bet · H001AU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Enligt regeringsformen får en lag eller annan föreskrift inte innebära att någon missgynnas därför att hen tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. Vi i anser dock att även måste säkerställa att det finns ett rättsskydd som också i praktiken erbjuder ett effektivt rättsmedel för den som drabbas. Ett effektivt diskrimineringsskydd syftar inte bara till att kompensera och ge upprättelse åt den som drabbats. Det fyller också en handlingsdirigerande funktion. Den arbetsgivare som vet att det kostar hen att diskriminera kommer också att avstå från att diskriminera. För att stärka det förebyggande arbetet mot diskriminering behöver arbetsgivare och utbildningsansvariga bli skyldiga att förebygga diskriminering utifrån alla diskrimineringsgrunder. Vi i anser vidare att det behövs ett aktivt arbete mot den diskriminering och rasism som finns på arbetsmarknaden och i samhället. Kraven på aktiva åtgärder i diskrimineringslagen måste skärpas och jobbansökningsprocesserna bli mer öppna. Det som ovan anförts innebär att motionerna 2012/13:So595 yrkande 11 av m.fl. (MP) och 2012/13:A395 yrkande 10 av . m.fl. (MP) tillstyrks. Förebyggande arbete mot diskriminering, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2012/13:A219 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2012/13:A252 av Finn (M), 2012/13:A306 av (FP) och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 10. Alla människor har rätt att söka arbete och arbeta utan att bli utsatta för diskriminering. Diskrimineringslagen ställer krav på att arbetsgivare ska främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett kön, etnisk tillhörighet eller religion eller annan trosuppfattning. Det finns också starka skäl för att arbetsgivare bör arbeta förebyggande för att förhindra diskriminering som har samband med könsidentitet eller könsuttryck, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Vi i anser att alla arbetsgivare med fler än tio anställda bör omfattas av skyldigheten att upprätta likabehandlings- och mångfaldsplaner i fråga om samtliga diskrimineringsgrunder. anser också att styrkt tvärkulturell kompetens, liksom flerspråkighet, ska räknas som en merit vid alla offentliga anställningar. Att tala fler språk än majoritetsspråket är en stor fördel, och det blir allt viktigare för företag och myndigheter att ha flerspråkiga anställda. Kunskapen om sambanden mellan hälsa och diskriminering måste öka. Enligt är det färre som upplever sig vara utsatta för kränkande behandling än tidigare, men den samlade ohälsan hos dem som upplever diskriminering och kränkningar är däremot stor. anser att utbildningsinsatser behöver göras för att höja kompetensen om hälsa och mångfalds-, funktionsnedsättnings- och hbt-frågor och kunskapen om hur socioekonomisk utsatthet påverkar hälsan. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en kvalitetssäkra myndigheters och andra aktörers kartläggning av diskriminering. Som en del av det arbetet bör regeringen se över hur regionala och lokala aktörer kan stödjas i arbetet mot diskriminering och dess koppling till ohälsa för utsatta grupper. anser också att lagens krav på aktiva åtgärder bör utvidgas och förstärks. Det systematiska arbetet för likabehandling måste omfatta alla diskrimineringsgrunder på ett likvärdigt sätt. Vi anser att alla arbetsgivare med fler än tio anställda bör åläggas att genomföra ett systematiskt förebyggande arbete för likabehandling. Vidare anser att det behövs en separat diskrimineringslag för arbetslivet. I arbetslivet är det parterna som bär huvudansvaret för antidiskrimineringsfrågorna. För att antidiskrimineringsarbetet ska bli en självklar och integrerad del i respektive parts ansvarsområde bör lagstiftningen harmoniera med den övriga arbetsrätten. Vidare måste den lagstiftning som gäller i arbetslivet vara enkel att tillämpa på arbetsplatserna. Inför en kommande revidering av diskrimineringslagen bör man åter lyfta frågan om en separat diskrimineringslag för arbetslivet samt möjligheten till semidispositivitet i vissa delar. Det som ovan anförts innebär att motionerna 2012/13:Sf352 yrkandena 22 och 23 av m.fl. (V), 2012/13:So222 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (V), och 2012/13:A219 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (V) tillstyrks. Diskriminering på grund av sexuell läggning, etnisk tillhörighet och ålder, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 24 samt 2012/13:So303 av (FP) yrkande 2, 2012/13:A253 av (M), 2012/13:A347 av (S) och 2012/13:A385 av och (båda SD) yrkandena 13. Diskriminering och rasism som har samband med etnisk tillhörighet är en del av många människors vardag. Vardagsrasismen innebär för många människor i en påfrestning som kan leda till hälsoproblem, minskat förtroende för samhället och svårigheter att ta till vara sina rättigheter. Särskilt utsatta grupper är nationella minoriteter (judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar), afrosvenskar och muslimer. Även personer som uppfattas tillhöra någon av dessa grupper faller offer för vardagsrasismen. anser att utsatta gruppers möjligheter att ta till vara sina rättigheter måste stärkas. Samhället måste också ta sitt ansvar för att motverka vardagsrasismen. Det är viktigt med en positiv ansats, en så kallad positiv antirasism. Det innebär för del att vi framhåller vinsten med en mångkulturellt och öppet samhälle där allas kompetens och möjligheter tas till vara. Vi anser vidare att minoritetsgrupper ska stå självständiga i förhållande till staten. Det innebär att efter att vissa demokratiska grundregler har uppfyllts ska organisationerna själva få bestämma hur resurserna ska användas. Stödet kan exempelvis användas till att stärka gruppens identitet, kultur, språk och inflytande i samhället och till att motverka rasism och diskriminering. Stödet till utsatta grupper och antirasistiska organisationer måste stärkas och långsiktigt säkras. Vi anser också att arbetet mot islamofobi och antisemitism och mot islamofobiska och antisemitiska hatbrott måste stärkas. En undersökning av Forum för levande historia visar att unga muslimer i hög grad är utsatta för islamofobi. Av dem som definierar sig som muslimer angav att de blivit utsatta för någon form av kränkande beteende som hör samman med religionstillhörigheten. Vidare ökade antalet polisanmälningar med identifierade hatbrott jämfört med , till drygt 5 490. Den största ökningen fanns inom hatbrott med antireligiösa motiv. Av de antireligiösa hatbrotten hade den största andelen islamofobi som grund. Även antisemitismen är utbredd. En undersökning av unga personer med judisk tillhörighet visar att några känner oro för sin egen och sin familjs säkerhet och väljer att dölja sin judiska identitet. ser med stor oro på rapporteringen om judars situation i och de trakasserier och hot som tillhör vardagen för många. Det som ovan anförts innebär att motionen 2012/13:A393 yrkandena 23 och 24 av m.fl. (MP) tillstyrks. Diskrimineringsmål m.m., punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkandena och 2012/13:C352 av (M) yrkande 2 och 2012/13:A218 av Boriana (M). Rättssystemet behöver förstärkas när det gäller möjligheterna att få rättshjälp och ersättning. Inkomsttaket för rättshjälp har t.ex. inte höjts . Många nyanlända och personer med svag anknytning till arbetsmarknaden står utanför systemet eftersom många saknar en hemförsäkring som ger möjlighet till rättshjälp. Även om man har rättshjälp innebär det en stor ekonomisk risk eftersom man får betala motpartens rättegångskostnader vid en förlust. anser att det behövs en ny modell för rättegångskostnader vid diskrimineringsmål. Den part som döms för diskriminering ska stå för rättegångskostnaden. Om ingen part döms för diskriminering delar parterna på kostnaderna. På så sätt skulle fler våga gå till domstol. anser också att en fond bör inrättas ur vilken enskilda och föreningar kan ansöka om medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Fonden skulle syfta till att både påskynda utvecklingen inom rättspraxis och ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en verklig innebörd. anser vidare att det bör bli möjligt att föra talan om strukturell diskriminering i domstol. Ett exempel på strukturell diskriminering är synliga normer på arbetsmarknaden som gör att personer med otraditionella svenska namn har mycket svårare att bli kallade till intervju än personer med traditionella svenska namn. Det är i princip omöjligt att bevisa individuell etnisk diskriminering i sådana fall. krävs det att en individ anmäler att hen har blivit specifikt diskriminerad av en fallet ska kunna tas upp i domstol. Sådana rättsfall har små möjligheter att påverka den strukturella diskrimineringen. Även processer om strukturell diskriminering ska kunna drivas i domstol. Vi anser vidare att tillsynsmyndigheter ska kunna använda sig av metoder såsom situation testing för att undersöka om diskriminering förekommer eller inte. Det som ovan anförts innebär att motionerna 2012/13:A393 yrkandena av m.fl. (MP) och 2012/13:Ju249 yrkande 25 av m.fl. (MP) tillstyrks. Övriga frågor om diskriminering, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C438 av (MP) yrkande 6 och 2012/13:A274 av Per och (båda M). Vissa individer har besvär med dofter av olika slag. Det förekommer även att naturliga dofter vållar besvär men i huvudsak handlar det om artificiella ämnen som vi människor skapat i våra kemiska fabriker för att förhöja upplevelser av olika slag. Dofterna finns i kläder, leksaker och kosmetika, men även som tillsatser för att höja värdet på mat, böcker, möbler, bilar osv. Gruppen doftöverkänsliga är inte så stor, men det är en växande grupp. Regeringen bör ta ansvar för att kunskapen om de tillgänglighetsproblem och den diskriminering som mindre grupper som denna kan utsättas för synliggörs. Det som ovan anförts innebär att motionen 2012/13:C438 yrkande 6 av (MP) tillstyrks. Anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet m.m., punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka konkurrenskraften. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen. Vi har höga ambitioner för unga. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara långtidsarbetslösa. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. Socialdemokraternas förslag inom utgiftsområde 13 är en del av den helhet vårt budgetalternativ utgör. Socialdemokraterna anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde minskas med på det sätt som framgår av motion 2012/13:A367 yrkande 1 (S) och av nedanstående tabell. Socialdemokraternas förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (S) Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Socialdemokraterna anser att det är hög tid att utvärdera och åtgärda bristerna i etableringsreformen. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi göra omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten i etableringsinsatserna för nyanlända. Vi anser att sfi-bonusen är ineffektiv och orättvis. Bonusen gynnar ensidigt personer med goda förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisningen. Personer med stora svårigheter att lära sig svenska har däremot ingen möjlighet att ta del av bonusen trots relativa framgångar i sin språkinlärning. Vi anser vidare att kommuner ska kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. Vi överför från sfi-bonusen och från lotsverksamheten 2013 för insatser i Arbetsförmedlingens regi som syftar till att öka samverkan med kommunerna om en högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. De som regeringen har avsatt för integrationsåtgärder i vissa utsatta områden vill vi i stället använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Kommunerna ansvarar för grundläggande utbildning och har ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik. Enligt vår mening är det viktigt att beakta kommunernas intresse av effektiva insatser tidigt i etableringsprocessen. Kommunerna löper ju risken att stå med försörjningsansvar i de fall Arbetsförmedlingen prioriterar fel eller då åtgärder sätts in för sent eller inte leder till arbete eller studier. Även om kommunerna har ett stort intresse av att tillhandahålla praktikplatser och grundläggande utbildning behövs det nya former för effektivare samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. fanns en väl fungerande verksamhet i många kommuner för att hjälpa nyanlända till arbete. Denna verksamhet har monterats ned på grund av ansvarsförskjutningen från kommunerna till Arbetsförmedlingen. Det är olyckligt att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i kommunerna inte tas till vara i den nya organisationen. Vi i Socialdemokraterna anser att kvinnors arbetsmiljö måste förbättras. Stress och högt tempo är den vanligaste orsaken till kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. En förutsättning för att kunna minska skillnaderna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden är ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö. Vi anser att tillsynsverksamhet måste förstärkas och föreslår att det ges utökade resurser med . Vi anser också att det bör införas ett nationellt valideringssystem som möjliggör för den som har utbildning och/eller arbetslivserfarenhet från ett annat land att få sin kompetens validerad i förhållande till den svenska arbetsmarknaden och det svenska utbildningssystemet. Vidare anser vi att Arbetsförmedlingens insatser för att hjälpa invandrade akademiker till ett arbete som motsvarar deras kompetens måste förbättras. Anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet m.m., punkt 1 (MP) (MP) anför: har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat sin ekonomiska politik och sitt budgetförslag . menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, ett förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 13. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde ha minskats med på det sätt som framgår av motion 2012/13:A387 yrkande 1 och av nedanstående tabell. Avvikelse från regeringen (MP) Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. vill skapa ett öppet, jämlikt och jämställt samhälle med lika rättigheter för alla. Vår vision är ett demokratiskt hållbart samhälle där alla får och kan vara olika. Det krävs aktiva politiska åtgärder för att åstadkomma ett jämställt och jämlikt samhälle. Inom ramen för utgiftsområde 13 gör vi en stor satsning på lärares kompetens inom mänskliga rättigheter. Vi ökar också resurserna till antidiskrimineringsbyråerna som ett led i att stärka arbetet mot diskriminering och rasism. Vidare använder vi de som regeringen låter utsatta områden tävla om till förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena. Inom jämställdhetsområdet föreslår ett förstärkt uppdrag till (). I samband med hopslagningen av de tidigare ombudsmyndigheterna genom diskrimineringslagen blev främjandefunktionen hos DO i princip obefintlig. Vi vill ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar och återinrätta främjandefunktionen. Vi vill återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar . Vi vill också att planer för jämställda löner och jämställdhetsarbete ska upprättas på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare. DO:s ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste stärkas. Mot denna bakgrund menar vi att anslaget till DO bör höjas med . vill särskilt satsa på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. Dessa grupper är särskilt utsatta för rasism och diskriminering. Vi vill att DO ska genomföra en särskild satsning på att stärka dessa utsatta gruppers ställning. Med förbättrade villkor skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna vara den resurs för enskilda individers upprättelse som saknas . Byråerna har en stark lokal förankring och skulle kunna besitta ytterligare kvalificerad juridisk kompetens. Jämte DO kan byråerna också jobba med främjandeinsatser på strukturell nivå. Det kräver dock ökade resurser och bättre möjligheter att planera sin verksamhet än . tillför till antidiskrimineringsbyråerna utöver de resurser som regeringen tillfört. Dessa resurser ska i huvudsak användas till att organisera en processfond, ur vilken enskilda och föreningar kan söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Skolan är en nyckelarena för att motverka rasism i samhället. Det finns tydliga samband mellan utbildning i mänskliga rättigheter och attityder gentemot minoriteter. satsar därför på kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet. Anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet m.m., punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Eftersom har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 13. I stället redovisas här den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotionen /13:A332 (SD) och som framgår av nedanstående tabell. Avvikelse från regeringen (SD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Vi i vill kraftigt skära ned på flera anslag inom området integration i takt med att invandringen till minskar. Anslaget 1:1 Integrationsåtgärder avskaffas i sin helhet eftersom det inte kan anses vara effektivt. Det innebär att den s.k. sfi-bonusen avskaffas. Enligt vår mening sänder det ut fel signaler att betala en bonus bara för att en person åstadkommit vad som förväntas av honom eller henne. Ett normalt företag delar t.ex. inte ut bonus till en anställd för att denne kommer till arbetet. Vi anser också att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund bör avvecklas senast i statsbudgeten . Det är inte förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att skattemedel fördelas på basis av medlemmars etniska ursprung. Det innebär i realiteten en diskriminering av infödda svenskar. Mångkulturella och identitetsmässigt splittrade samhällen fungerar dessutom generellt sämre än samhällen där befolkningen delar en gemensam identitet, ett gemensamt språk och en gemensam kultur.