bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Det ska löna sig att arbeta och anställa. Ett femte jobbskatteavdrag föreslås. Ett sjuklöneavdrag bör införas i syfte att sänka kostnaderna att anställa för främst de små företagen. Medel föreslås för en kvalitetshöjning i den högre utbildningen med särskilt fokus på naturvetenskap. En ny anställningsform för lärlingar bör införas för att sänka tröskeln in på arbetsmarknaden för unga. Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen bör reformeras. Nedsättningen i socialavgifter för unga bör avskaffas och även halveringen av moms på restaurang- och cateringtjänster. föreslår en rad åtgärder för att stärka sjukvården samt en höjning av garantipensionerna. Omfattande satsningar föreslås på rättsväsendet. Med målet att minska asyl- och anhöriginvandringen föreslås kraftiga besparingar på flera utgiftsområden. Biståndsramen bör sänkas. Den svenska försvarsförmågan måste återupprättas genom bl.a. ökade förbandsanslag. motsätter sig en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken och vill återföra medel från Stabilitetsfonden till statskassan. I partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. är utgifterna på statsbudgeten 2013 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov uppgår i förslag till . avslår regeringens förslag till utgiftstak för staten. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till av BNP. vill genomföra en kraftfull satsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Nya jobb i offentlig och privat verksamhet ska skapas genom investeringar i energiomställning, bostadsbyggande och infrastruktur. bör återregleras och betydligt större investeringar göras i järnvägen. Arbetsrätten behöver stärkas på flera områden och arbetsmarknadspolitiken understödjas av en offensiv utbildningspolitik. Lärlingsanställningar, traineeprogram och utbildningsvikariat föreslås för att motverka ungdomsarbetslösheten. Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen ska reformeras. Omfattande investeringar bör göras inom vård, skola och omsorg. Vinstsyftande bolag ska inte få bedriva välfärdsverksamheter som finansieras med offentliga bidrag. Bolagsskatten bör höjas till . Jobbskatteavdraget bör trappas av för inkomster och avskaffas. Nedsättningen i socialavgifter för unga bör slopas och även halveringen av moms på restaurang- och cateringtjänster. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Enligt regeringens prognoser i propositionen bromsar tillväxten i svensk ekonomi in till följd av en svag utveckling i vår omvärld. BNP bedöms öka 2012 och 2013. är det en nedreviderad prognos från jämfört med vårpropositionen. Den utdragna skuldkrisen i euroområdet och en svagare omvärldsefterfrågan bidrar till en svagare utveckling av bl.a. exporten. Tillväxten bedöms successivt ta fart igen där hushållens konsumtion blir en viktig drivkraft för återhämtningen . Stor ovisshet råder emellertid om hur skuldkrisen i euroområdet och tillväxten i länder som och utvecklar sig, vilket medför att riskerna för en svagare utveckling dominerar. har värdet av varuexporten till bl.a. euroområdet, och sjunkit medan exporten till tillväxtekonomierna har stigit och därmed blivit allt viktigare för svensk ekonomi. En stabil tillväxt i och en god konjunkturutveckling i är viktiga för en snabb återhämtning av den svenska ekonomin. Oron på de finansiella marknaderna har avtagit men underliggande strukturproblem återstår att lösa i ett antal euroländer. Därmed finns det betydande risker för att oron på de finansiella marknaderna åter ska öka. Tillväxten återhämtar sig 2013 och bedöms växa i god takt . 1.1 Propositionen om den ekonomiska utvecklingen Osäkerheten kring den globala ekonomin bedöms vara stor även i fortsättningen, vilket framför allt förklaras av avsaknaden av långsiktigt hållbara lösningar på skuldkrisen i euroområdet. Denna osäkerhet bedöms ha en dämpande inverkan på den ekonomiska utvecklingen i . Osäkerheten om det ekonomiska läget i omvärlden påverkar hushållens konsumtion och företagens investeringar negativt och dämpar hushållens konsumtion och företagens investeringar . Som en följd av detta utvecklas också arbetsmarknaden svagt. bedöms emellertid tillväxten successivt ta fart och ekonomin bedöms växa i god takt åren därefter. BNP bedöms öka 2013, se tabell 1.1. -0,9 -1,4 -1,7 -0,4 -0,1 1 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2 I procent av arbetskraften, . 3 Timlöner mätt enligt konjunkturlönestatistiken. I takt med att trovärdiga lösningar genomförs för att lösa de statsfinansiella problemen i och att omvärldsefterfrågan ökar bedöms konjunkturen återhämta sig . Den minskade osäkerheten och successivt ljusare utsikter på arbetsmarknaden bedöms bidra till att hushållens konsumtion ökar i en god takt . En långsam återhämtning i omvärlden bidrar till en ökad export. Sammantaget bedöms BNP i genomsnitt öka . Jämfört med tidigare konjunkturuppgångar bedöms efterfrågan på exportvaror vara förhållandevis låg till följd av en svag internationell tillväxt. De viktigaste drivkrafterna för BNP-tillväxten bedöms vara hushållens konsumtion och de fasta bruttoinvesteringarna. Arbetslösheten bedöms successivt minska och uppgå till 2016. Internationell och finansiell ekonomi För euroområdet bedöms tillväxten bli mycket svag , respektive +0,. De svaga statsfinanserna i många euroländer i kombination med en svag realekonomisk utveckling försvårar situationen då den kräver finanspolitiska åtstramningar för att motverka växande budgetunderskott och statsskulder. Detta riskerar att dämpa tillväxten ytterligare och leder till att fler finanspolitiska åtstramningar blir nödvändiga. Trots att åtgärder vidtagits för att motverka den statsfinansiella krisen är osäkerheten stor kring införandet av beslutade åtgärder, samt om konsolideringsprogram och strukturreformer i de krisdrabbade länderna kommer att vara tillräckliga för att leda till långsiktigt högre tillväxt och hållbara offentliga finanser. Denna osäkerhet bedöms hålla tillbaka hushållens konsumtion och företagens investeringsvilja. Oron på de finansiella marknaderna är fortfarande hög, vilket avspeglar sig i stora skillnader i statsobligationsräntor mellan länder med goda respektive svaga offentliga finanser. De höga räntekostnaderna i länder med svaga statsfinanser bidar till en ökad osäkerhet kring uthålligheten i de offentliga finanserna och ökar risken för att flera länder kan behöva söka statsfinansiellt stöd. En fortsättingsvis expansiv penningpolitik från ECB:s sida, i kombination med åtgärder för att öka bankernas utlåning bedöms dock stimulera ekonomin. Konjunkturen i euroområdet bedöms vända uppåt 2014. Återhämtningen blir utdragen och resursutnyttjandet bedöms inte normaliseras förrän efter 2016. Även återhämtningen i bedöms bli utdragen. Skuldkrisen i och en dämpad tillväxt i medför en lägre omvärldsefterfrågan i . Svaga reallöneökningar och fortsatt skuldavveckling håller tillbaka hushållens konsumtion. En åtstramande finanspolitik bidrar till att utvecklingen av den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna dämpas. Regeringens bedömning är emellertid att gällande regelverk, som innebär en kraftigt åtstramande finanspolitik, inte kommer att tillämpas efter 2013. Vidare konstateras att arbetslösheten är hög och att sysselsättningstillväxten är svag. En expansiv penningpolitik bedöms stimulera ekonomin. Tillväxten bedöms bli måttlig för att sedan ta fart 2014. Regeringen bedömer BNP till 1,8; . Resursutnyttjandet i bedöms vara mycket lågt 2012 för att långsamt stiga och normaliseras 2016. Den fortsatta oron på de finansiella marknaderna och dämpad tillväxt i euroområdet och bedöms tynga ned den internationella ekonomin 2012 och 2013. Tabell 1.2 BNP-tillväxt i och i euroområdet -0,4 Källa: Budgetpropositionen . Regeringen konstaterar att svensk ekonomi har visat på en oväntat god motståndskraft mot skuldkrisen i euroområdet. En svagare tillväxt i omvärlden tyder dock på en dämpad utveckling av tillväxten . I takt med att osäkerheten kring det statsfinansiella läget i minskar bedöms tillväxten öka snabbare. Låga nominella räntor, en initialt hög sparkvot och en successivt starkare arbetsmarknad bidrar till en stark konsumtionstillväxt . Regeringens föreslagna skattesänkning för pensionärer bedöms även skapa utrymme för en ökad konsumtion. Den föreslagna sänkta bolagsskatten bedöms skapa förutsättningar för en stark investeringstillväxt. Bolagsskatten bedöms också vara ett potentiellt viktigt instrument för att påverka företagen i deras lokaliseringsbeslut. BNP-tillväxten bedöms bli som högst 2014 då även den internationella konjunkturåterhämtningen antas ha tagit fart och efterfrågan på svenska exportprodukter ökar snabbare. Jämfört med tidigare svenska konjunkturuppgångar antas efterfrågan på svenska exportprodukter vara förhållandevis låg till följd av en svag internationell tillväxt. Exporten bidrar därför mindre till BNP-tillväxten . De viktigaste drivkrafterna för BNP-tillväxten under 20122016 bedöms i stället vara hushållens konsumtion och de fasta bruttoinvesteringarna, se tabell 1.3. Tabell 1.3 Försörjningsbalans 20112016 Procentuell förändring, fasta priser -0,7 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. När den globala efterfrågan tar fart 2014 antas efterfrågan på svenska exportprodukter öka. Den starka kronan håller dock tillbaka efterfrågan på svenska exportvaror. Den höga efterfrågan och en stark krona bedöms leda till att importen ökar snabbare än sitt historiska genomsnitt under 20142016. bedöms utrikeshandeln bidra positivt till BNP-tillväxten. Bytesbalansöverskottet antas ligga kvar på av BNP. Sammantaget bedöms BNP öka 2013. Åren 20142016 väntas BNP öka med i genomsnitt , se tabell 1.3. Regeringens bedömning är att arbetsmarknaden utvecklas svagt . antas företagen kunna möta den stigande efterfrågan med att öka resursutnyttjandet i företaget. Efterfrågan på arbetskraft bedöms öka . Lediga resurser på arbetsmarknaden gör att sysselsättningen kan öka kraftigt utan att det uppstår någon generell brist på arbetskraft. Återhämtningen på arbetsmarknaden väntas därför bli stark . Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms vara normalt 2016, vilket kan beskrivas som att den faktiska sysselsättningen sammanfaller med den potentiella sysselsättningen. Sammantaget beräknas antalet sysselsatta stiga med ca 220 000 personer . Arbetslösheten väntas minska till 2016. Antalet arbetslösa uppgår då till ungefär 270 000 personer. Produktionen av företagstjänster bedöms stiga starkt och antalet sysselsatta bedöms öka med drygt 90 000 personer . I industrin bedöms dock den stora nedgången i sysselsättningen 2009 inte återhämtas, utan väntas till stor del bli bestående. bedöms ungefär 100 000 färre vara sysselsatta i industrin än 2008. I samband med konjunkturåterhämtningen bedöms medelarbetstiden öka då företagen inte hinner anpassa arbetsstyrkan fullt ut. Löneökningstakten bedöms gradvis stiga under 20142016 i takt med att konjunkturläget förbättras och arbetslösheten sjunker. I näringslivet antas lönerna öka med i genomsnitt under 20142016. Lönernas utveckling tillsammans med den låga inflationen medför att den reala löneökningstakten för 20122016 bedöms bli högre än genomsnittet för perioden 20062011. Ökningstakten är dock något lägre än genomsnittet . Inflationen väntas uppgå till 2012. Den låga inflationen förklaras framför allt av att importpriserna har sjunkit , vilket har resulterat i lägre priser på varor och drivmedel. Resursutnyttjandet i ekonomin bedöms vidare vara lågt och enhetsarbetskostnaden har enligt regeringen stigit mycket långsamt under 20102012. Med stigande olje- och importpriser, resursutnyttjande i ekonomin, sysselsättning samt enhetsarbetskostnader väntas dock kostnadstrycket öka under 20142016 och KPIF-inflationen väntas stiga till . Inflationen, mätt som KPI, väntas stiga ännu snabbare under 20142016 på grund av stigande bostadsräntor som en effekt av förväntade successiva höjningar av reporänta. Det låga resursutnyttjandet och 2013 och det låga inflationstrycket gör att bedöms fortsätta att föra en expansiv penningpolitik . I takt med att resursutnyttjandet och inflationen stiger påbörjas en normalisering av reporäntan. bedöms reporäntan ha höjts till . Den framtida konjunkturutvecklingen bedöms vara mycket osäker, och sammantaget bedöms riskerna för en svagare utveckling dominera. Ovissheten om hur skuldkrisen i euroområdet kommer att utvecklas är stor och tillväxten i kan bli lägre än vad som förutses, bl.a. till följd av större finanspolitiska åtstramningar. Vidare finns en risk att arbetslösheten i inte minskar lika mycket som i huvudscenariot. Vidare råder osäkerhet kring utvecklingen av den svenska växelkursen. Regeringen redovisar två alternativscenarier i förhållande till huvudscenariot. I det ena analyseras hur en kraftig men tillfällig växelkursförstärkning skulle kunna påverka den svenska ekonomins utveckling. I det andra scenariot analyseras hur svensk ekonomi skulle utveckla sig om motståndskraften mot skuldkrisen i euroområdet är starkare än vad som antagits i huvudscenariot, se tabell 1.4. BNP, procentuell förändring Alt. 1 Starkare växelkurs Alt. 2 Starkare inhemsk efterfrågan Sysselsättning, procentuell förändring Alt. 1 Starkare växelkurs Alt. 2 Starkare inhemsk efterfrågan Arbetslöshet, % av arbetskraften Alt. 1 Starkare växelkurs Alt. 2 Starkare inhemsk efterfrågan Offentligt finansiellt sparande, % av BNP Alt. 1 Starkare växelkurs -0,4 -0,9 Alt. 2 Starkare inhemsk efterfrågan -0,3 -0,4 -0,3 -0,6 Källa: Budgetpropositionen . Det första scenariot med en starkare växelkurs medför bl.a. att BNP-tillväxten blir lägre än i huvudscenariot och att arbetslösheten stiger till 2013, se tabell 1.4. Den starkare växelkursen påverkar svensk ekonomi genom en svagare export än i huvudscenariot. Importpriserna blir lägre med den starkare växelkursen varför importutvecklingen bedöms bli starkare 2013. I alternativscenario 2 växer konsumtionen med i genomsnitt 20132015 jämfört i huvudscenariot, se tabell 1.4. Investeringarna antas öka under 20132015 jämfört i huvudscenariot. Den starkare inhemska efterfrågan bidrar till en högre produktionsutveckling 20132015, vilket bedöms leda till ökat resursutnyttjande och ett positivt BNP-gap 2014. Arbetslösheten bedöms bli betydligt lägre under 20132016 jämfört med huvudscenariot. 1.2 Motionerna om den ekonomiska utvecklingen I partimotion 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) konstateras att världsekonomin växer i relativt god takt, i genomsnitt under 20122014. Motionärerna anser dock att den ekonomiska utvecklingen i vår omvärld står inför flera stora utmaningar, bl.a. att ekonomi fortfarande tyngs av stora ekonomiska problem. Utvecklingen i kommer att sätta sin prägel på den internationella utvecklingen framöver. Den sammantagna bilden av den europeiska ekonomin bedöms som dyster med hög offentlig skuldsättning, obalanserade konkurrensförhållanden och hög arbetslöshet. Motionärernas bedömning är att lågkonjunkturen i sannolikt kommer att bli djup och utdragen. ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i , och tillväxten bedöms bli relativt måttlig . Enligt motionärerna är det sannolikt att skuldkrisen i euroområdet kommer att få genomslag i svensk ekonomi och att produktionen kommer att mattas av . Motionärerna konstaterar att den svenska kronan har noterats till den starkaste nivån . I ett läge med försvagad efterfrågan i vår omvärld som relativa konkurrenskraft försämras genom kronförstärkningen så blir de svenska hushållens konsumtion alltmer central för tillväxten. Den höga privata skuldsättningen i utgör enligt motionärerna fortfarande en riskfaktor för utvecklingen. Motionärerna anser vidare att regeringen är mycket optimistisk om framtiden i den prognos som ligger till grund för budgetpropositionen 2013, jämfört med oberoende bedömare. Regeringen har en betydligt mer optimistisk syn på arbetsmarknadens funktionssätt än andra bedömare. Som ett resultat av efterdyningarna av finanskrisen och den nuvarande skuldkrisen i euroområdet konstateras i partimotion 2012/12:Fi303 av m.fl. (MP) att den globala konjunkturutvecklingen är svag. Enligt motionärerna är risken dessutom stor att den globala konjunkturutvecklingen blir sämre än vad som prognostiseras. Den ekonomiska oron i vår omvärld måste tas på största allvar. Ett litet, mycket exportberoende land som kommer att drabbas hårt av en svagare ekonomisk utveckling i vår omvärld. Enligt motionärerna kommer utvecklingen inom eurosamarbetet under de kommande månaderna att vara viktigt för den ekonomiska utvecklingen i . Motionärerna konstaterar att regeringen gör en betydligt mer optimistisk bedömning av BNP-utvecklingen och utvecklingen på arbetsmarknaden jämfört med andra bedömare. Med tanke på att nedåtriskerna förefaller större än uppåtriskerna anser motionärerna att regeringens prognos är väl optimistisk. Motionärerna anser vidare att hushållens skuldsättning fortsätter att vara oroande hög och att fortsatt vaksamhet kring utvecklingen i högsta grad är befogad. I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) framhålls skuldkrisens utveckling och osäkerheten kring de allra mest skuldtyngda ländernas framtid som den viktigaste förklaringen till den svaga tillväxten i såväl som resten av . Den svaga konjunkturen i vår omvärld bedöms innebära en rad utmaningar och direkta hot. Den svagare köpkraften i påverkar svensk export negativt. Som ett resultat av en apprecierad krona blir dessutom svenska varor och tjänster dyrare. Även importen påverkas, vilket bidrar till att pressa inflationen. Enligt motionärerna kan därmed driva en expansiv penningpolitik utan att riskera inflationsmålet. Motionärerna noterar att sysselsättningen väntas mattas av och arbetslösheten stiga för att nå , vilket enligt motionärerna är en oroande utveckling. Vidare anser motionärerna att hushållens skuldsättning har ökat på ett oroväckande sätt och att det kan skapa stora störningar på samhällsnivå. I partimotion 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) konstateras att den globala ekonomiska utvecklingen, , har präglats av följderna av finanskrisen i form av stora produktionsbortfall och hög arbetslöshet. Finanskrisen har även resulterat i en mycket svag ekonomisk utveckling i i allmänhet och inom euroområdet i synnerhet. Enligt motionärerna är skuldkrisen i euroområdet fortfarande akut, och konjunkturutsikterna för euroområdet är mycket svaga. Till följd av den svaga tillväxten i euroområdet bedöms den svenska tillväxten komma att utvecklas svagt framöver, bl.a. som en följd av en svag exportutveckling. beräknas hushållens konsumtion ta fart, vilket bidrar till en hygglig ekonomisk återhämtning. Utvecklingen på arbetsmarkanden går däremot trögt, enligt motionärerna. Vidare noteras i motionen att regeringen har en mer optimistisk prognos över arbetslösheten jämfört med andra bedömare. Motionärerna anser att långsiktiga produktivitetspotential behöver stärkas. I motionen framhålls bostadsprisernas utveckling och hushållens skuldsättning som potentiella hot mot den finansiella stabiliteten. Consensus Forecasts sammandrag av internationella prognoser Stämningen i euroområdet fortsätter att försämras och indikatorer pekar på att euroområdets recession blir djupare . Konsensusprognosen för BNP-tillväxten i euroområdet 2012 och 2013 är dock oförändrad sedan föregående bedömning och uppgår till 0,5 respektive +0,2012 och 2013. Prognosen för BNP-tillväxten för revideras däremot ned från till . (Källa: Consensus Forecasts publicerad .) IMF:s senaste prognos över världsekonomin IMF prognostiserar den globala BNP-tillväxten till , vilket är något svagare jämfört med prognosen . Prognosen bygger på stor osäkerhet vad gäller utvecklingen i euroområdet och utvecklingen av finanspolitiken i . (Källa: IMF, World Economic Outlook publicerad .) senaste bedömning av de kortsiktiga globala ekonomiska utsikterna är en svag global tillväxt. Den globala tillväxten 2012 bromsas av den europeiska lågkonjunkturen. En fortsatt kris i euroområdet riskerar att dämpa det globala förtroendet, försvaga handeln och sysselsättningen samt medföra en avtagande ekonomisk tillväxt för både och icke . pekar vidare på fler risker som kan hota tillväxtutsikterna, bl.a. nämns ökade oljepriser, en överdriven åtstramningspolitik i samt ett minskat konsumentförtroende kopplat till bestående hög arbetslöshet. I väntas tillväxten bli under den potentiella. Den inhemska efterfrågan bedöms vara relativt motståndskraftig. Däremot bedöms handelsnettot vara ett hinder för en ökad tillväxt. BNP väntas öka och växa med 2013. Det finns dock en risk att verksamheten bromsas mer än beräknat mot bakgrund av bl.a. en åtstramning av penningpolitiken. (Källa: , Interim Economic Assessment publicerad .) bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och En svag export och investeringstillväxt bedöms sänka BNP-tillväxt från 2012. väntas inhemska stimulansåtgärder få effekt och tillväxten väntas öka till . Betydande nedåtrisker kvarstår dock. Om förhållandena i försämras kraftigt bedöms risken som stor att utvecklingsekonomierna påverkas. En kris i euroområdet bedöms komma att påverka ekonomierna i och negativt främst genom handeln och via den finansiella sektorn. (Källa: Monitor publicerad .) Det ekonomiska och finansiella läget i EU:s krisländer informerade finansminister utskottet inför samt om aktuella EU-frågor, bl.a. om det ekonomiska läget i vissa euroländer. I har man bl.a. inlett ett arbete med att sanera banker, förbättra regionernas finanser samt förstärka konkurrenskraften. Stresstester av bankerna pekar på kapitaliseringsbehov på ca . Enligt regeringen råder därmed stor osäkerhet om utvecklingen i . För är läget fortfarande allvarligt med utdragna programförhandlingar och försämrade förutsättningar för en hållbar skuldutveckling. präglas av fortsatt osäkerhet med bl.a. tecken på en tilltagande politisk osäkerhet. Regeringens prognos över svensk ekonomi jämfört med och prognoser I tabell 1.5 nedan jämförs regeringens prognos över den svenska ekonomin med bedömningar från KI (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk uppföljning ). KI:s prognos är publicerad före regeringens prognos och före. Prognosjämförelserna avser BNP, inflation, arbetslöshet och offentligt finansiellt sparande för perioden 20122016. prognos avser dock endast perioden 20122014, se tabell 1.5. Som framgår av tabellen är regeringens prognos över BNP högre än och högre än prognos 2012. ligger regeringens prognos cirka 0,81,högre än både och . minskar skillnaderna till jämfört med prognos. Regeringens högre BNP-tillväxt förklaras framför allt av att de fasta bruttoinvesteringarna och exporten bedöms utvecklas starkare i regeringens prognos än i och prognos. Vad gäller inflationen så prognostiserar regeringen en högre inflationstakt än . Detta förklaras bl.a. av regeringens bedömning av ekonomins återhämtning och därmed ett ökande kostnadstryck till följd av stigande olje- och importpriser, stigande resursutnyttjande, stigande sysselsättning samt stigande enhetsarbetskostnader. däremot prognostiserar en högre inflationstakt än regeringen framför allt . I takt med att konjunkturen förstärks och resursutnyttjandet stiger ökar lönerna snabbare, vilket medför en ökad inflation. Dessutom antas en mer expansiv politik som stimulerar ekonomin att bidra till att hålla upp prisökningstakten framöver. Vidare beräknar att hushållens ränteutgifter ökar snabbare när börjar höja reporäntan. Vad avser skillnaderna i prognosen över utvecklingen av arbetslösheten förklaras de i huvudsak av olika bedömningar av i vilken utsträckning och hur snabbt regeringens tidigare genomförda reformer av bl.a. skattesystemet och arbetslöshetsförsäkringen påverkar jämviktsarbetslösheten. gör en mindre optimistisk bedömning och tror att jämviktsarbetslösheten är 2016 medan regeringens bedömning är .