bet · H001CU1 · 2012-11-20 00:00:00 — Det finns därför starka skäl att nu inrikta den statliga bostadspolitiken på att säkerställa och utveckla allmännyttans ställning på den svenska bostadsmarknaden. Ett sådant arbete förutsätter emellertid att det fortfarande finns allmännyttiga bostadsbolag i alla delar av landet och i alla kommuner. De kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsföretag bör därför ansvara för att ett sådant byggs upp i kommunen. Regeringen bör återkomma med förslag om hur ett sådant krav ska kunna få genomslag i de berörda kommunerna. Ett väl fungerande allmännyttigt bostadsföretag förutsätter att hyresgästerna är engagerade i verksamheten. De boendes makt över den egna bostaden och bostadsområdet behöver därför utvecklas. De ska kunna påverka alla processer och beslut som rör boendet. Närhetsprincipen ska vara vägledande, dvs. beslut ska fattas så nära de berörda som möjligt. Den nya lagstiftningen om de allmännyttiga bostadsbolagen har emellertid medfört att hyresgästernas insyn och inflytande i samband med beslut om bl.a. överlåtelse av fast egendom, vinstuttag och avsättningar till underhåll har begränsats. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur de boende i allmännyttiga bostäder kan ges ett större inflytande över de beslut som fattas i företagen. Det ovan anförda bör med bifall till partimotion 2012/13:C400 yrkandena 4 och 31 tillkännage för regeringen som sin mening. Motion 2012/13:C334 (M) avstyrks. Konsumentpolitiskt mål, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: upphäver målet för området Konsumentpolitik och godkänner det konsumentpolitiska mål som föreslås i reservationen. 2012/13:C206 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:C390 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:C406 av m.fl. (S) yrkande 3. Under den borgerliga regeringen har det konsumentpolitiska målet omformulerats. Det tidigare gällande målet Trygga konsumenter som handlar hållbart och dess delmål med fokus på hushållning med egna och gemensamma resurser har ersatts av målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. har vi i gemensamma reservationer framhållit att detta innebär att hållbarhetsaspekten nu helt saknas som konsumentpolitisk målsättning. Dessutom saknas helt delmål som visar politiska ambitioner om hållbar konsumtion. Trots att våra konsumtionsmönster är en avgörande fråga för ett hållbart samhälle saknas således ett hållbarhetsmål för konsumentpolitiken. För vår del är det uppenbart att konsumtionsmönster också påverkar miljön och att medvetenheten om detta bör realiseras i målsättningar på konsumentpolitikens område. Vi anser att det är anmärkningsvärt att regeringen vidhåller ett konsumentpolitiskt mål som inte på något vis stöder hållbara konsumtionsmönster. Med ständigt nya varor och tjänster att konsumera bör den konsumentpolitiska målsättningen vara att underlätta för människor att vara aktiva konsumenter, handla medvetet och bidra till en mer hållbar konsumtion. Regeringens målformulering säger inte heller någonting om att människor har olika förutsättningar. Alla människor har inte makt och möjlighet att göra aktiva val. Den som inte har tiden, resurserna eller erfarenheten blir mer utsatt och riskerar att hamna i en sämre ställning än andra. Konsumentpolitiken har tidigare handlat om på vilket sätt samhället ska kunna stötta svaga och utsatta konsumenter. Konsumentskyddet måste enligt vår uppfattning vara på en hög nivå och tillgängligt för alla. Vidare måste producenter och övriga näringsidkare ta sitt ansvar gentemot konsumenterna. Vi menar att målet för konsumentpolitiken bör klargöra den politiska viljeinriktningen och fungera som en utgångspunkt i arbetet med att precisera behovet av insatser, lagstiftning eller andra åtgärder. Ett tydligt mål bidrar även till att de politiska ambitionerna vinner större genomslag då det uppmuntrar och vägleder övriga samhällsaktörer att vidta åtgärder i samma riktning. Den tidigare konsumentpolitiken bör därför återupprättas och målet på nytt formuleras Trygga konsumenter som handlar hållbart. Sammanfattningsvis anser vi att bör upphäva målet för området Konsumentpolitik och godkänna det mål för området som föreslås i reservationen. Det innebär ett bifall till motionerna 2012/13:C206 yrkande 1, 2012/13:C390 yrkande 1 och 2012/13:C406 yrkande 3. Konsumentvägledning, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C390 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2012/13:C444 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:C338 av (S), 2012/13:C371 av m.fl. (S) och 2012/13:C448 av m.fl. (MP). Alla människor behöver ha tillgång till korrekt och saklig information för att kunna göra aktiva val. Sådan information behövs också som motvikt till den kommersiella reklamen. Vi vill att alla människor ska kunna vara aktiva konsumenter med möjlighet att göra de val som de avser och önskar. Kunniga konsumenter kan göra kloka val och kan ta del av produkter och tjänster med bra kvalitet. Det är också genom kunniga konsumenter som marknadsekonomin kan utvecklas på ett positivt och hållbart sätt. För att möta den nya tidens konsumentbehov behöver varje individ vara väl förtrogen med sina rättigheter och skyldigheter som konsument. Enligt vår mening måste ambitionen för konsumentpolitiken vara att underlätta för alla konsumenter att få tydlig, korrekt och lättillgänglig information och rådgivning. Detta gäller inte minst i då en mängd verksamheter och tjänster ska väljas av konsumenterna själva. För vissa grupper, t.ex. personer med svaga kunskaper i svenska, ungdomar och äldre är det särskilt viktigt med ett väl fungerande konsumentstöd. Konsumentorganisationer, bloggar och andra konsumentnätverk har en stor betydelse för att sprida kunskap. Vi förordar även en aktiv konsumentpolitik där kommunerna tillhandahåller konsumentvägledning till sina invånare. Konsumentvägledarna kan förhindra att konsumenttvister uppstår och bidra till att missförstånd undanröjs. Råkar man som konsument illa ut kan konsumentvägledarna ge viktiga råd så att man ska kunna hävda sin rätt. Av den rapport om kommunernas konsumentvägledning som lämnade 2012 framgår att antalet kommuner som erbjuder konsumentvägledning är färre än 2011. Detta är en oroande utveckling. Enligt vår mening bör alla konsumenter, oavsett var de bor, ha tillgång till en god konsumentvägledning. Värdet av den rådgivning som konsumentvägledare kan lämna till enskilda konsumenter får inte underskattas. Det är också viktigt att formerna för konsumentvägledningen utvecklas. I dagens informationssamhälle sker allt fler kontakter och handel på nätet. Det är då naturligt att även kunna erbjuda konsumentvägledning på nätet till enskilda konsumenter. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter föreslår i betänkandet Konsumenten i centrum ett framtida konsumentstöd (SOU 2012:43) bl.a. att en tydlig ingång till konsumentstödet skapas genom en gemensam internettjänst. Vi välkomnar detta. Utredningsbetänkandet bereds inom . Enligt vår mening måste beredningsarbetet prioriteras så att regeringen kan vidta de åtgärder som behövs för att behovet av en god konsumentvägledning till alla invånare ska kunna tillgodoses och tryggas. Regeringen måste också vidta åtgärder för att utveckla en oberoende konsumentvägledning på internet som riktar sig till enskilda konsumenter. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motionerna 2012/13:C390 yrkande 8 och 2012/13:C444 yrkande 4 samt med delvis bifall till motionerna 2012/13:C338, 2012/13:C371 och 2012/13:C448, som sin mening ge regeringen till känna. Anslagen inom utgiftsområde 18, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet som närmar sig . Det är lika högt som eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre än . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka sin konkurrenskraft. behöver en ny färdriktning. Vårt mål är att ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. har en regering förmodligen den enda i världen som sänker utbildningsambitionerna. Resultaten i skolan sjunker. Antalet högskoleplatser minskar. En ny ettårig gymnasieskola planeras. Det är kravlöst och obegåvat. Vi har höga ambitioner för unga. I skolan ska eleverna få det stöd de behöver, men också möta höga förväntningar och krav. Vi vill investera så att samtliga elever möter skickliga lärare som kan inspirera och stödja när skolarbetet känns tufft. har vi fått flera tunga besked om forsknings- och utvecklingsjobb i våra storstadsregioner som lämnar . har vi en regering som har lagt ned samarbetsprogram, skjutit upp eventuella samarbeten om jobben till valåret och avfärdat näringslivet som ett särintresse. Regeringen verkar inte förstå fördelarna med den svenska samverkansmodellen. Insatser krävs för ett starkare exportfrämjande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om vi vinner valet, att ledas av statsministern. Villkoren för innovationer behöver förbättras. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Vi lägger fast en långsiktig forskningsstrategi. har många företag svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det är uppenbart att regeringens ensidiga fokus på att slösa bort miljarder av skattebetalarnas pengar på ineffektiva åtgärder inte biter. Vi föreslår i stället investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer, och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste slutas. Fas 3 ska avvecklas. Den artificiella sysselsättningen ska ersättas med riktiga jobb till avtalsenliga villkor samt reguljär utbildning. Arbetssökande unga som inte har gymnasieutbildning ska skaffa sig det. Vi föreslår att alla arbetssökande ungdomar ska erbjudas ett utbildningskontrakt där man tar gymnasieexamen. För att ungdomar ska få behålla ersättningen från samhället ställer vi krav på att de genomgår utbildningen. Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Ingen tjänar på ökade orättvisor. Därför bygger vår politik på att minska de inkomstklyftor som växer, minska de skillnader mellan män och kvinnor som ökar och i stället för ett segregerat bygga ett sammanhållet samhälle. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är betydelsefull för att svenska företag ska klara av omställning, förnyelse och att stärka sin konkurrenskraft. är den grunden för att människor ska ha ekonomisk trygghet . Arbetslöshetsförsäkringen bidrar också till att människor kan välja att utbilda sig för och arbeta inom vår hårt konkurrensutsatta exportindustri. På detta sätt är en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring viktig för en stark tillväxt, god produktivitetsutveckling och konkurrenskraft. En väl fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt. Bostaden är också en del av den generella välfärden. Många av framtidens jobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. ska vara med och leda utvecklingen för ett mer aktivt klimatarbete inte ställa sig vid sidan av. En effektiv klimatpolitik kräver hållbara transporter. Tågen måste gå . När haven tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Ett program för att minska övergödningen i och ska genomföras. Regeringen har en helt annan syn på arbetsmarknadens utveckling om två, än de flesta oberoende bedömare. Denna optimism bidrar till att regeringen överskattar de fria resurserna i ekonomin. Över tid rör sig därmed finanspolitiken bort från den bana som är förenlig med målet. En ansvarsfull politik innebär att i en takt som tar hänsyn till konjunkturläget återföra till en politik som är förenlig med överskottsmålet. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om . Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära, och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. Vårt förslag om budgetpolitikens inriktning har emellertid inte fått stöd under den inledande budgetbehandlingen i . Eftersom finansutskottet i det första steget av budgetprocessen har föreslagit att ska ge budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi nu från att delta i civilutskottets beslut i fråga om anslagen inom utgiftsområde 18. Vi står fast vid vår uppfattning om anslagsfördelningen och anser att ramen för utgiftsområde 18 borde ha utökats med och ha använts på det sätt som framgår av motionerna 2012/13:C388 och 2012/13:C406 av m.fl. (S). Förslaget i motionerna innebär att ett nytt anslag inrättas och att satsas på en aktiv statlig insats för att få igång byggandet av den typ av bostäder där bristen och efterfrågan är som störst. Medlen ska användas för en bonus vid byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Utvärderingar av de stödformer med liknande inriktning som fanns , fram tills den borgerliga regeringen tillträdde, visar att denna typ av stimulans kan få en betydande effekt. Anslagen inom utgiftsområde 18, punkt 1 (MP) (MP) anför: har i budgetmotionen Nya jobb i ett modernare presenterat vår ekonomiska politik och vårt budgetförslag . menar att står inför stora utmaningar där vi måste möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver förbättras så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för bl.a. utgiftsområde 18. beslutade att föreslå att fastställa andra ekonomiska ramar för utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2013 än vad som skulle bli fallet med förslag. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Eftersom finansutskottet i första steget av budgetprocessen har lämnat ett förslag till om utgiftsramar som ger budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 18. Jag vidhåller emellertid uppfattningen att ramen för utgiftsområde 18 borde fastställas enligt förslag och således utökas med . I tabellen nedan redovisas den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i vår motion 2012/13:C421 på de områden där vi avviker från regeringsförslaget. Beloppen anges avrundade till 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen 2:5 Åtgärder på konsumentområdet Våra förslag om avvikande anslag innebär i korthet följande. Anslaget för innovativt byggande höjs med . Medlen ska användas för att inrätta ett nationellt bestående av aktörer på bygg- och bostadsmarknaden. Fokus bör ligga på att möjliggöra en ökad byggnadstakt av hyresbostäder som är lämpliga för unga och studenter. Centrets verksamhet ska bl.a. omfatta spridning av goda exempel på yt- och kostnadseffektiv nyproduktion samt att stimulera forskning och innovation och generera samarbeten i byggprojekt. Anslaget till bör utökas med för att finansiera flera satsningar. Ett miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för fysisk planering gör det möjligt att utveckla metoder för att ta större hänsyn till natur- och kulturmiljö samt ekologiska och sociala mervärden i planeringsarbetet. Det gäller metoder som kan leda till bl.a. minskat bilberoende, förbättrad kollektivtrafik och ett bra serviceutbud i bostadsområdena. Anslagsökningen ska vidare användas till att stärka arbetet med bullerfrågor i samhällsplaneringen. utsätts alltför många för buller i sin närmiljö. Om vi ska nå målet om en minskning av bullret med utomhus vid bostadsmiljöer till 2020 i förhållande till 1998 är det nödvändigt att vidta åtgärder i den byggda miljön som minskar inslaget av bilism. Medelstillskottet till gör det också möjligt att återuppta arbetet med att motverka fukt- och mögelskador i bebyggelsen. Den tidigare avvecklingen av Fonden för fukt- och mögelskador var mycket olycklig eftersom felkonstruerade hus och allvarliga fukt- och mögelskador är ett problem som kräver insatser från statens sida. Anslaget för bidrag till åtgärder mot radon i bostäder bör få ett tillskott på . Genom att åtgärda alla bostäder med radonhalter över gällande riktvärden skulle man kunna rädda ett stort antal liv . Den extra tilldelningen ska användas till en informationskampanj om riskerna med radon och till att finansiera en därmed ökad efterfrågan på bidrag. har regeringen vidtagit flera åtgärder som har lett till ett successivt försämrat strandskydd. Det stöd som kan utgå till kommunerna genom förordningen (2012:545) om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen bidrar till denna utveckling. Denna förordning, liksom det anslag som finansierar stödet, bör därför avvecklas. Anslaget för bör utökas med . Den extra tilldelningen ska användas till att förstärka arbetet med tillsyn och marknadskontroller och för informations- och utbildningsinsatser till barn och ungdomar. Slutligen innebär förslag inom utgiftsområde 18 att anslaget Åtgärder på konsumentområdet kan höjas med . Dessa medel ska användas för stöd till fristående konsumentorganisationer såsom Konsumenter samt till återupprättande av Kilen eller motsvarande organisation med ansvar för stöd till människor drabbade av läkemedelsberoende och andra läkemedelsbiverkningar samt kunskapsspridning i ämnet. Anslagen inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) (SD) anför: förslag om statsbudgeten finns i vår partimotion 2012/13:Fi219. I denna motion beskrivs också inriktningen på vår bostadspolitik. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 18 läggs fram i vår motion 2012/13:C361. Eftersom majoritet med stor sannolikhet kommer att följa finansutskottets förslag om att godkänna regeringens budgetproposition när det gäller budgetens inkomstsida och ramar för utgiftsområdena har våra, liksom övriga oppositionspartiers, budgetförslag i praktiken blivit överspelade. Det är inte heller möjligt att i detta betänkande fullfölja vårt förslag inom utgiftsområde 18 genom en reservation. Jag väljer därför att avstå från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. Nedan redogör jag i stället kortfattat för våra bostadspolitiska förslag. Bostadspolitikens uppgift är att bidra till en fungerande bostadsmarknad och att skapa förutsättningar för ett välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både unga och gamla. De omfattande problemen på bostadsmarknaden och det otillräckliga bostadsbyggandet visar emellertid att regeringens bostadspolitik inte har förmått att leva upp till detta mål. En omfattande bostadsbrist i delar av landet, studenter som tvingas avstå från en utbildningsplats då de inte hittar ett boende och ett stort antal bostadsområden som präglas av utanförskap och dåligt underhållna bostäder är några av de problem som regeringen inte har förmått hantera på ett godtagbart sätt. redovisar i sin budgetmotion och i kommittémotioner ett antal åtgärder som kan bidra till att minska problemen på bostadsmarknaden. Det gäller åtgärder som underlättar andrahandsuthyrning, stimulerar byggnation av studentbostäder och även i övrigt bidrar till ökad nybyggnation genom förenklade regelverk samt stöd till akuta åtgärder för att få i gång en upprustning av miljonprogramsområdena. Även vårt förslag om att riva upp den s.k. EBO-lagen bör ses som en viktig och nödvändig bostadspolitisk åtgärd som kan bidra till bättre fungerande bostadsområden. Ett snabbt sätt att öka utbudet av bostäder är att underlätta andrahandsuthyrning och även uppmuntra till uthyrning av del av en bostad. vill därför göra det skattefritt att hyra ut del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Dessa åtgärder kan lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Det statsfinansiella bortfallet skulle bli begränsat medan de samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när bostadsytan i beståndet kan nyttjas på ett mer effektivt sätt. Det krävs emellertid också åtgärder som är direkt inriktade på studentbostäderna. utgår full fastighetsavgift för dessa bostäder, till skillnad från bostäder som klassificeras som elevhem. föreslår därför att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder avskaffas. Vi vill också förenkla vissa byggregler för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det kravet på hiss och andra krav på studentlägenheter som vi vill förändra så att det blir smidigare och billigare att producera studentlägenheter. Vissa delar av de s.k. miljonprogramsområdena präglas av ett omfattande utanförskap och är dessutom ofta i ett stort behov av upprustning och omstrukturering. Detta är primärt frågor som fastighetsägarna och kommunerna bör ta ett gemensamt ansvar för. Problemen är emellertid så akuta och omfattande att det nu krävs statliga insatser för att initiera åtgärder som kan leda till att utanförskapsområden åter blir en del av samhället. Miljonprogramsområdena kännetecknas ofta av en hög andel invandrare som står utanför arbetsmarknaden och är fast i bidragsberoende. I dessa områden är det inte ovanligt att grundläggande gemensamma värderingar om jämställdhet och respekt för varandra och våra lagar inte fått genomslag. För att komma till rätta med detta problemkomplex krävs genomgripande reformer och en i grunden annorlunda politik. Det är således inte främst en fråga om ett bostadspolitiskt problem, men en satsning på upprustning och omstrukturering av miljonprogramsområdena kan utgöra en del av ett åtgärdspaket för att vända den negativa utvecklingen i våra segregerade bostadsområden. Eftersom upprustningsåtgärder inom dessa områden inte alltid är företagsekonomiskt motiverade finns det ett motiv för att staten ska bidra till att finna finansieringslösningar. föreslår därför ett riktat anslag med stöd i form av ett garantiprogram för upprustning och omstrukturering av miljonprogrammets utanförskapsområden. Risken med alla former av byggsubventioner är att de driver upp byggpriserna och snedvrider konkurrensen. Anslaget bör därför fördelas över tiden så att övriga åtgärder i miljonprogramsområdena hinner få effekt. Vi vill också skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land genom att det införs skattefria underhållsfonder. På ett nytt anslag inom utgiftsområde 18 föreslår vi att det avsätts för att stimulera en upprustning av miljonprogramsområdena. Inom utgiftsområdet är det möjligt att minska anslaget till s.k. hyresgarantier eftersom dessa har använts mycket begränsat.