· GZ01MJU25 · 2012-06-07 12:01:16 — Kan du definiera vad en fossiloberoende fordonsflotta är, ? har en poäng när det gäller statistiken. Uppföljning och utvärdering är avgörande när man jobbar med miljö- och klimatfrågor. Det gäller såväl målsättning som de medel vi använder och att kunna följa upp hur det fungerar. Där har vi statistik från till exempel.När vi för hade budgetdebatt kunde vi konstatera att den statistik vi då debatterade utifrån inte var utan statistik. tar Alliansen mått och steg för att kunna få en bättre uppföljning och utvärdering och se vad de faktiska utsläppssiffrorna i är.Tittar vi i sak på den senaste statistiken kan vi se att det skedde en ordentlig ökning 2010 jämfört med . Det handlade om andelen vatten i vattenmagasinen, kalla vintrar och en urstark återhämtning.Det är riktigt att vi måste ha något som steg för steg minskar de svenska utsläppen. Det är vad vi kan se i statistiken. säger att det inte är något trendbrott. Vi ska naturligtvis hålla ögonen på detta.Naturvårdsverket kom med en rapport där man har tittat på utsläpp inom handelssystemet . Det är drygt 700 svenska aktörer som är inne i handelssystemet och som håller på med glas och cement och annat. kunde man se en minskning av utsläppen med . Det är inte säkert att det håller sig . Vi måste se de långsiktiga trenderna. Vi ska naturligtvis följa upp detta.Matilda Ernkrans tog upp frågan om energipolitiken och industrin. Ett svar från Alliansen är långsiktiga besked i energipolitiken. och allianskollegerna har sagt att vi ska ha ett robust system med vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Det är vårt svar. Var står Socialdemokraterna i en, för den svenska industrin, så viktig fråga? Vad vill ni med energipolitiken? Jag ger en chans till. Tyvärr klarade han inte av att definiera och beskriva hur man har tänkt att måluppfyllelsen ska mätas och hur man ska konstatera om vi når målen eller inte: 40 procents minskning inom den icke-handlande sektorn 2020 jämfört med . fanns det inte två sektorer; det fanns inte någon EU:s utsläppshandel då. Det vore snyggt om kunde definiera hur man ska lösa detta.Inga nettoutsläpp till 2050 är också ett mål som ni har satt upp. Ni klarar inte av att definiera vad "inga nettoutsläpp" innebär. Ska skogen räknas in eller inte?Vad innebär egentligen en fossiloberoende fordonsflotta? Antalet dieselbilar ökar dramatiskt . Är man på väg att nå målet en fossiloberoende fordonsflotta eller inte?Ni har varit i regeringsställning , och ni har själva satt upp de här målen. Hade det inte varit en god idé att fundera på hur man ska definiera och mäta målen innan man sätter upp dem? Om man inte tänkte på det då är det hög tid att göra det . Vi socialdemokrater har inställningen att vi måste ha en klimatpolitik som håller, som minskar utsläpp också när det är kallt och när vi har högkonjunktur. Vi måste ha en klimatpolitik som bidrar till nya jobb och till välfärden. Det är ganska viktigt hur man sätter upp målen och att de är uppföljningsbara.Ni har, som sagt, varit i regeringsställning . Det vore klädsamt om du kunde beskriva lite mer av detta.Vi socialdemokrater har lämnat tydliga besked när det gäller energipolitiken. Vi vill gärna ha en bred överenskommelse om energipolitiken. Det är inte vi som bromsar i den frågan; det är din regering. Jag är inte orolig för statistiken. När det gäller en fossiloberoende fordonsflotta stämmer det att det inte är fullt ut definierat exakt hur man ska mäta det. Det viktiga är att det är ett långsiktigt mål för . En av de viktigaste nationella utmaningarna är att ställa om den svenska transportsektorn. Vi har ambitionen och visionen att kunna värna mobilitet och bekämpa utsläpp och andra dåligheter.Det är en jättestor utmaning oavsett om man definierar det på det ena eller det andra sättet. Det handlar om att du och jag och andra måste göra aktiva val i vardagen. Företag måste fundera över hur de agerar. Offentliga myndigheter har att fundera över hur de använder bilar i och vad de upphandlar. Vi har ett tungt politiskt ansvar att ge ramar och regler och långsiktiga styrmedel för att kunna ställa om transportsektorn.Det handlar om att vi måste ha andra resandemönster. Det handlar om att få andra bränslen. Det handlar om hybrider och ellösningar. Det handlar om mängder av lösningar för att kunna möta detta framöver. Det viktiga är att ge långsiktiga besked om att det är det som är färdriktningen för den svenska transportsektorn. Det handlar om omställning och idéer framåt. Vi återkommer med detaljer.När det gäller nettoutsläppen måste vi naturligtvis diskutera vilken roll skogen spelar. Det handlar inte om att mixtra med siffrorna och sänka ambitionen. Den svenska skogen är otroligt viktig för kolinbindningen till exempel. Hur vi hanterar skogen för biobränslen är avgörande för både klimatfrågan och andra viktiga miljöfrågor.Det är synd att inte ger ett fylligare svar när det gäller energipolitiken. Det är viktigt för klimatfrågan och den svenska industrin. Vi har gett beskedet att vi tycker att alla dessa tre delar behövs. Det är tråkigt att Socialdemokraterna inte kan ge ett besked som håller i energipolitiken. Regeringen har aviserat en förhöjd inblandning av etanol i bensinen, nämligen med kvotplikt i stället för tidigare 5 procent.Inom motorkunniga kretsar är det allmänt känt att motorer som inte är konstruerade för etanolinblandning, framför allt inte i så stora kvantiteter, kan förstöras. Det gäller kanske framför allt äldre motorer från den tid då man inte hade kommit på att man skulle blanda i etanol. Det kan handla om att slangar och packningar torkar, att motorn går varm och att lager förstörs - motorhaveri helt enkelt.Har regeringen några planer på att ta ansvar om en massa motorer havererar? Det riskerar ju att slå hårt mot enskilda medborgare. Det vore intressant att veta om ni har någon diskussion om detta? De förändringar som föreslås är en bilaga till vårbudgeten där regeringen signalerar en del kommande förändringar som kvotplikt och en skärpt miljöbilsdefinition. Det är två viktiga steg i närtid inför nästa steg i omställningen av transportsektorn. Det handlar om att öka låginblandningen. Det innebär att man i ett slag kan öka andelen biobränsle i den svenska transportsektorn och få en miljönytta och klimatnytta. När miljöbilsdefinitionen kom låg den i framkant och täckte in mellan av varje ny bil som såldes. Det är viktigt att skärpa den nu så att den verkligen ligger i framkant när myndigheter och företag förhåller sig till den.Det signaleras också att det kommer att ske en skärpning 2016 och 2019. Det kommer alltså fler skärpta steg i miljöbilsdefinitionen.Jag är inte speciellt orolig när det gäller den specifika frågan om kvotplikter och vad som händer med enskilda motorer. Det enda skulle vara om du eller jag har tankat fel. Men branschen talar om att man kommer att ha något som kallas restbränsle eller något liknande. Man kommer alltså att ha en bränslekvalitet som möter motorer som inte klarar en högre inblandning av till exempel etanol i bränslet. Det ingår i de beräkningar man gör när man sjösätter ett sådant här paket. Man tittar på miljönyttan med att öka inblandningen och på vad man kan tappa genom att vissa kanske måste tanka ett bränsle med en lägre inblandning än vad vi har , och så ställer man detta mot varandra.Finansdepartementet säger att om detta genomförs kan minska utsläppen med koldioxid. Tack för svaret. Jag tar det som ett löfte om att ni inte tänker förbjuda en bränslekvalitet som äldre bilar klarar.Relaterat till etanolfrågan pratas det ofta om att världen måste öka sin livsmedelsproduktion med för att föda 9 miljarder människor, som man räknar med ska finnas då. Jag kan se vissa konflikter med att använda en väsentlig andel av jordens för energiframställning. Jag tycker att det är rimligt att vi producerar vår etanol själva och inte importerar den från där man skövlar regnskog. Det handlar om av vår och av vår nuvarande spannmålsproduktion. Det finns inte särskilt mycket mer mark att exploatera för jordbruk, såvida inte radikala tekniska framsteg görs.Kan se dessa konflikter? Hur resonerar man till exempel när det gäller avskogningsproblematiken som är ett annat viktigt miljömål? I miljöpolitiken finns det ofta konflikter mellan olika miljöintressen. När det gäller etanol och livsmedel kan det finnas risker. Man måste komma ihåg att det finns så kallade hållbarhetskriterier som är kopplade till vilken miljönytta etanolen ska ha för att få säljas på den europeiska marknaden. Det är ett tydligt sätt när det handlar om klimatnyttan. I branschen finns det certifieringar där man tittar på vilken effekt det får på markanvändning, ändrad markanvändning och avskogning och sådant som är kopplat till olika bränslen. Jag är övertygad om att man kan hantera detta.Därutöver tror jag att det är viktigt att tänka att det inte behöver vara bara etanol som baseras på sådant som kommer från jordbruket. Det sker mycket forskning och utveckling. Man kollar exempelvis på skogsråvaror. Det handlar om man kan använda material därifrån för att börja göra etanol och även andra bränslen, för den delen. Jag tror att vi med ny teknik kommer att se rätt stora framsteg framöver. Återigen när det handlar om hållbarhetskriterier och certifiering är jag övertygad om att vi inte behöver vara oroade för att den etanol som kan tankas i svenska bilar skulle vara någon dålig etanol. Regeringen fortsätter att leva upp till höga ambition på klimatområdet och arbetar målmedvetet inom EU och internationellt. Det gäller att nu agera för att Kyoto 2, med bindande avtal och inkluderande lejonparten av de stora utsläppsländerna, blir verklighet. Jag uppfattar att S, V och MP i grunden delar den samsyn som alliansregeringen har när det gäller ansvar och möjligheter, även om vi kan peka på olika vägar för att nå dit. däremot mäler ut sig. De ser inte att kan göra skillnad genom att gå före och driva frågor internationellt. Jag uppfattar att behandlar orden ansvar och solidaritet i fråga om klimatfrågan med raljans och egoism. En fråga som berör och regeringen är i-ländernas ansvar att leva upp till sitt löfte till utvecklingsländerna vad gäller den gröna klimatfonden. Detta utlovade vi vid COP 15 i . har tagit ett stort ansvar, och i utsågs en arbetsgrupp som kommer att planera för finansieringen av de till klimatrelaterade åtgärder i utvecklingsländerna. Att dessa länder verkligen också får ta del av snabbstartspengarna är otroligt angeläget, och viktiga åtgärder får inte vänta. Jag är nöjd med regeringens agerande i dessa frågor liksom att det så tydligt betonas i betänkandet att det klimatbistånd som ges är nytt och additionellt. Det finns motioner i betänkandet där man har tagit upp de ofantliga subventioner som går till fossil energi och som uppgår till . Detta är givetvis helt oacceptabelt och måste skyndsamt upphöra. Om vi ska komma till rätta med klimathotet krävs ett antal åtgärder, bland annat en dramatisk minskning av användningen av fossil energi, där utfasning av subventioner till fossil energi är en av de mest angelägna åtgärder som vi kan vidta i närtid. Att prioriterar frågan om utfasning av miljöskadliga subventioner visar vi bland annat i den informella arbetsgrupp som består av, förutom , , , , , , och . Dessutom har vi gemensamt, alla länder, beslutat om dessa åtgärder i . har fattat ett beslut som rör åtagande och klimatambition. Åsikterna går isär i synen på ekonomiska styrmedel, vilket vi har hört i debatten här om CDM. Tanken att investera i klimatprojekt i tredje världen är helt rätt, men projekten ska vara sådana att de inte skulle ha kommit till stånd utan dessa ekonomiska incitament. De ska följas upp och utvärderas av ett speciellt FN-organ. Trots dessa klara riktlinjer kan man inte, hur positiv man än är, mena att alla CDM-projekt har varit lyckosamma ur dessa synvinklar. Men det är angeläget att vi slipar på dessa verktyg. Transparens, uppföljning och kontrollmekanismen måste skräpas ytterligare. bör kunna kräva ytterligare transparens också i de projekt som exempelvis har godkänt. Ett vattenprojekt i norra har fått många av oss ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet att reagera och uppröras när det gäller behandlingen av lokalbefolkningen. Det handlar om respekt, solidaritet och ansvar gentemot varandra. Det pågår i den politiska debatten, vilket vi påminns om här , en ständig diskussion om ambitioner och utsläppsmål, nationella eller internationella insatser. Den som i sina respektive partiprogram skriver in högst siffror tror sig vinna detta lopp. Men frågan är betydligt seriösare än att vi inbördes ska skjuta från höften med sifferexercis. Det handlar i stället om att utifrån den samlade vetenskapen peka ut en färdplan som leder till att vi inom EU och globalt kan hejda den globala uppvärmningen. Mycket tyder på att tvågradersmålet inte kommer att räcka utan att IPCC kan komma att peka på behovet av en ytterligare skärpning. Denna väg beredde och utrikesminister då de i mycket tuffa klimatförhandlingar lyckades få fram skrivelser som länderna gick med på. Jag vill minnas att det var i som denna klimatförhandling skedde. Detta ledde till att tvågradersmålet kom med och att det finns referenser till 1,5-gradersmålet där man har skrivit om en global peak. Man för också in ett långsiktigt 2050-mål. har med andra ord berett marken för ett tufft globalt åtagande. Det kommer i sin tur att innebära en tuffare och snabbare minskning av klimatutsläppen. En omprövning kan bli aktuell för att skärpa ambitionen i EU till till 2020. Detta är ett svenskt önskemål. Om vi på ett effektivt sätt ska kunna följa utvecklingen och agera kraftfullt krävs det snabba återkopplingar och avrapporteringar. Det är inte tillfredsställande som det har fungerat där vi har fått rapporter som berör gångna år. är det bra. Det kommer att bli ändring på torpet, och det är bra att regeringen nu kräver årliga avrapporteringar från som dessutom kommer att inkludera indikatorer som gäller sjöfarten. Vi kan naturligtvis inte vila på hanen i väntan på nästa . Därför är fortsatta agerande i alla internationella miljö- och klimatforum så viktigt, där + 20 nu står för dörren och där ett viktigt fotarbete skedde i under + 40 bland annat vad gäller hållbara städer. Därför är en snabb utfasning av de skadliga subventionerna, bland annat användning av fossil energi, så viktig. Det är också nödvändigt att nu fortsätter detta arbete tillsammans med bland andra . Därför var miljöminister framgångar kring kortlivade gaser ett otroligt viktigt genombrott. Tillsammans med utrikesminister beslutade man om ett dokument som G8-länderna ställde sig bakom . Därför är målsättningen om en fossilfri, eller fossiloberoende, fordonsflotta 2030, en skärpt miljöbilsdefinition, all time high-satsningen på förnybar energi med 40 miljarder som vi såg 2011 men också de 350 nya vindkraftverk som byggdes så viktiga steg på vägen. Därför är också de fortsatta satsningarna på biogas och utveckling av andra förnybara energislag så angelägna. Vi har en stor teknisk kompetens som behöver tillvaratas genom att innovationer kommersialiseras och förbättrar både ekologin och ekonomin. Avslutningsvis vill jag nämna det intressanta möte som miljö- och jordbruksutskottet hade tillsammans med utbildningsutskottet med anledning av . Deras slutsatser var att pengarna till klimatforskning ökat kraftigt, att det skett en radikal minskning av växthusgasutsläppen och att det är en hög vetenskaplig produktion och en hög citeringsgrad.Däremot framförde de berättigad kritik mot att vi inte lyckas kommersialisera forskningsrönen tillräckligt, vilket regeringen tar på största allvar. Regeringen kommer i den kommande budgetpropositionen även att ge en samlad bild av klimatforskningens resultat; också på detta område framfördes kritik. Dessutom har det tillsatts en miljöforskningsberedning, som kommer att vara med och belysa grön ekonomi, ekosystemstjänster och problematiken kring havsmiljön.Fru talman! Min förhoppning och förväntan är att den kommande forskningspropositionen ska leda i en riktning som tillvaratar den potential och kraft som finns i vårt land för att medverka till en bättre miljö. I det arbetet måste tekniska lösningar, innovationer och företag inrymmas.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga yrkanden.I detta anförande instämde (FP). tog upp några viktiga klimatfrågor i sitt anförande. Jag skulle vilja ställa två frågor till henne. Den första gäller fossilsubventioner, eller miljöskadliga subventioner, som man också brukar tala om. Det är ju viktigt att de fasas ut. Såvitt jag har förstått är det den officiella linje som driver i internationella sammanhang, till exempel inför . Om detta verkligen ska ha trovärdighet behöver vi i fasa ut våra miljöskadliga subventioner. presenterade i början av det här året en inventering av de svenska miljöskadliga subventionerna, och man kom fram till att de uppgår till . vill jag veta: När kommer en handlingsplan från regeringspartierna för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna i ?Den andra frågan rör den internationella delen av klimatpolitiken. Jag tycker att det var bra att lyfte fram det storskaliga vattenkraftsprojektet i norra , som delvis finansieras med svenska CDM-pengar. Det är ett gigantiskt projekt, och även med svenska mått mätt är det ett storskaligt vattenkraftsprojekt. Lokalbefolkningen har protesterat, stora sträckor av floden blir torrlagda, det blir smutsigt och dammigt, och människor som bor i området har fått sina hus förstörda. Tvärtemot vad de har blivit lovade har de fått ingen eller mycket låg ersättning. Vad gör regeringspartierna för att rätta till projektet? Kommer ni att avbryta ? Kommer ni att tillsätta en oberoende undersökning på plats? Kommer ni att ha någon direkt dialog med de drabbade människorna i ? Låt mig börja med den första frågan, om fossilsubventioner. Som jag nämnde i mitt anförande handlar det om gigantiska summor. Det känner mycket väl till. Det handlar om , globalt sett. Därför är jag av två anledningar glad för att vi verkligen börjar ta detta på allvar. Det ena är den arbetsgrupp med ett antal länder som jag nämnde, där är med och är drivande. Det andra är Nagoyaöverenskommelsen, där de av världens ledare som var med i lyckades få med detta i sin skrivning. Detta ingår alltså.Självklart är det, precis som i alla internationella avtal, inte hållbart om man inte sopar framför egen dörr. Därför inkluderar detta givetvis också de svenska skadliga subventionerna. Vi vet att också vi själva inom olika sektorer har både direkta och indirekta subventioner. Här måste vi också granska. Till exempel ger vi subventioner till fiskebåtar. Det är ett exempel, men det finns ett antal andra. Här ser vi på sektor efter sektor. I arbetsgruppens arbete ingår givetvis också detta.Den andra frågan gällde Rampur i . Här hade vi tillsammans en interpellationsdebatt med miljöminister . Där framkom tydligt att hon var beredd att tala med sin indiska kollega och att i olika sammanhang arbeta för ökad transparens. Det handlar också om insyn, precis som jag sade i anförandet. Vi kan fortsätta prata om , som jag tycker illustrerar det vanskliga och riskabla med att förlägga en så stor del av klimatpolitiken som den borgerliga regeringen gör till uppköp av billiga utsläppskrediter. En tredjedel av er klimatpolitik handlar ju om att ni köper upp utsläppskrediter. i motsvarar nästan utsläppsminskningar, som ni alltså inte behöver göra på hemmaplan i och med att ni går in och blir billig delägare i det här projektet. Då har ni ett jättestort ansvar här.Anita hänvisade till miljöministern. Men vad tycker då? Bristerna i miljöministerns svar när vi hade interpellationsdebatten liksom bristerna i svar här är att jag inte får höra vad ni vill göra. Är ni beredda att avbryta det här projektet? Är ni beredda att åtminstone tillsätta en oberoende undersökning på plats?Det har gjorts en undersökning, men då lämnade man inte kontoret i i . Man var aldrig på plats och undersökte detta storskaliga vattenkraftsprojekt. Vad drar ni för lärdomar av detta? Är det inte bättre att dra ned på de storskaliga uppköpen av utsläppskrediter och göra allting på hemmaplan? Det vi gör internationellt får bli ett klimatbistånd i stället.Min andra fråga rör fossilsubventionerna. Jag är inte riktigt nöjd med att bara hänvisar till internationellt samarbete. Jag vill se en handlingsplan på hemmaplan här i . Precis som du säger är fiskeflottssubventionerna ett jättestort problem. Man fiskar dessutom i naturreservat ute i havet. Då behöver vi en handlingsplan för hur vi ska fasa ut fossilsubventionerna, de miljöskadliga subventionerna, här i . Vi har inte sett någon sådan än så . Vi har inte ens sett något förslag från de borgerliga partierna. När kommer det? När det gäller CDM-projekt och ekonomiska styrmedel har vi i grunden olika uppfattningar. Alliansregeringen är övertygad om att det är ett bra verktyg. Det handlar inte om att köpa sig fri utan om att använda pengarna på ett smart sätt, där en satsad krona på en klimatinsats i ett utvecklingsland kan vara värd . Det är klokt.Det handlar dock också om att vi måste kräva att FN och alla kontrollorgan fungerar till . Det gör de inte överallt. Jag var också självkritisk i mitt anförande och sade att hur positiv man än är kan vi inte anse att allt har varit lyckade projekt. Därför måste de granskas.Nu finns det ett regelverk. Miljöministern har en viktig position i ett annat avseende och kan kontakta ministerkolleger i berörda länder. Hon var beredd, och jag och är beredda att uppmuntra alla de kontakterna, för att man ska få möjlighet att öppna upp, så att också besluten i blir mer transparenta.Vi måste kunna få mer insyn och också kunna påverka och visa på marken att det inte fungerar. Vi hade en direktkontakt under vår studieresa med miljö- och jordbruksutskottet.Vad gäller fossilsubventioner är det som säger sant: Det är viktigt att även vi, på punkt efter punkt, visar vad vi tänker göra. Låt oss få komma tillbaka! Detta är i ett sammanhang. Det är klart att vi har ett ansvar att i internationella överenskommelser visa vad vi tänker göra och vad vi redan har gjort. Jag tror att det inte finns någon här i kammaren som inte tycker att vi ska göra insatser utomlands för att bidra till att minska klimatutsläppen även där. Men frågan är om vi ska räkna hem det och minska vårt eget åtagande på hemmaplan. Det tycker inte jag, utan jag tycker att vi behöver göra både och.Frågan är också om vi kan välja mellan att ha klimatbistånd, som man lite slarvigt kallar det, eller vanligt bistånd eller om vi behöver ha både och. Jag minns inte riktigt hur formulerade sig - vi har ju haft en timmes uppehåll i debatten - men visst var det något om att hon kände sig trygg med att det är additionella medel, alltså inte bara gamla biståndspengar.Hur då? Det vi har sett tidigare är att det handlar om just gamla biståndspengar, som fortfarande behövs innerligt väl för fattigdomsbekämpning, som har bytt namn och har blivit klimatbistånd. Det tycker jag inte är okej.Jag undrar om inte skulle kunna vara lite mer öppen för att använda nya pengar, till exempel de intäkter som vi får från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter, för att finansiera klimatinsatser i syd utöver det vanliga biståndet.Däremot blev jag glad när jag hörde prata vackert om 1 ½-gradersmålet. Det finns mycket forskning nu som visar att det är ditåt vi behöver ta oss snarare än till 2 grader.Då vill jag fråga : Hur påverkar det syn på svensk klimatpolitik? Hur behöver vi anpassa den för att den ska vara i linje med det nya målet?Sedan vill man inte bara prata om mål, utan man vill prata om åtgärder.