bet · GZ01SoU14 · 2012-03-28 00:00:00 — Dessutom bör utredningen se över vilka icke vinstdrivande driftsformer som kan vara lämpliga när det gäller att driva hälso- och sjukvård. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är målet en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Den som har det största behovet av vård ska ges företräde till vården, och arbete med förebyggande hälsovård är viktigt. Dessa målformuleringar anser jag har varit otillräckliga när det gällt att förhindra ojämlikhet och sociala skillnader inom vården. Kommersiella mål och principer överordnas enligt min mening hälso- och sjukvårdspolitiska mål utan att det leder till några legala påföljder. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att nuvarande hälso- och sjukvårdslag kompletteras med en ny paragraf med följande lydelse: ansvarar för att all hälso- och sjukvård inom erbjuds på lika villkor i fråga om tillgänglighet och kvalitet. I ett något längre tidsperspektiv anser jag att en helt ny hälso- och sjukvårdslag bör tas fram. En lag som tydliggör att hälso- och sjukvårdspolitiska mål och lagar är överordnade kommersiella mål och lagar inom den offentligt finansierade vården. Jag tror inte på idén om fri etablering i specialistsjukvården. Jag anser att det slår sönder fungerande vårdkedjor och gör det helt omöjligt för landstingen att planera, lokalisera och bygga upp en effektiv specialistsjukvård. Det är snarare så att det behövs en samordning över nuvarande landstingsgränser för att hushålla med de resurser som finns. Privata vårdgivare kan spela en roll i specialistsjukvården men detta bör regleras genom vårdavtal mellan båda parter. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patienträttigheter, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2011/12:So288 av (M) och 2011/12:So386 av (FP). Vi föreslår att det införs ett system med patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen och remisser. I kontraktet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar, och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort. Ett sådant kontrakt skulle enligt vår mening modernisera sjukvården, strukturera kvalitetsarbetet och höja kvaliteten i vården. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Vi noterar att hormonstörande ämnen har uppmärksammats sedan dessa har ökat kraftigt hos människor . Hormonstörande kemikalier finns i t.ex. bekämpningsmedel, plaster, textilier och läkemedel. De har den egenskapen gemensamt att de liknar det kvinnliga könshormonet östrogen. Exempel är nonylfenol, bisfenol-A och ftalater. De kan alla orsaka störningar i människans fortplantning: förskjuten pubertet, försämrad spermieproduktion m.m. Särskilt fosterutvecklingen är känslig för dessa ämnen. Vi anser mot denna bakgrund att bör få i uppdrag att särskilt beakta de nya rönen kring de hormonstörande kemikaliernas effekt på när rådgivning för gravida kvinnor utformas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patienträttigheter, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:So288 av (M), 2011/12:So386 av (FP) och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 25. Jag föreslår att det införs ett system med patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen och remisser. I kontraktet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:So544 av (S), 2011/12:So610 av och (båda SD) och 2011/12:So632 av och (båda SD). Alla patienter ska kunna veta att de får en säker vård av god kvalitet oavsett var i landet de bor eller vilken sjukdom de söker för. Säker vård av hög kvalitet anser vi vara grundläggande för den svenska vården. Vi anser att statens insatser för att säkerställa kvalitet och säkerhet i alltför hög grad varit fokuserad på tillsyn när något händer. Hälso- och sjukvården måste enligt vår mening dels arbeta systematiskt med patientsäkerhet, dels lära av sina misstag för att förbättra och utveckla kvaliteten och bekämpa ojämlikheter i vården. För att all personal ska känna sig trygg med att rapportera in avvikelser är det viktigt att misstag och tillbud används i lärande och förebyggande syfte och inte för att peka ut syndabockar, även om självklart alltid felbehandlingar ska utredas och leda till konsekvenser för den som brister i ansvar. Det bör genomföras regelbundna vårdskadeundersökningar inom hälso- och sjukvården, och dessa ska åtföljas av särskilda åtgärdsprogram. Arbetet kräver naturligtvis flera insatser och bygger på att det bedrivs ett aktivt arbete över hela landet och i alla delar av vården. Det arbete som bedrivs med nationella riktlinjer och öppna jämförelser är ett bra första steg. Den nya patientsäkerhetslagen är ett steg i riktning mot att titta på system och styrning snarare än att bara fokusera på enskilda mänskliga misstag. Den nya lagen infördes emellertid på ett alltför snabbt och ogenomtänkt sätt. , som tog över merparten av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds uppgifter, fick inte tillräckliga resurser för att sköta den viktiga klagomålshanteringen. Detta har gjort att tusentals ärenden ligger på hög och inte har behandlats. Vi anser att det är av största vikt att får de resurser som krävs för att hantera klagomålshanteringen, att regeringen noga måste följa denna fråga och vid behov vidta ytterligare åtgärder. Samhället måste kunna erbjuda tydliga kommunikationsvägar för patienter som blivit felbehandlade eller skadade av vården. Dessa patienter måste känna trygghet i att veta att deras fall verkligen prövas. Det handlar om förtroende för hela sjukvårdssystemet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet, punkt 3 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So610 av och (båda SD) och 2011/12:So632 av och (båda SD) samt 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2011/12:So544 av (S). Jag anser att den som uppsöker vård alltid ska kunna känna sig trygg i att bli bemött av personal som i sin gärning har patientens bästa som främsta mål och som skyddar och bevarar människoliv. I en utsatt situation som vårdtagare eller anhörig till en vårdtagare är det viktigt att de berörda känner sig trygg med den vård som ges och med vårdgivaren. Med hänsyn till patientsäkerheten bör det därför finnas möjlighet för arbetsgivare att begära utdrag ur belastningsregistret för att så långt möjligt förhindra att den som gjort sig skyldig till grova brott kan utbilda sig eller arbeta inom vården. Vidare bör det tas fram riktlinjer för begäran om utdrag ur belastningsregistret vid all nyanställning inom hälso- och sjukvården samt inom äldre- och handikappsomsorgen. Av patientsäkerhetsskäl borde det även införas en gemensam nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So292 av (FP) och 2011/12:So348 av m.fl. (S). Jag anser att införande av en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården skulle skapa ökad kvalitet och trygghet för en svagare och mer utsatt patientgrupp. Det är viktigt att vi förstår att det går att bota psykisk ohälsa och att det för att lyckas krävs många olika yrkesgrupper som arbetar efter effektiva och vetenskapligt beprövade metoder inom den psykosociala behandlingen. Kuratorerna har ett självständigt arbete, de har ett direkt patientansvar, de arbetar med utredningar, bedömningar och behandling. Skillnaden mot kuratorerna och övriga yrkesgrupper som kan komma att samarbeta kring en patient med psykisk ohälsa är att det endast är kuratorn som saknar legitimation. Och saknas det legitimation saknas det också behörighetskrav för vem som får arbeta som kurator, något som kan äventyra patientsäkerheten. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So636 av Per Ramhorn och (båda SD) och 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 15, 2011/12:So388 av (M), 2011/12:So433 av (FP), 2011/12:So474 av m.fl. (S), 2011/12:So476 av m.fl. (S), 2011/12:So495 av (V), 2011/12:So540 av och (båda S) och 2011/12:So579 av Finn och (båda M). Jag konstaterar att barn som föds extremt tidigt i allt oftare överlever, vilket är glädjande. Men jag konstaterar att reglerna för när livsuppehållande behandling ska sättas in på dessa barn skiljer sig åt på de sju universitetssjukhusen i landet. Mot denna bakgrund anser jag att det ska införas nationella riktlinjer som garanterar likvärdig vård för extremt tidigt födda barn. Regeringen bör ge t.ex. ett sådant uppdrag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2011/12:So495 av (V) samt 2011/12:So388 av (M), 2011/12:So433 av (FP), 2011/12:So474 av m.fl. (S), 2011/12:So476 av m.fl. (S), 2011/12:So540 av och (båda S), 2011/12:So579 av Finn och (båda M) och 2011/12:So636 av Per Ramhorn och (båda SD). Många av dem som kommer till som asylsökande har flytt från sina hemländer undan krig, fängelse och tortyr samt politisk, etnisk och religiös förföljelse. Många av dem behöver kvalificerad psykosocial och psykiatrisk vård. De brister som finns vad gäller dessa människors möjlighet till nödvändig rehabilitering anser jag sätter upp allvarliga hinder för det fortsatta livet i . Jag anser därför att rehabilitering bör vara en självklar del i rätten till vård. Myalgisk encefalomyelit (chronic fatigue syndrome, ME) är en kronisk neurologisk sjukdom. Forskare världen över är eniga om att ME är en neuroimmun sjukdom som skapar dysfunktioner i nervsystemet, endokrina system och immunsystemet. Personer som lider av ME eller kroniskt trötthetssyndrom har fått kämpa med läkare, arbetsgivare och närstående som tror att deras svåra funktionsnedsättande symtom är inbillade. Men i takt med att forskarna upptäcker olika störningar i de drabbades nerv-, hormon- och immunsystem, börjar omvärlden ta syndromet på allvar. finns specialiserad kunskap endast på två ställen i landet. Jag anser inte att det är rimligt att den svenska hälso- och sjukvården ska fungera så illa för de ca 40 000 barn, kvinnor och män som insjuknat i ME. bör därför få i uppdrag att kartlägga hur situationen ser ut för dessa personer och komma med förslag på vilka förbättringar som behövs. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kompetens och kunskap i vården, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So205 av (S) och 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 14, 2011/12:So275 av (M) och 2011/12:So470 av Per och (båda S). Det har uppmärksammats att ett antal läkare säljer stora mängder narkotika genom att använda sina receptblock. Allt oftare lägger polisen i beslag på narkotikaklassade läkemedel utskrivna av svenska läkare. Enligt polisen dominerades marknaden tidigare av smugglade droger, medan det numera är de receptförskrivna läkemedlen som är överrepresenterade. Enligt uppgift kan så mycket som av tabletterna som säljs på vara receptbelagda narkotikaklassade läkemedel. Jag anser inte att det är acceptabelt att läkare på det här sättet missbrukar sin yrkesroll. Därför anser jag att man borde se över möjligheten att dra in läkarlegitimationen för de läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kompetens och kunskap i vården, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2011/12:So205 av (S), 2011/12:So275 av (M) och 2011/12:So470 av Per och (båda S). Många av dem som kommer till som asylsökande har flytt från sina hemländer undan krig, fängelse och tortyr samt politisk, etnisk och religiös förföljelse. Många av dem behöver kvalificerad psykosocial och psykiatrisk vård. Att få en noggrann bedömning av tortyr- och traumaskador är viktigt för att den som drabbats av övergrepp ska få upprättelse. Jag anser att det är av avgörande vikt att kunskapen om tortyr- och traumaskador kommer de personalgrupper till del som står för det direkta bemötandet av flyktingar som söker vård. Därför bör regeringen ge i uppdrag att sprida den kunskap som finns i fråga om tortyr- och traumaskador till primärvård, socialtjänst, barnavård och psykiatri. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Abort och abortförebyggande arbete, punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So643 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 2011/12:So644 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 2011/12:So647 av m.fl. (SD) samt 2011/12:So428 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So437 av (KD), 2011/12:So557 av Skånberg (KD) och 2011/12:So559 av Skånberg (KD) yrkandena 1 och 2. Jag anser att det bör tillsättas en utredning om bakomliggande orsaker till det höga aborttalet i samt att utifrån detta underlag utarbeta en handlingsplan för att minska antalet aborter. Regeringen bör återkomma med tydliga riktlinjer för stödinsatser i syfte att hitta alternativa lösningar till abort i de fall kvinnan så önskar. Tidsgränsen för fri abort bör sänkas till graviditetsvecka 12 och efter graviditetsvecka 12 ska det finnas synnerliga skäl för en abort. Jag anser även att livsduglighetskriteriet ska anpassas efter den medicinska utvecklingen genom att det alltid ska finnas minst två veckors marginal från det tidigast födda överlevande barnet till den senast godkända tidpunkten för abort. Dagens praxis för godkännande av sena aborter ska ändras så att inga aborter godkänns efter graviditetsvecka 19 annat än om fostret är så allvarligt skadat att det inte bedöms kunna överleva utanför livmodern. Om en graviditet måste avbrytas efter graviditetsvecka 19 på grund av att mammans liv är i fara, ska målsättningen vara att rädda livet på både barn och moder enligt de riktlinjer som gäller för livsuppehållande behandling vid spontan förlossning . Regeringen bör återkomma med lagförslag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Abort för utländska kvinnor, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So415 av och (båda MP) yrkande 2 och 2011/12:So418 av och (båda C). Vi anser att regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna till subvention eller annan form av täckning av hälso- och sjukvårdskostnader i för att ge utländska kvinnor som kommer från länder där abort är förbjudet i lag reella möjligheter till abort. Flera möjligheter skulle kunna vara tänkbara, t.ex. inrättandet av någon form av statlig fond som utländska kvinnor kan söka ersättning från, införandet av liknande regler som för asylsökande eller att landstingen tecknar en försäkring för dessa kvinnor. Även möjligheten att låta utländska kvinnor göra abort i och att därefter få hemlandets egna sjukvårdssystem att stå för kostnaden bör ses över. Regeringen måste även se till att abortlagstiftningen som möjliggör för utländska kvinnor att söka sig till för att göra abort blir tillgänglig på regeringens webbplats på flera språk. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Omskärelse, punkt 10 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So291 av och (båda SD) yrkande 2. Att samhället ser allvarligt på kvinnlig könsstympning är positivt, och allt förebyggande arbete är bra. Jag anser att pojkar bör ha samma rätt att slippa dels komplikationer som nedsatt känslighet i könsorganen, smärtsamma erektioner, ökade risker för njurskador och psykisk påfrestning genom att sakna en kroppsdel, dels den oerhörda kränkning av integriteten som omskärelse faktiskt innebär. I och med att står bakom har man också förbundit sig att vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Alla barn bör ha rätt till sina egna kroppar, och det bör vara likhet inför lagen. Jag anser därför att lagen om könsstympning bör könsneutraliseras. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kompetens och kunskap i vården, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: , som presenterades , visar på flera utmaningar för den svenska missbruksvården, inte minst på alkoholområdet. 300 000 personer bedöms befinna sig i missbruk, men av dem är det ytterst få en av fem som får behandling. Utredningen framhåller dels den höga tröskel som hindrar många att söka sig till den kommunala , dels bristen på kompetens för att diagnostisera och behandla alkoholberoende. Det saknas specialistutbildad personal i den utsträckning som skulle vara nödvändig, och det råder brist på flera utredande och behandlande specialiteter inom missbruksvården. Detta gäller läkare, psykoterapeuter, psykologer och socionomer. Andra yrkesgrupper behöver också kompetensförstärkning för att svara mot behandlingsbehoven. Vi anser att det är viktigt att snabbt bidra till att fylla de luckor som finns i utbildningen av personal som kan hantera missbruksproblematik. Det tunga alkohol- och narkotikamissbruket har ökat . Inom primärvården har man på många ställen infört särskilda resurser för att minska tobaksbruket. Vi anser att samma omsorg borde visas gentemot de stora grupper som brottas med riskbruk av alkohol. Med rätt utbildningsinsatser skulle primärvården kunna erbjuda stöd i form av sluta-kröka-syrror som klarar av att bemöta frågor om alkohol på samma sätt som patienter ofta får stöd i frågor om kost, rökning och motion. Utbildningarna för sjukvårdspersonal som rör grundutbildning av sjuksköterskor, socionomer, psykologer och läkare bör därför stimuleras till att utöka och fördjupa inslagen om missbruk och beroende i utbildningsprogrammens obligatoriska delar. Sammanfattningsvis delar vi de synpunkter som framförs i motion So470 (S), men har valt att inte avlämna en reservation eftersom betänkande är föremål för beredning och arbetar med en revidering av de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevård. Vi kommer att följa utvecklingen. Omskärelse, punkt 10 (V) (V) anför: Mitt parti ser den nuvarande lagregleringen som ett första steg i en process som ska innebära att sedvänjan diskuteras öppet i samhället och mönstras ut och förbjuds. samverkade aktivt med regeringen i framtagandet av den nuvarande lagen om omskärelse av pojkar. Barnens rätt har i ett modernt upplyst samhälle klart företräde framför kulturella och religiösa traditioner. Vi slår vakt om individens självklara rätt att slippa omotiverade medicinska ingrepp. anser att omskärelse av pojkar enbart bör göras på personer som själva har gett sitt samtycke och att en person måste ha nått vuxen ålder för att ett sådant samtycke ska vara tillräckligt. Spädbarn har ingen möjlighet att själva samtycka till ett ingrepp som omskärelse. Äldre pojkars möjligheter att säga nej får ses som ytterst begränsade, då trycket från familj och traditioner kan vara hårt. Min inställning är att en åldersgräns därför bör införas så att omskärelse som inte är medicinskt motiverad endast får utföras på personer . Jag avser, som jag sade inledningsvis, att följa utvecklingen. Hälso- och sjukvård samt tandvård förenklad behandling, punkt 13 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av de socialdemokratiska företrädarna i motsvarande frågor i betänkandena /11:SoU1 och 2011/12:SoU1 båda med namnet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Vi vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Hälso- och sjukvård samt tandvård förenklad behandling, punkt 13 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar jag till tidigare ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkandena /11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Jag vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Hälso- och sjukvård samt tandvård förenklad behandling, punkt 13 (SD) Per Ramhorn (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar jag till tidigare ställningstagande i motsvarande fråga i betänkandet 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Jag vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattning i en reservation. Hälso- och sjukvård samt tandvård förenklad behandling, punkt 13 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar jag till tidigare ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkandena /11:SoU1 och 2011/12:SoU1 båda med namnet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor.