bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — Andelen elever som fick minst provbetyget Godkänt i de nationella proven i svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 har ökat jämfört . /11 uppgick denna andel till i svenska och till i svenska som andraspråk. Andelen som fick minst betyget Godkänt på det delprov som mäter läsförståelse var dock lägre och uppgick i svenska till (av pojkarna och av flickorna) och i svenska som andraspråk till (av flickorna och av pojkarna). I engelska ökade andelen elever som fick minst provbetyget Godkänt från 95,5 //11. I matematik minskade däremot motsvarande andel från 2005/2010/11. När det gäller samtliga nationella prov i årskurs 9 i är andelen elever som fått provbetyget Godkänt eller högre högst i svenska och engelska, och lägst i matematik () och kemi (). Flickor har bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov utom i matematik. För att kunna följa andelen elever som når de nationella målen för utbildningen används indikatorn betyg och meritvärden. Inledningsvis kommer måluppfyllelsen att följas enbart för elever som lämnar årskurs 9. Från och med /13 införs betyg fr.o.m. årskurs 6, och det kommer framöver även att vara möjligt att följa måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Andelen elever som uppnådde målen och fått minst betyget Godkänt i alla ämnen uppgick till , vilket var den högsta andelen . Dock har förändringarna varit små . I nästan alla ämnen var det en högre andel elever som nådde målen jämfört med föregående år. Det enda undantaget var matematik, där andelen elever som fått minst betyget Godkänt minskade . En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg (Godkänt räknas som 10 poäng, Väl godkänt som 15 poäng och Mycket väl godkänt som 20 poäng). Det högsta möjliga meritvärdet är 320 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet ger en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. I vilken grad utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling hos eleverna kan dock diskuteras. Det genomsnittliga meritvärdet har återigen ökat efter att föregående läsår ha minskat . var det genomsnittliga meritvärdet 210,6, vilket var en ökning med 1,8 meritpoäng jämfört med . Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad , mellan 21 och 23 meritpoäng. Föräldrarnas utbildningsbakgrund har stor betydelse för det genomsnittliga meritvärdet. Även elevens bakgrund har betydelse. Lägst resultat hade elever som kommit till och som hade föräldrar med förgymnasial utbildning. Bestämmelsen om behörighet till gymnasieskolans nationella program skärptes fr.o.m. i samband med införandet av den nya gymnasieskolan. De nya reglerna innebär att det för yrkesprogrammen krävs lägst betyget Godkänt i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska och ytterligare fem ämnen, medan det för högskoleförberedande program krävs lägst betyget Godkänt i ovanstående ämnen och ytterligare nio ämnen. För ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen samt det humanistiska programmet ska fyra av de ytterligare ämnena vara geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. För naturvetenskaps- och teknikprogrammen ska tre av de ytterligare ämnena vara biologi, fysik och kemi. Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat . var av eleverna behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras med att av eleverna var behöriga till gymnasieskolans nationella program enligt de behörighetsbestämmelser som gällde då. Hade samma behörighetsbestämmelser gällt hade behörighetssiffran uppgått till . Med de nya behörighetsbestämmelserna var av eleverna behöriga till samtliga gymnasieprogram. Skillnaden i behörighet mellan flickor och pojkar varierade mellan . Skillnaden var störst för naturvetenskaps- och teknikprogrammen, vilket beror på att skillnaden i måluppfyllelse var stor i biologi och kemi. Den totala kostnaden för den kommunala 2011 beräknas ha uppgått till vilket var en minskning jämfört med . Därtill kommer kostnaderna för skolskjuts, som beräknas ha uppgått till . Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2011, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Dock ökade kostnaden per elev för undervisning, medan lokalkostnaden och övriga kostnader minskade. /12 var 10 800 elever inskrivna i grundsärskolan, vilket var en minskning med ca 1 300 elever jämfört med föregående år. Detta motsvarade av alla elever i de obligatoriska skolformerna. Av eleverna var flickor och pojkar, vilket är samma fördelning som . Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad mellan åren . skedde förändringar av grundsärskolans målgrupp. Grundsärskolan blev också nioårig efter att ha varit tioårig (med sista årskursen frivillig). Sammantaget har dessa förändringar troligen bidragit till att andelen elever i grundsärskolan minskat /07 när den uppgick till . I grundsärskolan arbetade 4 588 lärare 2011, vilket motsvarade 2 742 heltidstjänster. Av dessa var kvinnor. Jämfört med 2010 minskade antalet heltidstjänster med ca 100. Skolinspektionen har genomfört en omfattande granskning av kommuners utredningar och beslut om mottagande i grundsärskolan. Totalt granskades 1 203 elevärenden i 58 kommuner. av de granskade ärendena saknade utredningsunderlag eller innehöll en utredning med brister. Utifrån granskningen hade Skolinspektionen svårt att bedöma hur stor del av eleverna som felaktigt har mottagits i grundsärskolan, men bedömde att i de 30 först granskade kommunerna handlade det om . Den totala kostnaden för den kommunala grundsärskolan beräknas 2011 ha uppgått till knappt 3,6 miljarder, vilket var en minskning jämfört med . Eftersom elevantalet hade avtagit i högre takt ökade kostnaden per elev till , vilket är en ökning på jämfört med . I dessa kostnader ingick inte kostnaden för integrerade elever. /12 gick 501 elever i specialskolan, vilket var lika många som föregående läsår. har antalet elever minskat från 514 till 501. Könsfördelningen var flickor och pojkar. hade av avgångseleverna minst Godkänt i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska vilket var samma andel som . Jämfört med var det dock en minskning på . Eftersom underlaget omfattade relativt få elever uppgick elevantalet till 40 blev variationerna större än förväntat. Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan uppgick /12 till 219, vilket kan jämföras med 243 föregående läsår. Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, uppgick till 37,8, vilket var en minskning med drygt fyra heltidstjänster per 100 elever jämfört med föregående läsår. Undervisningskostnaden i specialskolan uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket var en ökning med sedan föregående år. gick 184 elever i sameskolan, varav 35 i förskoleklass. Antalet elever ökade jämfört med föregående år, då 174 elever var inskrivna i sameskolan. Sammanlagt deltog 160 elever i integrerad samisk undervisning vid 14 grundskolor, vilket är en minskning med 22 elever jämfört med . Förskola, förskoleklass och fritidshem finns i anslutning till alla de fem sameskolorna. gick 112 barn i förskola vid en skolenhet med sameskola, vilket var lika många som 2010. Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna ökade från 70 till 80 . Sameskolstyrelsen hade 82 personer anställda 2011. Omräknat till heltidstjänster motsvarade det 69 årsarbetare, vilket innebar en ökning med 6 årsarbetare jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till . Kommunernas avgifter finansierar delvis platserna inom sameskolans förskola, förskoleklass och fritidshem. Kostnaden per elev i sameskolan, inklusive barn i förskoleklass, uppgick till 2011, vilket är en ökning . Ökningen beror till stor del på vissa personalkostnader samt ökade driftskostnader. Andelen barn i åldern som var inskrivna i fritidshem 2011 var , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med . har denna andel ökat med . I åldern var andelen inskrivna barn , en ökning jämfört med . har elevgruppernas storlek i fritidshemmen i genomsnitt ökat med . Antalet inskrivna elever per avdelning ökade , från 38,1 till 38,8. Personaltätheten ökade dock i och med att antalet elever per årsarbetare minskade från 21,5 till 20,4. Personaltätheten i de fristående fritidshemmen var i genomsnitt lägre än i de kommunala fritidshemmen, däremot var barngrupperna i genomsnitt mindre i de fristående fritidshemmen. redovisas personaltäthet i fritidshem som antalet elever per anställd; 2011 gick det 12,3 barn per anställd i fritidshem. Den totala kostnaden för fritidshem uppgick till 2011, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Ökningen förklaras av att antalet barn ökade i fritidshemmen . Kostnaden per inskrivet barn var och därmed oförändrad jämfört med . gick 369 000 elever i gymnasieskolan, vilket var en minskning med 16 600 elever eller jämfört med läsåret innan. var minskningen större i kommunala skolor, , medan antalet elever i fristående gymnasieskolor ökade . /09 har antalet elever i kommunala skolor minskat som elevantalet har ökat i fristående skolor. Indikatorn Nationella prov redovisar för gymnasieskolan andelen elever som har fått minst provbetyget Godkänt i kursproven i svenska eller svenska som andraspråk B, engelska A och matematik A. I likhet lyckades eleverna bäst på kursproven i engelska A, där fick provbetyget Väl godkänt eller Mycket väl godkänt (VG respektive MVG). Endast av de som genomfört provet fick provbetyget Icke godkänt (IG). Det fanns till skillnad från föregående år inga resultatskillnader mellan kvinnor och män. I kursprovet i matematik A är resultaten betydligt sämre eftersom av eleverna fick provbetyget IG. Resultatet är ändå betydligt bättre än , då inte nådde betyget Godkänt. Kvinnorna lyckades något bättre än männen på provet i matematik A, då andelen med provbetyget IG var något färre och andelen med betyget VG var något större än för männen. I svenska B och svenska som andraspråk B nådde godkänt resultat och fick provbetyget VG eller MVG. lyckades kvinnorna betydligt bättre än männen. För att kunna mäta uppfyllelsen av de nationella målen används indikatorn betygsresultat, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg. Den genomsnittliga betygspoängen var 14,1 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /11, vilket är i nivå med utfallet . På kommunnivå varierade genomsnittspoängen mellan 9,0 och 16,9, vilket innebar att spridningen ökat jämfört med föregående år. En förklaring till variationen mellan kommunerna är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det fanns också könsskillnader i betygsresultaten. /11 var genomsnittspoängen för kvinnor 14,8 poäng och för män 13,3 poäng, vilket är i paritet . Liksom när det gäller resultaten på de nationella proven var kursbetygen bättre i svenska och engelska än i matematik. är kursbetygen i de obligatoriska kurserna i engelska, matematik och svenska högre än nivån enligt de nationella proven. Det är dock viktigt att notera att det inte är samma elever som fått slutbetyg som gjort de nationella proven . Andelen elever med slutbetyg används för att mäta hur många gymnasieungdomar som når målen för utbildningen inom utsatt tid. Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor fick slutbetyg i högre grad än män, jämfört med . Elever på studieförberedande program fick slutbetyg i högre grad än elever som gått yrkesinriktade program, jämfört . För att nå målet för indikatorn andel elever som uppnått högskolebehörighet på grundläggande nivå krävs att eleven har fått ett slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialformat program och lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng av 2 500 möjliga poäng. Av alla elever som började i gymnasieskolan hade uppnått grundläggande högskolebehörighet , vilket är en liten ökning jämfört med föregående elevkull, men i nivå med utfallet den senaste femårsperioden. Det innebär att nio av tio med slutbetyg uppnådde kraven för högskolebehörighet på grundläggande nivå. Kvinnor uppvisar ett bättre resultat än män, då uppnådde högskolebehörighet att jämföra av männen. Av nybörjarna på studieförberedande program 2008 uppnådde grundläggande högskolebehörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesinriktade program var . Av de totalt drygt 99 500 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan , oberoende av hur länge de gått i gymnasieskolan, uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Sammantaget hade av rikets invånare som fyllde uppnått grundläggande högskolebehörighet inom gymnasieskolan, en andel som varierade mellan mellan kommunerna. Andelen 20-åringar med grundläggande högskolebehörighet har varit relativt oförändrad . Avseende indikatorn överströmning från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program kan sägas att av de 800 elever som började i årskurs 1 på preparandutbildning och de 3 100 elever som började på progaminriktat individuellt val var cirka en tredjedel inte nybörjare i gymnasieskolan. Indikatorn övergång till högskola, vuxenutbildning och arbetsliv visar att andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier läsåret efter de avslutat gymnasieskolan är fortsatt hög; av de som avslutade gymnasieskolan 2009/10 började av de som fick slutbetyg i högskolan läsåret därefter. Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan 2009/10 gick över till vuxenutbildning (komvux) påföljande läsår. Vidare kunde av de som fick slutbetyg betraktas som etablerade på arbetsmarknaden. Den totala kostnaden för gymnasieskolor med huvudman beräknas ha uppgått till 2011, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev i gymnasieskolorna med huvudman beräknas ha varit ca 2011. Det är en ökning jämfört med året innan. Kostnaden per elev för undervisning beräknas ha uppgått till , vilket innebär en ökning jämfört med . gick drygt 9 000 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. Det innebär att elevminskningen i gymnasiesärskolan är betydligt mindre än den i gymnasieskolan, där elevantalet minskade mellan åren. Elevantalet i gymnasiesärskolan var högre än . Av eleverna var män och kvinnor. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Den totala kostnaden för den kommunala gymnasiesärskolan beräknas ha uppgått till , vilket är en minskning sedan föregående år. Inklusive skolskjuts beräknas kostnaderna ha uppgått till . Kostnaden per elev beräknas ha ökat . Personalens behörighet och utbildning När det gäller lärares kompetens och behörighet anges att det med anledning av reformer som är under genomförande inte kommer att vara möjligt att ha en indikator som är jämförbar . Utvecklingsarbete pågår när det gäller lärarstatistik, och det är regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare när legitimationssystemet införts fullt ut. Andelen av personalen i förskolan som har pedagogisk högskoleutbildning har ökat jämfört . har dock andelen minskat något. I fritidshemmen har andelen med pedagogisk högskoleutbildning minskat från 2011/12. Av dem som arbetade i fritidshemmen var de två största grupperna personal med fritidspedagogexamen () och med förskollärarexamen (). Övriga som arbetade i fritidshemmen var bl.a. lärare och fritidsledare. Andelen lärare i de obligatoriska skolformerna samt förskoleklassen som har pedagogisk högskoleexamen har ökat jämfört med i samtliga verksamheter utom i förskoleklassen där den minskat något. I ökade andelen med pedagogisk högskoleexamen jämfört med från 84,2 //12. I ökade denna andel även . Bland lärarna i gymnasieskolan (omräknade till heltidstjänster) har andelen med pedagogisk högskoleexamen ökat kontinuerligt den senaste femårsperioden, från //12. Även inom gymnasiesärskolan har andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ökat den senaste femårsperioden, från . Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning Regeringen föreslår elva anslag för barn- och ungdomsutbildning om sammanlagt ca . Det största anslaget är 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som enligt förslaget ska anvisas närmare hälften av de föreslagna medlen. Anslaget används för statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa. och föreslår ytterligare medel till detta anslag, medan föreslår att anslaget minskas. Det finns fyra förvaltningsanslag: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och 1:4 Sameskolstyrelsen. De två sistnämnda myndigheterna har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. föreslår ett högre belopp på anslaget 1:1 . Övriga sex anslag är transfereringsanslag som används för att finansiera olika statliga insatser eller utbetala statsbidrag i olika syften. Socialdemokraterna, och föreslår ytterligare medel till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. och föreslår ett högre belopp till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. medan föreslår att anslaget ska minskas. föreslår ytterligare medel till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Socialdemokraterna föreslår ett högre belopp på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för de återstående anslagen, dvs. anslagen 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet och 1:11 Bidrag till vissa studier. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för tre anslag, 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till bemyndiganden. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:1 . Därmed bifalls propositionen och motionsyrkandet avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används för förvaltningskostnader. är förvaltningsmyndighet för skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Skolväsendet omfattar förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. ska bidra till måluppfyllelsen inom barn- och ungdomsutbildningen samt vuxenutbildningen genom att svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av skolväsendet. ska också utforma styrdokument för dessa verksamheter. Regeringen föreslår att under anslaget 1:1 för anvisar . Anslaget föreslås öka med 2013 för hantering av de nationella proven i gymnasieskolan och utbildningen i svenska för invandrare. Ökningen ska även täcka kostnaderna för de lärosäten som anlitar för att konstruera prov och bedömningsmaterial. föreslås anslaget även öka med för myndighetens hantering av satsningarna inom kommunernas vuxenutbildning och med för ett planerat uppdrag till myndigheten om att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan med inriktning på unga med funktionsnedsättning. För att förstärka myndighetens kompetens och resurser inom yrkesutbildningsområdet föreslås anslaget öka med . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 2 i denna del föreslår att anslaget ökas med . satsar för att stödja de frivilligorganisationer som arbetar med att hjälpa elever med läxläsningen efter skoltid. satsar också på lärarlegitimationen. föreslår att de medel som regeringen satsar på utbildning i svenska för invandrare (sfi) inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Partiet anser att dessa medel ska ges till kommunerna i stället. Satsningen uppgår till . Anslaget 1:1 används uteslutande för myndighetens förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. När det gäller den fortsatta hanteringen av lärarlegitimationen samt hjälp med läxläsningen efter skoltid hänvisar utskottet till de skäl som utskottet redovisar i sitt ställningstagande beträffande anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Regeringen satsar medel på sfi-bonusen inom utgiftsområde 13. Avsikten med sfi-bonusen är att öka genomströmningen i sfi för att därigenom stärka deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att utvärdering kommer att redovisa en utvärdering av försöksverksamheten med sfi-bonus . Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:2 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Skolinspektionens förvaltningskostnader. Skolinspektionen ansvarar för kvalitetsgranskning av och tillsyn över skolväsendet m.m. Skolinspektionen ansvarar vidare för s.k. tillståndsprövning. Det innebär att myndigheten beslutar om godkännande av enskilda som huvudmän för fristående skolor. Skolinspektionen kan även besluta om återkallande av sådana godkännanden. Anslaget används även för verksamhetskostnader för Barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att under anslaget 1:2 för anvisar . Regeringen föreslår att överförs 2013 från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet till anslaget 1:2 på grund av myndighetens utökade arbetsuppgifter med anledning av införandet av ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. Anslaget tillförs även eftersom reformeringen av den nya gymnasiesärskolan väntas leda till att ärendemängden ökar hos . Finansieringen föreslås ske genom att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. Regeringen planerar att införa en anmälningsskyldighet i fråga om missförhållanden inom skolväsendet m.m. (lex i skolväsendet). I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) beräknade regeringen att anslaget skulle ökas med till följd av en ökad ärendemängd i och med den nya ordningen. Anmälningsskyldigheten bedöms dock inte träda i kraft . Därför föreslås att i stället ska få användas av till att informera om den kommande rapporterings- och anmälningsskyldigheten. Regeringen bedömer att resterande medel bör ligga kvar på anslaget för att finansiera förberedande verksamhet hos Skolinspektionen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget tillförs 2013 samt beräknar motsvarande belopp . Finansiering föreslås ske genom att anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. minskas med samma belopp samt beräknas minskas permanent med motsvarande belopp. Av nämnda belopp föreslår regeringen att överförs till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet . Jämfört med 2012 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningskostnader.