bet · H001AU5 · 2012-11-14 00:00:00 — Där har inlett en fördragsbrottstalan. Det skulle vara införlivat . Varför kommer det ingen lagrådsremiss? Varför kommer det ingen proposition till ? Man kan införliva utstationeringsdirektivet korrekt. Vi kan inte göra det i om vi inte har någon att förhandla med i vår modell. Där finns det förslag liggande. Vi väntar på en lagrådsremiss. Vi har arbetsmarknadsutskottets eget betänkande om regler om solidariskt ansvar vid utstationering. Det finns en mängd åtgärder, menar jag, som man kan vidta och som en riksdag och regering som vill ta fajten för modellen kan göra. (S): Jag skulle önska att kunde utveckla lite grann. Det handlar om er rapport. Ni skriver om den grå sektorn. Där ser jag när jag snabbt tittar att de nordiska regeringarna har skilt sig åt lite grann. och pratar mycket om social dumpning, medan den finska regeringen, vad jag förstår, driver en helt annan linje som handlar om att det här är dåligt därför att det skapar en snedvriden konkurrens och obalans för företag. Jag ser att ni längst bak skriver: Fokusbyte och framtagande av strategier för den grå sektorn. Då tycker jag att det skulle vara lite spännande om du kunde utveckla vad ni menar med fokusbytet och strategierna. , : De frågor som är uppe är givetvis oerhört centrala. När vi har tittat på frågan utifrån ett bredare perspektiv, inte bara arbetsvillkor och kollektivavtalsmodellen utan snarare hela arbetslivet, har vi sett en skillnad. Det är att man i ofta pratar om utländsk arbetskraft och utländska företag, medan man till exempel i pratar om social dumpning och i om grå ekonomi. De två olika angreppssätten i och har lett fram till helt annan lagstiftning och helt andra strategier i de länderna. I och med att de, som vi tycker, har tagit ett bredare anslag i frågan har de också fått fram andra förslag. Vi vill inte på något sätt negligera de utmaningar som vi hör här att står inför, men vi tycker att det också finns ett behov av att bredda den här frågan. Då flyter för oss den här sektorn upp som vi åtminstone preliminärt väljer att kalla en grå sektor. Det löser inte en del lagstiftningsproblem kring det utstationeringspaket som man har att hantera just , men för den svenska arbetsmarknadens utveckling vore det hälsosamt att göra ett sådant här fokusbyte. En del av de problem som vi pratar om här tror vi skulle få en annan hantering av både lagstiftare och regering liksom av myndigheter vid ett sådant fokusbyte. Det är det vi har sett i våra grannländer. De har andra regler och andra strategier för att möta problemet. På något sätt handlar det om att hantera de formella lagstiftningsärendena som kommer från , men när vi tar emot dem i inte bara prata om utländsk arbetskraft och utländska företag. Det är enligt oss också stigmatiserande att man pekar på människor och företag från andra länder som ett problem när det snarare är de företag som inte följer svenska lagar och regler som är det riktiga problemet. (S): Rörlighet över gränserna är någonting positivt. Vi har pratat en del om byggsektorn som är en klassisk sådan sektor där man som byggesäll har kunnat ge sig runt och lära sig genom att jobba på olika byggen och med olika moment. Att företag och löntagare rör sig över gränserna är någonting positivt, och det är ingenting nytt. Det är viktigt för ekonomisk tillväxt, det är viktigt för effektiv användning av resurserna och för ny kunskap. Jag tror att det är viktigt att säga att det i grunden är någonting mycket positivt för hela samhället. tror jag att vi alla är överens om att det måste ske på ett sådant sätt att löntagarnas rättigheter garanteras. Det är viktigt av flera skäl, bland annat för att säkerställa likabehandling, för att förhindra social dumpning eller utnyttjande av människor, men också för att säkerställa en sund och lika konkurrens mellan företagen. Att åstadkomma detta på EU-nivå är ett viktigt och grannlaga arbete, och som vi har hört på seminariet också ganska svårt. Jag tycker att det var en viktig aspekt som tog upp, att också kunna se på de här frågorna ur ett annat perspektiv och inte bara se det gränsöverskridande. Jag vill tacka alla er som har kommit hit och delgett oss era kunskaper. Det har varit väldigt värdefullt, och vi är hemskt glada att ni har tagit er tid till det. Som utskott i är vi mest kända för att vi bereder lagförslag till kammarens beslut. Det är förstås en viktig uppgift för utskotten. Men en allt vanligare uppgift har också blivit att vi samråder med regeringen om ställningstaganden inför agerande i ministerråden. Vi har också en uppgift att följa upp politikens verkställighet och att bidra till att sprida kunskap om viktiga politiska frågor. Det här seminariet, som också tv-sänds, är ett sätt att göra det för att fler ska få kunskap om de viktiga avvägningar som är uppe till beslut just , både här i och i EU. Vi har också efter Lissabonfördraget fått uppgiften att subsidiaritetspröva förslagen som kommer från kommissionen. Det är flera talare som har tagit upp det och påpekat att det nu är tillräckligt många parlament som har sagt nej eller gett gult kort till kommissionens förslag om det så kallade . Det är lite spännande hur kommissionen kommer att agera vid det här beslutet. Eftersom det är första gången som Lissabonfördraget prövas på allvar i det här avseendet är det förstås en viktig signal om hur de nationella parlamentens roll ska se ut i de här processerna. Det ser vi fram emot med spänning. Jag vill tacka er alla för att ni har deltagit och hjälpt oss att bli lite klokare i de här frågorna. Vi kommer säkert att behöva återkomma, för de här frågorna är inte lösta i och med de förslag som vi nu diskuterar. ska vi debattera och sedermera fatta beslut om en proposition om lag om uthyrning av arbetstagare. Jag vill börja med att yrka bifall till propositionen och till våra reservationer 2 och 12 i betänkandet som avser stadigvarande arbetskraftsbehov och företrädesrätt till återanställning.Vi socialdemokrater välkomnar den nya lagstiftningen om uthyrning av arbetstagare. Förändringstakten på arbetsmarknaden är hög. Företag ställs inför krav på snabb omställning beroende på konjunktur och konkurrens. Även offentliga arbetsgivare drabbas av arbetstoppar och möter allt oftare krav på förändrade arbetsuppgifter. Kraven på flexibilitet på arbetsmarknaden har ökat markant. Ingenting tyder på att den utvecklingen kommer att minskas . För att möta denna utveckling krävs hög kvalitet i utbildningssystemet och möjligheter till livslångt lärande samt andra insatser för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Människor måste garanteras trygghet i omställning genom en bra arbetslöshetsförsäkring och en aktiv arbetsmarknadspolitik.Bemanningsbranschen är här och fyller en viktig roll på en flexibel arbetsmarknad. Om anställda ges en fast anställning i bemanningsföretag kan företagens behov av extrapersonal under arbetstoppar kombineras med kontinuitet och trygghet för den anställde. Även när det gäller omställning och rekrytering fyller bemanningsföretagen ett behov och en viktig funktion.Bemanningsbranschen är en ung och starkt växande bransch eftersom uthyrning av arbetskraft var i princip förbjudet i . Förbudet upphävdes genom lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Nästan alla yrkeskategorier finns representerade i branschen, alltifrån läkare till personal som jobbar inom olika serviceyrken. Omkring 125 000 personer jobbar på ett bemanningsföretag , vilket är en hög andel. Några stannar medan de studerar. Ett antal kommer att stanna under större delen av sitt yrkesverksamma liv. Enligt branschen handlar det om ungefär 70 000 årsanställda. Det är av alla sysselsatta. Återigen - det är en viktig bransch. fanns ca 45 000 anställda i branschen.I dag är de flesta inom bemanningsbranschen anställda inom både pappers- och livsmedelsindustrin. Det är nästan lika många som jobbar inom hela telekomsektorn. Där ser man olika jämförelsetal.Vi socialdemokrater anser att bemanningsbranschen är här för att stanna och att bemanningsföretag fyller en viktig roll på arbetsmarknaden. Trots det har vi sett en rad problem och missförhållanden som måste åtgärdas. Vår slutsats blir att bemanningsbranschen måste regleras genom lagar och kollektivavtal på ett sätt som motsvarar resten av arbetsmarknaden. Bemanningsföretagen ska bidra till flexibilitet på arbetsmarknaden, inte till lönedumpning eller till att sätta anställningstryggheten ur spel. Bemanningsbranschen har tagit ansvar för en viss självsanering av branschen genom att man har infört auktorisation för sin bransch. Branschen täcks i stor utsträckning av kollektivavtal, och kundföretagen omfattas i ökad omfattning av kollektivavtal som innehåller regler för användning av bemanningsföretag. Det är en positiv utveckling. Huvudregeln på svensk arbetsmarknad är kollektivavtal. Den bör gälla även i förhållande till och inom bemanningsbranschen.Ändå krävs en lagstiftning, anser vi. Särskilt viktigt är detta när det gäller utländska bemanningsföretag som hyr ut arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Propositionen innehåller förslag om hur EU:s bemanningsdirektiv ska införlivas i den svenska lagstiftningen genom en ny lag om arbetstagare. Vi socialdemokrater menar att den nya lagen innebär viktiga förändringar och förbättringar.Det finns också vissa brister. Jag vill peka på två brister, vilket vi har tagit upp i våra reservationer. Den första reservationen gäller stadigvarande arbetskraftsbehov. Vi anser att det i normalfallet ska tillgodoses genom anställning av egen personal. Inhyrd arbetskraft bör därför inte användas för stadigvarande arbetskraftsbehov, vilket bör framgå av den nya lagen om uthyrning av arbetstagare. Den som är uthyrd har sin trygghet och sina rättigheter i förhållande till sin arbetsgivare, det vill säga i förhållande till bemanningsföretaget, och bara i mycket begränsad omfattning i förhållande till kundföretaget. Detta är i grunden en bra ordning, men om bemanningsföretaget svarar för ett permanent arbetskraftsbehov kan det uppstå problematiska situationer. Den uthyrda har till exempel inte rätt till information inför en omorganisation, och arbetsmiljöansvaret är splittrat. Bestämmelsen om att ett kundföretag inte får hyra in arbetstagare för att tillgodose ett stadigvarande arbetskraftsbehov bör göras dispositiv för att underlätta flexibla lösningar genom kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter i enlighet med den svenska modellen.Den andra reservationen handlar om företrädesrätten till återanställning. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd ska inte kunna åsidosättas genom att företaget säger upp personal för att sedan hyra in personal från bemanningsföretag för samma arbetsuppgifter. Den som blir uppsagd på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning . Det kan ske under förutsättning att den uppsagda har anmält sitt intresse och har rätt kompetens för tjänsten.Vi vill därför att det ska framgå av lagstiftningen att kundföretaget inte får hyra in arbetstagare om arbetskraftsbehovet kan tillgodoses genom anställning av arbetstagare som har företrädesrätt till återanställning i verksamheten i enlighet med 25 § i lagen om anställningsskydd.Sådant händer emellanåt. Det finns lokala exempel på när sådant sker, vilket känns frustrerande för de berörda.När det gäller utländska bemanningsföretag och uthyrda arbetstagare från ett annat EU-land räcker inte de regleringar regeringen föreslår. Det behövs även ändringar i utstationeringslagen, den så kallade lex . beslutade om ett tillkännagivande till regeringen att skyndsamt tillsätta en utredning för att se över lex för att nå en lösning som långsiktigt värnar den svenska kollektivavtalsmodellen inom ramen för EU-medlemskapet. Vi socialdemokrater vill att utgångspunkten ska vara att svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar i och att konflikträtten ska försvaras. Vi ser verkligen fram emot utredningen om lex . Vi debatterar en helt ny lag, nämligen lagen om uthyrning av arbetstagare. Den har sin grund i ett EU-direktiv . Det har saknats en sådan lag i , och frågan har tidigare reglerats i arbetsförmedlingslagen och utstationeringslagen.Arbetsmarknaden i och resten av världen förändras ständigt och allt snabbare. Nya branscher föds, gamla försvinner. Nya metoder, ny teknik och ökad rörlighet präglar arbetsmarknaden i allt större utsträckning över hela världen. Man flyttar dit jobben finns, man är beredd att till och med bo och arbeta i ett annat land och man är beredd att ha olika typer av anställningar. Självklart utmanar detta gamla beprövade modeller. En sak är dock alltid säker, nämligen att människor vill ha trygghet och goda villkor i sitt arbete och i sin anställning.Lagen om uthyrning har tillkommit just för att ge det skydd som arbetare önskar. Den ska reglera villkoren för såväl arbetstagare som arbetsgivare och skapa ramar för de goda villkor som vi eftersträvar i . Vi moderater är angelägna om att bevara "den svenska modellen" där arbetsmarknadens parter har makt och inflytande över villkoren. Vi är också angelägna om att arbetare ska känna sig trygga och att arbetsgivare behandlar anställda på ett riktigt sätt. Sedan bemanningsbranschen växt till som en viktig faktor i arbetslivet blev det nödvändigt med lagar som styr arbetsmarknaden i hela den europeiska unionen i syfte att skydda just arbetare. Det är dock viktigt att ha en god och rimlig balans mellan det som är ett gott skydd och vad som kan uppfattas som ett hinder.I lagen finns det tydliga krav. Bemanningsföretaget och arbetsgivaren ska enligt lagen tillförsäkra minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om personen hade varit anställd direkt av kundföretaget. Det här tycker vi är bra. Enda undantaget från regeln är kollektivavtal liksom när det gäller lön för dem som har en tillsvidareanställning hos bemanningsföretaget. Bemanningsföretaget får inte hindra en arbetstagare att ta anställning hos kundföretaget som man arbetar eller har arbetat hos.I lagen står också att kundföretaget ske ge alla som arbetar på företaget tillgång till gemensamma anläggningar och inrättningar med precis samma villkor som för anställda på företaget, om inte särskilda skäl föreligger. Kundföretaget har en skyldighet att informera om lediga anställningar, och sådan information måste göras tillgänglig på arbetsplatsen. Utstationeringsdirektivet och utstationeringslagen reglerar vilket lands villkor som ska tillämpas när ett företag i ett medlemsland utstationerar en arbetstagare i en annan medlemsstat för att göra en tjänst där. I detta sammanhang måste jag även ta upp Lavaldomen i , som rörde tolkningen av och har sitt ursprung i fackliga strider i det så kallade Vaxholmsmålet 2004, där Byggnadsfacket vidtog en blockad med sympatiåtgärder från lettiska företaget som hade utstationerat byggnadsarbetare i . dom i Lavalmålet resulterade i en ny paragraf i utstationeringslagen. Där står att en stridsåtgärd endast får vidtas om de krävda villkoren motsvarar det som finns i ett centralt kollektivavtal i hela med liknande arbetstagare i samma bransch. Det gäller minimilön eller andra minimivillkor som är förmånligare för arbetstagarna. Stridsåtgärder får inte vidtas om de utstationerade arbetstagarna har villkor som i allt väsentligt är minst lika goda som minimivillkoren i ett svenskt centralt kollektivavtal.Fru talman! Regeringen gör en bedömning att det krävs ett förstärkt skydd för dem som är utstationerade och uthyrda arbetstagare. Därför föreslås en ändring i utstationeringslagen som stärker skyddet som blir bättre än i den så kallade hårda kärnan i § 5. Man kan ha svårare att hävda sina rättigheter i ett annat land där man saknar såväl kunskap om gällande villkor som språket.Utredaren föreslår en bestämmelse som ger utökade möjligheter för fackliga organisationer att vidta stridsåtgärder för att genom kollektivavtal få till stånd starkare skydd. Regeringen och vi i utskottet är nöjda med denna ändring. Men i ett litet land som som är exportberoende är det dock särskilt viktigt att handelshinder motverkas och att för fri rörlighet efterlevs.Socialdemokraterna, kan i det här fallet uppfattas som tveksamma eller till och med negativa till uthyrning av arbetstagare med tanke på de motioner och reservationer de har på de olika områdena. Det handlar bland annat om stadigvarande behov av arbetskraft då inhyrd arbetskraft inte ska få tas in enligt Socialdemokraterna och . Utskottet kan dock konstatera att bemanningsdirektivet inte utgår från eller ställer några krav på att det ska vara just tillfälligt arbete för att uthyrning ska vara möjlig, inte heller att det enbart ska gälla permanent arbetskraft.Vi moderater och Alliansen menar att bemanningsbranschen fungerar väl i och att det krävs betydligt starkare skäl för att vara emot. Inte minst för ungdomar och invandrare i som saknar jobbskapande nätverk och referenser fyller bemanningsbranschen en viktig funktion. När det blir arbetsbrist är det de i bemanningsbranschen som först får lämna arbetsplatsen och företaget, och de går innan eventuella varsel ges. Vid förändringar och uppgångar i konjunkturen när det kan behövas arbetskraft kan bemanningsföretagen på ett snabbt och säkert sätt tillgodose de uppkomna behoven. Kundföretaget kan till och med ha svårt att hitta kompetent personal för egen del. Därför är det mycket viktigt att unga och andra som kan ha svårt att komma in på arbetsmarknaden anställs i bemanningsbranschen, som på det sättet skapar jobb som annars kanske inte skulle komma till.Kring likabehandlingsprincipen har och motioner där man går emot etablerade principer på svensk arbetsmarknad, och kan uppfattas misstänkliggöra bemanningsföretagen.I förslaget till uthyrningslagen finns det begränsningar i avtalsrätten mellan bemanningsföretag och kundföretag. I § 9 anges att ett bemanningsföretag inte får hindra en arbetstagare att ta anställning i kundföretaget. Om företaget skulle hindra detta blir det föremål för sanktioner med skadestånd, och om företagen i sina avtal skrivit in en inskränkning kan dessa bli helt ogiltiga. Utstationerade från andra länder än EU- eller EES-området omfattas också av utstationeringslagen.Regeringen föreslår nu ett förstärkt skydd för utstationerade genom möjligheter att vidta stridsåtgärder för villkor som är bättre än i den hårda kärnan. En lagstadgad likabehandlingsprincip, som föreslår, skulle ge denna grupp rättigheter som går utöver utstationeringsdirektivet, vilket sannolikt skulle leda till tillämpningsproblem. Med de förstärkningar som regeringen nu föreslagit anser utskottet att regelverket är väl avvägt. hårdare krav skulle till och med innebära ett hinder för rörligheten.Jag vill påminna utskottet och dem som lyssnar om att regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska utreda ändringar i utstationeringslagen, lex , med anledning av Lavaldomen. Kommittén ska återkomma med förslag, om det anses nödvändigt. Så här slår in öppna dörrar med sina krav.Vänsterpartiet vill stärka den fackliga vetorätten på ett sätt som de, som väl är, är ensamma om. Arbetsrätten fungerar bra i , och vi ska vara rädda om den svenska modellen. Att ytterligare vässa vapnen för den ena parten kan äventyra den frid och ro som faktiskt råder på svensk arbetsmarknad.Företrädesrätten har också varit föremål för diskussion med olika uppfattningar i utskottet. Socialdemokraterna och har motioner och reservationer här. Det handlar om de mest centrala bestämmelserna i lagen om anställningsskydd, LAS. En tillsvidareanställd eller en visstidsanställd arbetstagare som har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist har enligt LAS alltid företrädesrätt till återanställning, om personen varit anställd sammanlagt mer än under de senaste tre åren.Socialdemokraterna och vill att i den nya uthyrningslagen särskilt ska framgå att ett kundföretag inte får hyra in arbetstagare om behovet kan tillgodoses genom denna företrädesrätt. Vi menar att det är angeläget att inte överreglera lagar och regler. Alla företag ska ju agera enligt gällande lag och avtal. Om någon kringgår reglerna, eller om det skulle vara oklart var gränserna går, ska det i så fall ytterst avgöras i domstol.Det finns inte något uttryckligt förbud för en arbetsgivare att tillgodose sitt behov av arbetskraft genom att anlita bemanningsföretag i stället för att anställa. Finns det kollektivavtal gäller en särskild skyldighet för arbetsgivaren att alltid förhandla med arbetstagarorganisationen. Denna skyldighet är än mer omfattande vid uthyrning av arbetskraft.Fru talman! och Alliansen anser att det är viktigt och självklart att företrädesrätten beaktas enligt regelverket. Vi utgår från att så görs och att man följer gällande kollektivavtal på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska kartlägga eventuella problem som kan uppstå när det gäller företrädesrätten i samband med att arbetstagare hyrs in från bemanningsföretag. Jag är helt övertygad om att de oklarheter som eventuellt kan finnas reds ut med denna utredning.När det gäller krav på socialt protokoll enades de fyra olika oppositionspartierna i utskottet. När ansökte om EU-medlemskap 1991 fick skriftliga försäkringar om att svensk praxis skulle gälla i arbetsmarknadsfrågor för arbets- och anställningsförhållanden i kollektivavtal i Sverige.Nu kräver oppositionen återigen ett socialt protokoll, något som också framförts i samband med Lissabonfördraget och i ett tillkännagivande från utskottet . Regeringen hänvisade då i en skrivelse till till kommissionens aviserade förslag om tillämpningsdirektiv till utstationeringsdirektivet.EU-kommissionen återkom med ett förslag som kallades Monti-II-förordningen i syfte att förtydliga reglerna inom hela EU för den grundläggande rättigheten att vidta kollektiva åtgärder. Men efter det att tolv medlemsstater gjort kraftiga invändningar och ställt krav på subsidiaritetsprincipen drog parlamentet tillbaka förslaget.Hela detta ärende och hela processen visar hur svårt det är att hitta gemensamma lösningar och att synen på rätten till kollektiva lösningar skiljer sig åt i medlemsstaterna, trots ett väldigt gott syfte. Detta borde ha varit en signal om att en process med krav på juridiskt bindande socialt protokoll kan bli mycket svårt att ro i land och kanske till och med äventyrar den svenska modellen.Den svenska modellen är viktig och skyddsvärd liksom den fria rörligheten.Att , som de fyra oppositionspartierna gör, kräva ett juridiskt bindande socialt protokoll kan innebära krav på fördragsändringar, enligt expertis. Vi värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och påminner om att de 27 medlemsstaterna med olika intressen kan framföra olika krav. Det är en betydande risk och inte alls säkert att en ändring skulle gynna eller ens följa den svenska modellen. En sådan process kan tvärtom hota den svenska modellen och utlösa följdkrav och förändringar i en annan riktning än den som var tänkt. Detta måste de fyra oppositionspartierna ta ansvar för.Fru talman! Arbetstagarnas och företagarnas rörlighet över gränserna är något positivt som skapar möjligheter för både människor och företag att utvecklas. Hinder ska därför rivas mellan EU-länder och i förhållande till omvärlden. Vi moderater och Alliansen vill, i motsats till Socialdemokraterna, , inte begränsa den fria rörligheten mellan EU-länderna.Regeringen har lyssnat på de fackliga organisationerna och andra i remissomgången och lagt fram ett långtgående förslag. Det är trist att oppositionen inte kan vara eniga med regeringen och oss och att man väljer en väg som kan riskera den svenska modellen här. I av ekonomisk oro, lågkonjunktur i och i världen i övrigt är det särskilt angeläget att vi i arbetar mot gemensamma mål och tar det ansvar som krävs.Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till vår reservation 9, avslag på övriga reservationer samt bifall till betänkandets förslag i övrigt.