bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — Om vi tittar på efterfrågesidan finns en rad efterfrågestimulerande åtgärder på arbetskraft. Jag tänker till exempel på nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga och äldre, nystartsjobb för långtidsarbetslösa och instegsjobb för invandrare. Vi har också genomfört en kraftfull satsning på utbildningssystemet. Vi har lagt fram och kommer att lägga fram forsknings- och infrastrukturpropositioner. Det är viktigt att hålla den politiska ansatsen bred och tänka på många saker. Sedan var det frågan om effekten av jobbskatteavdraget. Vi tror inte att effekten för timmarna är så kraftfulla. Det stora problemet att lösa i svensk ekonomi är utanförskapet. Då gäller det att påverka sysselsättningen. Vad gäller arbetade timmar har vi kompletterat med en höjning av nedre brytpunkten för statlig inkomstskatt. Vi har också ambitionen att gå vidare i den riktningen. är det av alla heltidsarbetande som betalar statlig inkomstskatt, och det är för många. Vi fick en fråga om vad som händer om de fyra stegen i jobbskatteavdraget tas bort. Naturligtvis reverserar alla de positiva effekterna. Det är rimligt att anta. Om vi genomför ytterligare jobbskatteavdrag, vad händer då? Kan vi förvänta oss lika kraftfulla effekter? Svaret är ja på den punkten. För övrigt lade vi fram en rapport om detta på temat om det blev avtagande effekter av jobbskatteavdraget. Det är den skrift som en del kanske har sett. Svaret var att effekterna inte var avtagande. Skatterna är fortfarande höga i svensk ekonomi, och det finns ledig arbetskraft på arbetsmarknaden. Ordföranden: för att alla håller sig korta och kärnfulla. Då hinner vi med fler frågeställare, i bästa fall samtliga partier. Nästa parti i storleksordningen är . (C): Ni har framfört lite olika åsikter. Min uppfattning är att jobbskatteavdraget borde ha varit samhällsekonomiskt och privatekonomiskt lönsamt. Åtgärderna har ökat arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Vilken åtgärd skulle ni prioritera som nästa skatteåtgärd för att ytterligare öka sysselsättningen? Är det femte, sjätte eller sjunde jobbskatteavdraget? Kan ni se någon brytpunkt framöver där samhällseffektiviteten skulle avta i förhållande till andra åtgärder inom inkomstbeskattningen, som skulle vara mer aktuella, eller andra reformer för att öka arbetskraftsbehovet, det vill säga åtgärder riktade mot näringslivet? Denna fråga ställer jag till . (SD): Fru ordförande! Jag tänkte rikta min fråga till framför allt statssekreterare . PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Om man ska tro utvärderingen tycks det som att jobbskatteavdraget haft en positiv effekt för sysselsättningen. Det framkommer också i utvärderingen en jämförelse med andra reformer, bland annat att det råder osäkerhet kring vilken effekt sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster kommer att ha på den varaktiga sysselsättningen. De beräkningar som har genomförts indikerar dock att sysselsättningseffekten per satsad krona kommer att vara lägre än för jobbskatteavdraget. Det är väl en liknande slutsats man drar vad gäller även den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften. Från mitt partis sida har vi gjort något slags försiktig bedömning att det är en rimlig avvägning. Det är utifrån den analysen som vi öppnade för ett femte jobbskatteavdrag och även i årets vårbudget. Det här gäller inte riktigt regeringen . Jag föreställer mig att statssekreteraren har en viss dialog med regeringen. Varför tror statssekreteraren att regeringen väljer att satsa på andra åtgärder som enligt bedöms vara mindre effektiva än ytterligare jobbskatteavdrag? (V): Det här är en viktig diskussion eftersom jobbskatteavdraget, som belöper sig på , jag kommer inte exakt ihåg, är regeringens stora ekonomisk-politiska satsning. Man har satsat hårt. Det är intressant att läsa i utvärderingen om de osäkerheter som finns och kommentarerna. Utvärderingen indikerar att det redan nu finns tydliga tecken på att jobbskatteavdraget har bidragit till en högre sysselsättning. Statssekreterare säger att den har ökat sysselsättningen med 100 000 , om jag förstod hans föredragning rätt. Jag skulle gärna vilja att han preciserar detta. Sedan var det frågan om effekten för personer runt pensionsåldern. Pensionsreformens stora effekter i kommenteras inte. Jag skulle vilja höra lite grann om dem. Många som får det kuvertet tycker att det inte ser så bra ut och tror att de behöver jobba mer. Det kan också vara en orsak till en ökad sysselsättning bland de äldre. Jag och instämmer en hel del i TCO:s slutsatser även om vi kanske inte instämmer i alla de förslag till alternativ användning som TCO tar fram. Men framför allt måste man tänka på vad dessa 70100 miljarder kan användas till i stället, till exempel satsningar på offentlig sektor och investeringar, som Per var inne på. Sysselsättningen har minskat i välfärden. Det är också en effekt av jobbskatteavdraget. Det här är ett brott mot principen om skatt efter bärkraft. Det finns grupper som betalar högre skatt i en utsatt situation; arbetslösa, sjuka och pensionärer. Vad säger statssekreteraren om det? Ordföranden: Om vi nu ska vara riktigt rättvisa mellan utskotten har det ställts fyra skatteutskottsfrågor och tre finansutskottsfrågor. Det innebär att det blir finansutskottsledamoten , som representerar . BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET (KD): Fru ordförande! Ungdomsarbetslösheten är enligt SCB:s sätt att mäta, medan Arbetsförmedlingen säger att den ligger på . Vi vet alla hur SCB mäter, och det beror på att i den gruppen finns många studerande som vill jobba lite extra eller jobba i stället. Jobbskatteavdraget har inneburit att för inkomster upp till 50 000 betalar man i princip ingen skatt alls. Kan det vara så till exempel , men ni andra kan också fundera att antagandet om att ungdomsarbetslösheten är hög, utifrån SCB:s sätt att mäta, delvis är en effekt av jobbskatteavdraget? Är det något som talar emot den hypotesen, alltså viljan att jobba finns även hos dem som studerar? : Även om det bjuder mig emot som forskare att spekulera om vilka reformer man ska ägna sig åt det är snarare ni politiker som ska fundera på det tror jag att om huvudsyftet är att öka sysselsättning och minska utanförskap, eller något liknande, handlar det om att skapa så starka drivkrafter som möjligt för så många som möjligt att hamna i sysselsättning och inte i utanförskap eller att skapa möjligheter för så många som möjligt att göra det. Det är en kombination av de två sakerna. Låt oss tala mer begränsat om skattepolitik. Då handlar det om att via förändringar i skatteskalorna skapa så starka drivkrafter som möjligt. Sedan kan vi tala om annan politik som kan ägnas åt annat, till exempel arbetsmarknadspolitik. Det är kanske inte huvudämnet här. Därför gissar jag att någon form av förstärkt jobbskatteavdrag är naturligt om det är skatter man vill arbeta med och om man vill påverka sysselsättningen. Jag ska ge en teknisk kommentar till pensionsreformen. I den redovisade studien jämför man dem som är knappt pensionärer med dem som är drygt pensionärer. De påverkas i princip på samma sätt av pensionsreformen. I den mån det finns trender i pensioneringsbesluten som beror på förändringarna i pensionssystemet verkar de på samma sätt för både dem som är drygt 65 och dem som är knappt 65. Det påverkar därför inte utvärderingen i det avseendet, såvitt jag kan förstå. Sedan var det en fråga om ungdomsarbetslöshet. Det korta svaret är att man bör förvänta sig detta. Det skapas drivkrafter för unga att söka jobb. De söker jobb. Om man har ett jobb som infaller är man arbetslös fram till dess att man kliver på jobbet. Om benägenheten för unga att skaffa sig jobb, söka jobb, blir större via jobbskatteavdraget bör jobbskatteavdraget i en mekanisk mening ha påverkat ungdomsarbetslösheten sådan den mäts av SCB, men knappast ha ökat det sociala problemet med arbetslösa unga. : Jag ska kommentera vilka åtgärder som kan prioriteras. har inte som uppgift att beräkna någon sorts optimal makroekonomisk politik i . Därför får det bli mer personliga funderingar. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 En viktig fråga som vi dock har identifierat är att det finns tydliga tecken på matchningsproblem. Flera har varit inne på det tidigare. Åtgärder som kan öka och förbättra matchningen på arbetsmarknaden är förmodligen bra . Det kan handla om utbildningssatsningar och bostadspolitik, eftersom det råder brist på bostäder där det är brist på arbetskraft. Det finns säkert andra åtgärder som också kan vidtas. Sedan kan man också överväga temporära efterfrågestimulanser i ett läge när efterfrågan på arbetskraft är svag och arbetslösheten är hög. Man kan tänka sig en något mer expansiv finanspolitik generellt för att på kortare sikt hålla upp sysselsättningen. Det är lite grann beside the point. Det är inte vad vi pratar om . Vi pratar om långsiktiga effekter och långsiktigt varaktigt högre sysselsättning. Jobbskatteavdraget är det viktiga instrumentet för att stärka drivkrafterna. Man kanske inte alltid behöver fråga sig vad pengarna kan användas mest effektivt till. Man kan också tänka sig att finansiera genom höjningar av andra skatter som inte dämpar arbetskraftsutbudet lika mycket, till exempel göra momsen mer enhetlig. Fastighetsbeskattningen kan också ses över. De utgiftsökningarna eller inkomstsänkningarna behöver inte stå uteslutande mot varandra. : Jag börjar med fråga. TCO vill inte rulla tillbaka de fyra jobbskatteavdragen. Jag pratade om alternativanvändningen av utrymme som finns nu och eventuella fortsatta jobbskatteavdrag där jag ser att det finns betydligt vettigare saker att använda pengarna till. Jag pekade på ett antal sådana. När vi pratar jobbskatteavdrag bör vi fundera över riktade jobbskatteavdrag till arbetslösa, sjukskrivna och bidragsberoende i andra system som tar sig in på arbetsmarknaden. Jag vill lite grann polemisera med . Det känns ofrånkomligt. Det är viktigt att vi har starka ekonomiska drivkrafter för att hålla uppe sökaktiviteten. Jobbskatteavdraget kan bidra till det. Men det är fullständigt otillräckligt i en situation där de formella kraven för att komma in på arbetsmarknaden har ökat så dramatiskt och där människor blir så stigmatiserade av att vara långtidsfrånvarande. Då räcker det inte med incitament att söka arbete, utan då måste man investera mycket mer i att stärka arbetskraftens anställningsbarhet, kompetens och så vidare med hjälp av utbildning. Det blir otillräckligt. Det finns ett val för hur vi ska använda pengarna. Jag bedömer att det just nu är betydligt vettigare att använda pengarna till att stärka arbetskraftens möjligheter att ta de jobb som skapas. : Det är viktigt att kombinera jobbskatteavdraget med andra satsningar, till exempel marginalskattesänkningar, slopa värnskatten och se över hela skattesystemet. Det behövs en ny skattereform, enligt mening, där man tar hänsyn till den enorma förändringen i ekonomin. Produktionen är alltmer baserad på tjänsteproduktion. Det är där som jobben skapas. De branscher jag har talat om utsätts för den största beskattningen eftersom deras produktion bygger i huvudsak på humankapitalet. Det är den arbetskraft som är mest beskattad. Helheten behöver ses över, där man BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET tar hänsyn till den nya arbetsmarknaden. Fler behöver stimuleras att komma in i tillväxtbranscherna som ger så många och spännande jobb också för ungdomar. Det är viktigt att se helheten, inte bara tänka att vi ska få ut ungdomar i lågkvalificerade jobb. Målet bör vara att få ut dem i de spännande tillväxtjobben, som kräver högre utbildning. Då måste det till incitament att se över marginalskatterna, värnskatten med mera. : Först ska jag ge en kommentar om den sänkta restaurangmomsen och den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. Varför är det bra reformer, och varför har vi gett dem en hög prioritet? Svaret är enkelt. För det första är de kostnadseffektiva. För det andra har de en stark inverkan på sysselsättningen. För det tredje, det allra viktigaste, riktar de sig i mångt och mycket till unga. Det gäller både restaurangmomsen och naturligtvis den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. Det gäller att stimulera sysselsättningen hos just unga. Där har vi två kraftfulla instrument. Sedan fick jag en fråga om sänkt pensionärsskatt. Den här regeringen har sänkt skatten för pensionärer kraftigt . Vi står redo att gå vidare om det finns ekonomisk-politiskt utrymme för det. Det är en prioriterad åtgärd. Det har varit viktigt för oss att gå vidare med det med tanke på effekterna av den finansiella krisen, som har gjort att en del grupper i det svenska samhället har varit speciellt utsatta. En sådan sänkning är prioriterad ur många avseenden. Jag fick också en fråga om vår bedömning av 100 000 sysselsatta. Det är en helhetsbedömning som ligger fast . Den här rapporten stärker vår tidigare bedömning. Vi konstaterar i rapporten, utifrån den utveckling som har varit , att arbetskraften, antalet människor i arbetskraften, har ökat med mellan 95 000 och 130 000 personer mer än vad som kan förklaras utifrån demografi och konjunkturutveckling. Precis som var inne på tidigare, har vi kraftfulla indicier över hela linjen som talar för att jobbskatteavdraget är den främsta kandidaten till effekterna. Efter hand, när år läggs , tror jag att indicierna kommer att bli ännu starkare. Precis som var inne på han trodde på effekter även på arbetslösheten ser vi redan nu att arbetslösheten är lägre än förväntat. Efter hand tror jag att effekterna kommer att bli mer märkbara även på den punkten. Flera här har lyft upp att det vore angeläget att avskaffa värnskatten i stället för att gå vidare med ett femte jobbskatteavdrag. Jag har lite svårt för det. var inne på det, och jag tror lyfte upp det också. En sänkning av värnskatten innebär att vi sänker skatten för de allra rikaste. Det kostar 4 ½ miljarder. Det stimulerar antalet arbetstimmar i ekonomin, och det ger incitament genom ökade utbildningspremier. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Jobbskatteavdraget inriktar sig på låginkomsttagarna. Det underlättar inträdet på arbetsmarknaden. Det har bra fördelningspolitiska effekter, även för dem som vill ha en högre utbildningspremie. I och med att genomsnittsskatten blir lägre även med jobbskatteavdrag höjer det utbildningspremien. För mig är prioriteringarna enkla. Det viktiga är i så fall att gå vidare med ett femte jobbskatteavdrag. Regeringen har haft, och har fortfarande, ambitionen att justera den nedre brytpunkten för statlig inkomstskatt. Den ligger helt enkelt för lågt. Ordföranden: Som ni märkte tidigare under utfrågningen försöker vi fördela allt så jämnt mellan de två utskotten som möjligt. Därför lämnar jag nu över för avslutningen till skatteutskottets vice ordförande . Tack alla inblandade. Vice ordföranden: Jag får tacka panelen för att ni har gett en bild av hur läget ser ut . Det var intressant att ni kunde ställa upp . Vi kan konstatera att detta inte är slutrevisionen av reformen. Det är alldeles säkert. Om det är 2016 eller 2020 vi egentligen kan se vad som kommer ut av reformen får vi se. Jag påminner om att skatteutskottet sammanträder i sessionssalen . Med detta avslutar vi sammanträdet. BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET Chef, professor, tisk utvärdering (IFAU) PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET , prognoschef, () PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET , samhällspolitisk chef, PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 BILAGA 4 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM JOBBSKATTEAVDRAGET BILAGA 4 Protokoll från öppen utfrågning om öppna utfrågning om Finanspolitiska rådets årliga rapport, Svensk finanspolitik 2012 Tid: , kl. 9.3012.00 Finansminister (M) (M), ordförande (S), vice ordförande Per Åsling (C) Per (MP) PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Edip Noyan (M) Ordföranden: Jag hälsar alla välkomna till denna utfrågning i finansutskottets regi av . Denna rapport och dagens diskussion inleder utskottets och sedan behandling av den ekonomiska vårpropositionen, det vill säga riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Till dagens diskussion har vi därför bjudit in rådets ordförande professor och de externa kommentatorerna, vice chefsekonomen i och från . Jag hälsar er välkomna hit. Finansminister får sedan tillfälle att kommentera deras inledningar. Efter dessa inledningar ges det som vanligt möjlighet för utskottets ledamöter att ställa frågor och inleda en diskussion som vi avslutar . Jag förutsätter att ledamöterna har fått och tagit del av rådets rapport. Annars finns den tillgänglig på webben och här i lokalen. Jag hälsar även er som följer detta utifrån välkomna. : Jag tackar för dessa ord. Jag uppskattar att få vara här och presentera Finanspolitiska rådets rapport . Låt mig börja med rapportens innehåll och struktur. Vi har lagt fokus på finanspolitiken. Vi granskar först i kapitel 1 och 2 finanspolitiken på kort sikt, och det är åren 20122015. Sedan tar vi upp det medellånga, medelfristiga, perspektivet, det vill säga . I kapitel 3 ser vi på den långsiktiga skuldkvotens utveckling. I kapitel 4 blir vi djärva. Där ser vi på den långa sikten, det vill säga och diskuterar finanspolitikens hållbarhet i detta perspektiv. I kapitel 5 behandlar vi arbetsmarknaden, i synnerhet ungdomsarbetslösheten. Sedan avslutar vi rapporten med att i kapitel 6 ta upp den sänkta restaurangmomsen. Skälet till att vi tar upp restaurangmomsen är att sänkningen av den utgör den enskilt största utgiftsposten i budgetpropositionen . Detta är alltså menyn. Jag ska börja med det ekonomiska läget. Svensk ekonomi har klarat sig väl under den internationella kris som började . Vi noterar i rådet att finanspolitiken generellt framstår som framgångsrik och i huvudsak väl avvägd. Denna slutsats får sitt stöd vid en jämförelse med andra länders ekonomisk-politiska erfarenheter och utveckling sedan krisen började. Här hänvisar vi till ett diagram. Det visar hur bruttoskulden, alltså statsskulden inom EU, har utvecklats från krisens början 2007 . Här noterar vi att alla EU-länder utom ett har fått en ökad skuldsättning. Detta undantag är . Det är ett tecken på våra offentliga finansers styrka. BILAGA 5 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT Vår uppgift i är att fungera som en finanspolitisk Vi ska skälla, och vi ska varna när de offentliga finanserna är på väg utför och på väg in i en riskabel region. Därför har vi granskat hur finanspolitiken i förhåller sig till det finanspolitiska ramverket. noterar som vår främsta slutsats att politiken har följt ramverket. för att utgifterna ska överskrida utgiftstaken ser vi som begränsad, och vi bedömer att finanspolitiken är förenlig med långsik- tigt hållbara offentliga finanser. Överskottsmålet ingår i det finanspolitiska ramverket. ska det finansiella sparandet uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. Här har vi en typ av utvärdering av överskottsmå- let i detta diagram. Vi börjar 1993 mitt i den djupa finansiella kris som befann sig i. Då hade vi ett budgetunderskott på kring Det är alltså grekisk nivå, kan man säga. en konsolideringsprocess, och efter denna konsolideringsprocess har vi haft ungefär två konjunkturtoppar. Under dessa konjunkturcykler har finans- politiken varit inriktad på att nå ett överskottsmål på av BNP Även här noterar vi alltså stabila finanser och en måluppfyl- lelse som är förenlig med det finanspolitiska ramverk som och regeringen har beslutat och utformat. Vi kan också se utvecklingen av de svenska statsfinanserna i detta dia- Det visar den offentliga bruttoskulden som andel av BNP statsskul- den i procent av BNP. Här ser vi att fram till Opec 1- och Opec 2- kriserna var statsskulden som andel av BNP . kom oljekriserna, och vi fick en kraftig uppgång. Efter kriserna hade vi en Sedan kom den stora finanskrisen då Sve- riges statsskuld som andel av BNP nådde en nivå kring . detta har vi haft en snabb konsolidering under såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar. Drar man ut linjen i detta diagram kan vi, om vi tror på linjeutdragning, komma till en situation där vi inte har någon Är då allt bra? Ska vi bara ge ros till finansministern och finanspoliti- Svaret är ett klart nej. Rådet har kritiska synpunkter på den ekono- Jag hänvisar till våra 19 punkter i vår rapport. återkommer till ett tema som vi har haft tidigare. en tydligare redovisning av samband mellan utgiftstak, överskottsmål och Det skulle förbättra transparensen och tydligheten i politiken. Vi vill att regeringen bättre förklarar hur reformutrymmet uppstår och hur utrymmet är tänkt att fördelas mellan skatter och utgifter . Vi anser att besluten om utgiftstak har stor betydelse både för utgifternas nivå och för skattenivån. Här vill vi alltså att finansministern blir tydligare i sin redogörelse. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT BILAGA 5 Regeringen aviserade skattesänkningar som sedan inte dök upp i budgetpropositionen . Denna förändring anser vi saknar stabiliseringspolitiska motiv. Det försämrade konjunkturläget talade snarare för en mer expansiv finanspolitik. Regeringen anser att den makroekonomiska osäkerheten motiverar extra säkerhetsmarginaler förutom de marginaler som redan finns i det finanspolitiska ramverket. Detta ser vi med viss oro på. Det skapar oklarheter med avseende på säkerhetsmarginalernas stabiliseringspolitiska motiv. Vi har alltså redan hängslen och livrem i det finanspolitiska ramverket. En regelmässig användning av extra säkerhetsmarginaler kan leda till följande: För det första riskerar de att skapa ett ofördelaktigt procykliskt inslag i finanspolitiken, det vill säga när krisen blir mer hotfull säger finansministern att vi nog ska spara lite grann eftersom krisen kan bli ännu värre, och det kan förstärka svängningarna i konjunkturen. För det andra kan dessa extra säkerhetsmarginaler leda till ett genomsnittligt sparande som är större än överskottsmålet.