärd än att höja koldioxidskatten. Men den viktigaste frågan kvarstår: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att minska de skenande utsläppen?Herr talman! Infrastrukturen är själva blodomloppet i det moderna samhället. Genom att bygga ut och förfina infrastrukturen kan vi växa som nation och skapa nya jobb och nya möjligheter. Vill vi som en relativt liten nation långt uppe i norr hävda vår plats i den globala konkurrensen räcker det inte med en hyfsad infrastruktur, halvhjärtade satsningar eller tåg som bara oftast kommer . Det krävs en infrastruktur i toppklass, en snabb, effektiv och modern infrastruktur som underlättar för människors vardag, som skapar nya regioner, nya möjligheter och ny utveckling.Därför vill vi göra de investeringar som krävs för att klara jobben . Som och Näringslivets Transportråd har pekat på handlar det om sammanhållna godsstråk: väster om , Hallsberg-Degerön, i och en första etapp av Norrbotniabanan. Det handlar om framtidens kollektivtrafik, som ska hjälpa oss att både expandera arbetsmarknadsregionerna och klara klimatutmaningen. Det handlar om att bygga tunnelbana. Det handlar om spårvagnar och bussar.Herr talman! Hur kommer det sig egentligen att har 1 000 elbussar rullande på , men inte en enda som rullar i , eller ?Men det handlar också om våra vägar. Det handlar om tjälsäkring och bärighetsanslag. Det handlar om att komma till rätta med de farligaste vägarna, inte minst E20. Det handlar om att mötesseparera de som kvarstår. Det handlar om att bygga bort persontrafikens flaskhalsar. pekade bland annat på , Ostkustbanan och Västra stambanan.Allt detta är investeringar som är viktiga för jobben, utvecklingen och klimatet. Men många av dem kommer aldrig att komma till stånd med regeringens politik.Herr talman! Regeringen har sedan den tillträdde mer än fördubblat järnvägens banavgifter. Regeringen vill nu gå vidare och tredubbla avgifterna, för att i ett senare skede femdubbla dem. En tredubbling av banavgifterna leder till att godstrafik på järnväg kraftigt missgynnas till förmån för lastbilstransporter.Vi är i grunden positiva till banavgifter, men höjningarna måste komma i takt med att kvaliteten på banorna förbättras. Det handlar både om investeringar i helt nya spår och förbättring av drift och underhåll på befintliga banor. De måste också kompletteras med motsvarande avgifter för lastbilstrafiken, så att inte konkurrensen snedvrids och klimatbelastningen ökar. Dubbleringen av banavgifterna motsvarar mer pengar än det samlade resultatet för alla tågoperatörer. Regeringens ökningar riskerar därmed att slå ut viktiga delar av godstransporterna på järnväg. Redan nu har de höjda banavgifterna slagit mot kombitrafiken, det vill säga att man kör lastbilstrailrar på tåg i stället för på lastbil. Kombitrafiken är mycket viktig för att minska godstrafikens klimatpåverkan.Samtidigt som regeringspartierna här i kammaren reserverar sig för en tredubbling, och senare en femdubbling, av banavgifterna går deras partikolleger i den omvända vägen. De skickar räkningar till och planerar en rättsprocess därför att de menar att banans kvalitet inte motsvaras av avgiften. Ministern kanske kan ta en minut av sin talartid här i kammaren och förklara varför allianskollegerna i har så fel.Herr talman! När järnvägen fungerar som sämst höjer regeringen banavgifterna som mest. Det är som att sälja en men försöka ta betalt för en Porsche.Riksrevisionen har påpekat flera allvarliga brister i regeringens medfinansieringspolitik. Det är därför glädjande att tar ställning för att tydliga principer ska utarbetas för att komma till rätta med de brister som pekar på och att vi kan slå fast att det är de nationella, övergripande målen som ska vara avgörande för var infrastruktursatsningarna kommer till stånd i vårt land och inte hur rik eller fattig en enskild kommun är.Herr talman! Den västra stambanan mellan och invigdes . Den fick senare dubbelspår, men det är i grunden samma bana som vi åker på . Den drevs fram av den dåvarande finansministern . Det är den nuvarande finansministern favoritminister. Jag tror till och med att hans porträtt hänger på arbetsrummet eller utanför arbetsrummet på . När satsningen diskuterades här i fick den dåvarande finansministern utstå hård kritik. Hela nödvändigheten av denna satsning ifrågasattes. Varför skulle vi bygga stambanor? Varför skulle vi åka så fort som ? Vi hade ju redan . Men stambanorna var en framsynt satsning av framsynta politiker på 1800-talet.Men är problemet detsamma. Kapaciteten är för liten, och det går för långsamt på spåren. Och även finns det ledande beslutsfattare som inte hänger med i utvecklingen, men är rollerna de omvända. är det regeringen och finansministern som frågar: Varför ska vi åka så fort? Vi har ju redan stambanorna.Det står nu helt klart att regeringen har fattat sitt beslut på en minst sagt skakig grund. Först fick finansministern själv rött ljus i husorganet faktakoll. Sedan kritiserades regeringen av självaste för att beslutet fattats på bristfälligt underlag och riskerar att bli dyrare än beräknat och ge betydligt lägre samhällsekonomisk nytta.Här i avstyrker nu regeringen kraven på snabbtåg av modern europeisk standard. Med anledning av det skulle jag vilja fråga ministern: Hur snabbt vill ni att tågen ska kunna köra på Ostlänken? Hur snabbt kommer tågen att trafikera sträckan ? Vad är skälen till att ni inte vill att de ska hålla modern europeisk standard? Och slutligen: Menar ni på fullaste allvar att ni vill riva upp Ostlänkenplaneringen och planera om den för godstrafik, som finansministern menade i Ekots lördagsintervju?Herr talman! fick sin första höghastighetsbana. Det var innan färg-tv:n kom till . har det, främst i , byggts 13 000 kilometer höghastighetsbana, men inte en enda meter av dem har byggts i . pågår byggandet av 11 000 kilometer höghastighetsbana i världen, men inte en enda meter av dem byggs i . , den period som regeringens infrastrukturproposition gäller, planeras och projekteras det för 18 000 kilometer höghastighetsbana till. Det motsvarar två varv runt jorden, men inte en enda meter av dem planeras, projekteras eller byggs i Sverige.Om den här regeringen får fortsätta att bestämma kommer det inte att byggas en enda meter höghastighetsbana i . När länder som , och projekterar för höghastighetsbanor planeras det i för hastighetssänkningar och godståg och inte för en enda meter höghastighetsbana. järnvägsresenärer har fått vänja sig vid en allt sämre fungerande järnväg. Förseningar och inställda tåg har blivit så vanliga att inte ens större sammanbrott i järnvägen väcker några större rubriker. Bristerna i järnvägssystemet har blivit så stora att SJ inte längre anser sig ha råd att fullt ut kompensera förseningar som beror på bristande underhåll genom den så kallade resegarantin.Sverige skiljer sig från de flesta länderna i vår omvärld genom att inget järnvägsunderhåll bedrivs av banhållaren. Allt underhåll genomförs genom upphandling och är uppsplittrat på ett stort antal olika kontrakt, kontraktsformer och regelsystem. Inget annat land i världen har gått så långt som när det gäller att privatisera och fragmentisera järnvägsunderhåll och järnvägsdrift. Tre har försökt: , och . I gick det efter privatiseringen så långt att man lade ned alla järnvägssträckor utom en, och den järnvägssträckan tvingades man förstatliga. I och har det varit en liknande utveckling.Det är därför glädjande att regeringen , efter att här i redan en gång ha förlorat när det gäller underhållsfrågorna, är villig att göra en förutsättningslös genomlysning och utvärdering av järnvägens alla delar. Jag välkomnar det och hoppas att det kan leda fram till ett betydligt bättre järnvägssystem än det vi ser i dag.Mer besvärande är att regeringssidan inte ställer sig bakom några av de konkreta förslag på förbättringar av underhållet i närtid som vi lagt fram här i kammaren. Än mer besvärande är det att regeringssidan inte skjuter till de pengar som krävs för ett fungerande underhåll. Följden blir, precis som konstaterade tidigare här i kammaren, att årets vinterkaos knappast kommer att bli det sista.Herr talman! Man kan sammanfatta politiken på många olika sätt, men här i kammaren kan vi ändå konstatera att konfliktlinjerna är tydliga. Å ena sidan har vi en regering som står handfallen inför de växande utsläppen, och å andra sidan har vi socialdemokrater som möter utländsk åkerikonkurrens och växande växthusgasutsläpp med en vägslitageavgift. Å ena sidan har vi en regering som inte mäktar med nödvändigt underhåll och inte klarar de investeringar som krävs, och å andra sidan har vi socialdemokrater som föreslår de nödvändiga investeringarna för näringslivets utveckling och för de nya jobben. Å ena sidan har vi en regering som vill bygga fast oss i gamla strukturer, och å andra sidan har vi socialdemokrater som vill ta klivet in med moderna höghastighetstågHerr talman! Så ser alternativen ut i svensk transportpolitik. (Applåder)I detta anförande instämde , , , , och (alla S). Det är äntligen dags att debattera och besluta om betänkande 2, Transportsystemets inriktning.Vi ser tydligt att alliansregeringen med kraft åtgärdar decennier av misskötsel från en tidigare S-ledd politik. Förutom den historiska satsningen på svensk infrastruktur i den nationella planen för 2010-2021 visar vi nu att vi tar nya krafttag för att se till att svensk järnväg kan leva upp till de krav som svenska resenärer har rätt att ställa.Regeringen har presenterat en infrastrukturproposition, och den innehåller satsningar på hela . I den här propositionen avsätter regeringen 86 miljarder för drift och underhåll av vårt järnvägssystem. Det är pengar som främst ska gå till drift, underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder. Det är en ökning med jämfört med den tidigare S-ledda regeringens satsning.Herr talman! Vår reservation nr 14 i det här betänkandet handlar om medfinansiering av infrastruktur. Där har Socialdemokraterna bjudit upp till dans, och svarade genast ja och gick i armkrok med Socialdemokraterna tillsammans med och . Här finns mycket att säga och fundera på.