· GZ01MJU9 · 2012-01-25 15:17:36 — Landsbygdsprogrammen ger också stora möjligheter. Det finns väl utbyggda möjligheter för enskilda aktörer att få stöd för att utveckla olika lösningar inom jordbruk och på andra sätt ta sig an övergödningen. Är det då meningen att vi ska ta bort stödet från bönderna för vårplöjning, fånggrödor och våtmarker så att de får samma förutsättningar? Eller är vi beredda att säga att motsvarande stöd till musselodlingarna skapar en stabil grund för dessa att utvecklas? Det är inte ens felräkningspengar i statsbudgeten. Ni vill inte ta möjligheten att utveckla en bransch som är bra för miljön och är bra för den biologiska mångfalden. Musslor kan användas till humanföda och till foder när de är av sämre kvalitet. Men ni kan inte tänka er att satsa på detta.Det är att diskriminera yrkeskategorier. Man kan söka pengar. Landsbygdsministern åker runt och talar väl för vattenbruket, att det är en framtidsbransch. Då kan ibland samma förutsättningar som ges en annan bransch behöva ges även här. Då kanske ett ännu bättre resultat kan åstadkommas från miljösynpunkt.Nu vet vattenbruksbranschen att regeringen inte är intresserad av att hålla fram branschen. Det finns en yrkeskategori som regeringen stöder sig på, nämligen bönderna. Vattenbruksbranschen får klara sig bäst den kan. Jag vill berömma för hans starka engagemang i frågorna. Det är bra att ha ett riktigt stöd i frågorna. Det unika Alliansen har gjort är att gå från ord till handling. Det är lätt att prata om utmaningar, men det gäller att koppla ihop dem med konkreta åtgärder. Det har funnits en havsmiljömiljard . Vi ser att det sker viktiga saker i det internationella samarbetet runt . Det finns en tydlig agenda för att förändra fiskeripolitiken. Det ges långsiktiga besked för sjöfartens miljöutmaningar. De är otroligt viktiga. Det är lätt att tala om olika satsningar, , men det handlar till syvende och sist om att det ska finnas med en budgetpost i budgeten. Det har kommit med alliansregeringen.Det sker åtskilliga satsningar. Jag ska vara ärlig och säga att vi har otroligt stora utmaningar framför oss. Det är inte så att vi kan blåsa faran över. Vi måste fortsätta att aktivt arbeta med frågan om övergödningen och vad vi gör i . Där finns satsningar inom landsbygdsprogram och LOVA. Vi måste arbeta i det internationella arbetet, till exempel Helcom. Jag nämnde i tidigare replikskifte statistik och samarbete. Vi måste kunna lita på varandra. Vidare har vi den biologiska mångfalden, fiskeripolitiken och utmaningar för sjöfarten.Vi kommer att återkomma i kommande debatter. I hastigheten glömde jag i mitt anförande tidigare att yrka bifall till reservation 3, så för formens skull yrkar jag alltså bifall till reservation 3.I anförandet hade jag uttryckt oro över och försvarets planerade aktiviteter, som utgör ett hot mot bland annat vattenkvaliteten.Jag lyssnade till ditt anförande, . Du nämnde inte . Man kan inte nämna allt. Men får du chansen att redogöra lite för hur du ser på det problem som jag nämnde. nämnde desto mer i sitt anförande. Jag kan möjligen ge mig på ett litet svar på frågan.Det är klart att vi kan se att med olika verksamheter påverkar många människor, precis som du själv beskrev. Då kommer väl egentligen, kopplat till er reservation, frågan: Hur ser man på Försvarsmaktens roll i detta? Vi konstaterar i betänkandet att de har kommit in med en ansökan och tydligen förbereder en annan och att något är föremål för domstolsförhandlingar just nu.Jag kan tycka att principen måste vara att vi vilar på att vi har en miljöbalk och självstyrande domstolar som hanterar svensk lagstiftning och att Försvarsmakten likt andra verksamheter i måste ha tillstånd till sin verksamhet. Det står också i tidigare riksdagsbeslut att det naturligtvis handlar om försvarsförmågan, att vi ska ha en förmåga att försvara i närområdet och andra delar av världen, men också att Försvarsmakten likt andra i samhället måste ta ett miljöansvar.Jag kan tycka att det är den vägen vi måste gå, att använda den processen. Försvarsmakten ska ansöka som alla andra. Deras sak ska prövas, och så ställer man försvarsintresset mot intresset för till exempel dricksvatten och annat och de miljöeffekter som kan komma av verksamheten. Det tycker jag att domstolarna gör utifrån bättre än om jag skulle gå in och döma i den frågan här i talarstolen. Jag har förståelse för det. Men om nu olika riksintressen står mot varandra och det visar sig att domstolen värderar ned och vattenkvaliteten i och ställer försvarets intressen i första hand, är du då beredd att medverka till att vi stärker skyddet för via lagstiftning? Jag får nog passa på den frågan just . Jag tycker att man ska vänta ut vad som blir utfallet av frågan kan bli. Det kan finnas åtskilliga fall där det kan vara aktuellt att som politiker ta intryck av till exempel olika domstolsutslag. Det pågår också andra diskussioner i beträffande exempelvis flygplatser och miljötillstånd för sådana, där man prövar olika samhällsintressen mot varandra.Vare sig det handlar om en flygplats eller om , som i det här fallet, måste man använda den strikta miljöbalk som vi har och låta domstolarna göra sitt jobb, och sedan får vi ta intryck efter hand. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Jag kan konstatera att det i betänkandet handlar om 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden i många angelägna frågor som berör havsmiljön både nationellt och internationellt. Det är alltså inte angelägenhetsgraden som vi på något sätt ska kritisera.För att få rätt avstamp i det hela tycker jag att vi ska konstatera att havsmiljön har varit en starkt prioriterad fråga för alliansregeringen ända . Jag har svårt att se att man kan ha några invändningar mot det.Lars Hjälmered nämnde havsmiljarden som kom. finns det 2,3 miljarder avsatta för ändamålet, för åtgärder för att förbättra havsmiljön och vattenmiljön.Herr talman! Jag tycker att det finns ett nyckelord i det här sammanhanget. Det handlar om helhetssyn. Då handlar det naturligtvis om miljön och miljöskyddsåtgärder. Men det handlar också om att jordbruk, fiske, sjöfart och näringsliv måste ingå i en integrerad havspolitik och den påverkan som de sektorerna har på havsmiljön.Precis som sade handlar det väldigt mycket om att kunna bo och leva i kustområdena. Man måste se på balansen mellan miljöintressen och näringsintressen samt ett långsiktigt skydd för ekosystemen. Jag vill påstå att det har varit syn . Vi har haft det som ledstjärna inom politiken när det gäller havsmiljön.I politiken har det också visat sig väl . Jag kan ta några exempel. Det handlar om ett tvärvetenskapligt samarbete där man jobbar både nationellt och internationellt för att vi ska kunna nå de svenska miljömålen. Det är ju deras uppgift, att samordna detta.Det största steget för ett samlat ansvar för insatser för havsmiljön var nog när Havs- och vattenmyndigheten startade sin verksamhet i i år.Det gäller att komma till ett arbetssätt där man gynnar miljön och det kan kombineras med gynnad tillväxt. Jag tycker att det uttryck som landsbygdsministern använder ibland, att bruka utan att förbruka, passar in bra i det här sammanhanget.En annan fråga som jag tror kan bli väldigt viktig är havsplanering. En proposition om havsplanering är planerad till . Det finns många anspråk på havet och resurserna i havet, och den brist på planering som har funnits är en av de akilleshälar som vi har haft när det gäller att jobba med havet.Det gäller att kunna peka ut skyddsvärda områden. Det är en faktor. Då gäller det att kunna hitta de rätta områdena. Från sida har vi deklarerat tydligt att vi vill ha mer skyddade områden. Det kan vara naturreservat och kanske en andra marin nationalpark - vad vet jag - men det gäller ändå att hitta och definiera de här områdena.Det ska vägas mot andra sektorer som jag har nämnt: fiske, sjöfart och inte minst energiutvinning. Detta med vindkraft och vågkraft kommer också att innebära anspråk på havsområden. Då är det naturligtvis viktigt att man gör det på rätt sätt och planerat.Detta tror jag är något som kommer att skapa en väldig helhetssyn kring havsmiljön över huvud taget.Jag är fullt medveten om att anslag inte är allt här i världen, men det visar ändå allvaret i det hela. Det finns pengar i budgeten för att starta planeringen av havet. Det avsattes medel till både Havs- och vattenmyndigheten och i årets budgetproposition. Det är inte bara ett regelverk som vi pratar om, utan vi pratar om reella anslag för att kunna starta upp detta.Herr talman! När det gäller havsmiljön i behöver vi väl egentligen inte diskutera själva tillståndet, utan jag tror att vi är överens om att tillståndet i många stycken är väldigt illa. Det känns som att vi har exakt samma verklighetsbild. Det är egentligen inte den som vi diskuterar.I reservationerna påstår man på något vis att alliansregeringen inte tar sin uppgift på tillräckligt stort allvar, om jag fattar mig lite kort. Det är lite konstigt.Det står i reservation 1 att vi ska ta ledning under vårt ordförandeskap i Helcom. Det är precis det som alliansregeringen har gjort. Man var tydlig när man ingick i detta. Man hade fem prioriterade områden. Det gällde att stärka genomförandet av aktionsplan för , regelbundna högnivåmöten, stärka Helcoms roll i det regionala havsmiljöarbetet, stärka Helcoms roll vid genomförandet av samt garantera att besluten grundar sig på bästa vetenskapliga underlag.I fråga om det sista är vi tillbaka i det som har diskuterats , att vi måste ha rätt statistik. tog bland annat upp det. Är det eller som har släppts ut? Det är väldigt viktigt att veta det, som en grund för besluten. Det gäller att få fram rätt uppgift för att kunna fatta rätt beslut.Man kan också, herr talman, konstatera att det under ordförandeskapet har hållits både ministermöten och statssekreterarmöten. Nästa ministermöte kommer att ske under danskt ordförandeskap. Men jag kan inte se annat än att regeringen helt klart uppfyller de krav som finns i reservationerna 1 och 2, att ta en tydlig ledning under ordförandeskapet i Helcom och ta ett helhetsgrepp över förvaltning med ett internationellt överenskommet slutmål.Vad som är slutmålet och det övergripande målet i Helcoms arbete är god miljöstatus i . Det målet ligger naturligtvis kvar. De yttre förutsättningarna kan ändras, men målet finns kvar.Herr talman! Jag vill också ta upp den fråga som tog upp om miljöfarliga vrak. Det är egentligen en fråga som nog är allvarligare än många inser.Jag kan i viss mån dela den frustration som man kan utläsa i reservation 6, att det kanske går lite långsamt. Men jag kan absolut inte se något behov av ett tillkännagivande i frågan, herr talman. Problemet med vraken runt våra kuster - det är redovisat att det är ett antal hundra vrak, och det är kanske ett tiotal som man ser att det finns stora miljörisker med - har diskuterats . Men det var faktiskt först när alliansregeringen tog över 2006 som man började jobba konkret med frågan. Då lät man Statskontoret titta på hur man skulle ta sig an frågan.Det kom förslag från Statskontoret att man skulle utarbeta ett program i tre steg, med riskanalys av vilket hot de olika vraken egentligen utgjorde för miljön och utifrån det göra ett program för hur man skulle sanera. Sedan har frågan tagits över av . Där har man också sett på frågan och kommit fram till att man naturligtvis måste utse en ansvarig myndighet.Man jobbar vidare med frågan, och det kommer en remiss. Man kan uppleva att det möjligen går lite långsamt. Men det är ändå en fråga som det jobbas mycket systematiskt med.Man kan säga, herr talman, att det i princip inte finns några hinder för att ge sig på att tekniskt tömma vraken på olja, andra kemikalier och annat som finns ombord. Det är bara det att kostnaderna inte är negligerbara, utan det kostar ett antal tiotal miljoner för varje fartyg.Då gäller det verkligen att man gör det i rätt ordning. Annars lägger man resurserna på fel ställe, och det finns naturligtvis inte obegränsade resurser till detta heller. Som sagt, det här arbetet pågår. Jag är beredd att driva på det, men att vi skulle behöva göra ett tillkännagivande till regeringen om en fråga som man redan arbetar med känns lite märkligt.När det gäller havsmiljön finns hela den problematik som rör fisket och den reformering av EU:s fiskeripolitik som pågår. Den frågan känns oerhört stor och kräver kanske sin egen debatt. Man kan ändå konstatera att här inte finns något utrymme att misslyckas. Det intressanta att ta med är lärdomen från de förvaltningsplaner som har kommit till stånd och av den nytta som de ändå har gjort för fiskbestånden. Det råder inget tvivel om att utan EU:s samlade åtgärder för torsken i skulle den inte ha haft den återhämtning som den nu har haft. Sedan finns det naturligtvis många biologiska saker som faller rätt, men forskarna säger att förvaltningsplanerna faktiskt gör nytta.Detta måste vi jobba med inom hela EU. När det gäller hela fiskeripolitiken finns det inte utrymme att misslyckas. Här är den chans vi har att rätta till detta.Sedan har fisken en väldig koppling till havsmiljön i övrigt. Den har sin plats i ekosystemen, och problemen fortplantar sig om det saknas rovfisk i systemet. Det är alltså en mycket komplex fråga. Jag tror att vi får lämna detta med fisket till en speciell debatt, för det finns mycket att säga om det.Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag var ju tvungen att ställa någon fråga till för gammal vänskaps skull. När det gäller frågan om vraken är vi båda berörda. Det är inte länge sedan det i Tjörns kommun drev i land ett oljebälte utifrån . Det kostade hundratals miljoner att sanera. Du, , säger att den här frågan har diskuterats . Den poppade väl upp och blev medial 2005-2006, när det började läcka diesel från vraket Skytteren så att det luktade diesel ute på havet. Man kunde inte fiska längre, för räkor, kräftor och annan fisk smakade diesel. Det var då frågan lyfte medialt, och det är då vi politiker brukar reagera.Du säger att ni har gjort mycket i den här frågan. Jag har köpt det. var ute, och man skulle greja detta på Statskontoret, men har frågan bollats fram och tillbaka. säger du att den ligger hos , och där diskuterar man vem som äger bollen. Jag hoppas att man kommer fram till vem som ska kicka bollen innan vraket spricker och all oljan hamnar på land, för det har vi inte råd med. Då ryker inte bara den biologiska mångfalden och fisket utan också turism och annat, och kommunernas ekonomi går åt pipan. Det är ju kommunerna som ska stå för kostnaden för sanering. All olja som driver i land är kommunernas ansvar.Jag hoppas alltså att du har ett tydligare besked att ge här. Detta med oljan som drev i land på var en mycket tråkig händelse. Den visar hur viktigt det är med beredskap och planering. När det händer en sådan sak är det viktigt att man ser efter vad som gick snett. Något gick ju snett i förvarningssystemen. Man hade kunnat vara mer förberedd än man var. Oljan drev ganska länge, men när man fick den första indikationen om den var den redan i land, trots att man faktiskt från dansk sida hade larmat . Det finns mycket att lära av sådana katastrofer, eller rättare sagt tillbud - "katastrof" kan man använda i andra sammanhang.I denna fråga ligger bollen hos alliansregeringen. Om är trygg med det vet jag förstås inte. Det är hur som helst regeringen som ska gå vidare i frågan. Jag kan bara konstatera att oberoende av om det är medierna som driver oss har frågan diskuterats till och från. har man jobbat systematiskt med frågan.Jan-Olof får ändå hålla med om att det är viktigt att vi gör det här på rätt sätt. Jag utläser ur reservationen att vi nog inte är så oense här. efterlyser att man gör det här planmässigt utifrån riskanalys och det är ju det arbetet som pågår. Att det är viktigt med planering och beredskap är vi helt överens om. Men jag kan inte påstå att ni har jobbat särskilt strukturerat med frågan . Ni vet ju inte ens vem som äger frågan !Nu ligger bollen hos , som ska ta reda på vem som äger frågan. Vi säger att det är regeringens ansvar att ta fram en handlingsplan. Det handlar om tid för sanering, vilka platser som är aktuella och att man anger risk, så att man tar detta i rätt ordning, precis som säger. Detta måste komma , för vi kan inte sitta och vänta längre.Om ett av dessa skepp bryts sönder är jag övertygad om att vi snabbt får fram en plan, men jag menar att vi måste göra den planen nu och åtgärda problematiken innan oljeutsläppet är ett faktum. Vi är ju överens om detta. Vi måste komma till skott, för det är mycket som står på spel.Även om ett vrak har legat kommer vi för närmare det ögonblick då det bryts sönder. Vi kan inte skjuta på problemet hur länge som helst.Vi är överens om allt, men måste regeringen sätta ned foten och tala om när, var och hur. Låt mig förtydliga detta ytterligare. har kommit med sin rapport. Bollen ligger inte hos . De har i sitt förslag varit väldigt tydliga med att man måste utse en myndighet som ska ta hand om detta. Det kan vara antingen självt, eller Havs- och vattenmyndigheten som ska vara den myndighet som har ansvar för frågan.Utifrån det underlag som finns krävs ett remissförfarande och att man går vidare med en planering. Därmed kan man säga att det är hos regeringen som frågan ligger . Den ligger inte ute hos någon myndighet utan att röra på sig. Precis som säger finns det en risk för att ett vrak bryts sönder. Det vrak som brukar bli symbol för problemet är Skytteren utanför och , som läcker olja. Detta är ingen fråga som man kan låta dra ut , utan den måste komma till en lösning . Havsmiljöfrågorna har ända sedan alliansregeringen tillträdde 2006 varit ett prioriterat politikområde inom miljöpolitiken. Precis som flera har varit inne på tidigare i debatten är detta helt nödvändigt utifrån den utsatta situationen i både och Västerhavet.Tidigare fanns det inte ens ett samlat anslag för detta i statens budget. Därmed var prioriteringen inte lika tydlig. Under förra mandatperioden, 2006-2010, fanns det en havsmiljömiljard. Som andra har framhållit har man under den här mandatperioden anslagit 2,3 miljarder. Man kan alltså tydligt se att detta är högt prioriterat, och prioriteringen blir inte lägre . Som centerpartist med nära koppling till miljöministern känns det viktigt och riktigt, och jag känner mig stolt över att vi har prioriterat havsmiljöfrågorna.Herr talman! Det är i budget och propositioner som regeringen lägger fram sin politik. Att anslå och prioritera havsmiljöfrågorna är ett sätt, att inrätta Havs- och vattenmyndigheten och samla resurserna och kompetensen är ett annat sätt att prioritera frågorna.Det vi behandlar är ett antal motioner från allmänna motionstiden. I ärlighetens namn är det inte i ett motionsbetänkande som vi förändrar världen. Däremot förändrar och förbättrar vi världen genom internationellt samarbete. har varit ordförande i , samarbetsorganisationen för miljö, och vi är det till och med i år.Under ordförandeskapet har regeringen fokuserat på att säkra genomförandet av Helcoms aktionsplan för , att genomföra ministermöten, att förnya organisationen så att Helcoms roll stärks i det regionala havsmiljöarbetet, att stärka Helcoms roll i genomförandet av det direktivet och annan EU-policy som är relevant för och att säkra att Helcoms beslut grundar sig på vetenskapliga rön. Det är fem prioriterade områden som regeringen har lagt fast och som också har bekräftat och ställt sig bakom.Man blir därför nästan lite förundrad över att det i dagens betänkande finns en reservation från Socialdemokraterna som handlar om vad det svenska ordförandeskapet ska prioritera under 2010-2012. Det är kvar, så det känns lite sent påkommet.Jag tycker att vi ska utvärdera det svenska ordförandeskapet i Helcom. Regeringen kommer säkert att göra det. Miljö- och jordbruksutskottet i skulle kunna göra det; man har ju en särskild utvärderingsgrupp. Jag ser gärna att vi gör det. Utifrån de målsättningar som regeringen har lagt fast och som har bekräftat tror jag att en utvärdering kommer att falla väl ut.Vi ska absolut inte slå oss till ro och vara nöjda. Som var inne på i sitt anförande finns det fortfarande stora utmaningar. Det handlar om övergödning, biologisk mångfald, fiske och sjöfart.Sveriges prioritering av havsmiljöfrågor tar inte slut i och med att vi lämnar över stafettpinnen i Helcom till . Den grund vi har lagt bygger danskarna vidare på. Till exempel kommer man vid nästa ministermöte att fastställa utsläppskvoter för fosfor och kväve. Det gör i sin tur marknadslösningar möjliga. Det är inte klart , men jag ser en möjlighet till marknadslösning, att man inte bara har kvoter utan även kan handla med utsläppsrätter. Det är gynnsamt och effektivt på andra områden, och jag tror att det skulle vara gynnsamt och effektivt även på detta område.Det skulle ge en öppning för frågeställning om inte musselodlingarna kan få något. En marknadslösning skulle kunna öppna för det. kan man stödja musselodling genom landsbygdsprogrammet och LOVA, men en marknadslösning med utsläppsrätter för närsalter skulle kunna öppna för stöd till verksamheter som minskar läckaget.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag tänker ge ungefär samma frågeställning som jag gav till - men kanske lite annorlunda ändå. Det handlar förstås om , som jag tog upp i mitt anförande.Min fråga är kort och gott: Är du och beredda att ge ökat skydd? Det som behandlas i utskottsbetänkandet och som det också finns en reservation om handlar om den miljöprövning som pågår av försvarets verksamhet i . Något slags förhållningsregler ska vi ha i - det gäller inte bara ministrar utan även riksdagsledamöter - och pågår det en miljöprövning ska man inte ge sig in och resonera, lägga fram förslag eller kommentera den. Vi vill ha ett starkt skydd för . Låt oss dock först se vad miljöprövningen kommer fram till. Jag noterar att lokala centerpartister går ut starkt och kräver ett ökat skydd. Jag undrar därför om det finns ett stöd i i för detta. Som lokal centerpartist är det rimligt och riktigt att kräva detta. Men vi har olika roller. En miljöminister eller en riksdagsledamot ska inte gå in och kommentera eller styra en pågående rättslig prövning. ligger oss alla varmt om hjärtat. Det är det hav som vi har längst kust till. Det är också ett mycket känsligt hav, vilket vi alla i kammaren glädjande nog är överens om.Sedan 2006 har stått högt på alliansregeringens lista. Vi kristdemokrater som företräder förvaltarskapstanken har arbetat mycket för att få in en helhetsbild i synen på , för att samordna den internationellt inom det området och inom Helcom, vilket är ett viktigt sätt att gå vidare, och för att få till ett samarbete mellan sju EU-länder och så mycket som möjligt få in i detta samarbete. Det är avgörande för framgången och målsättningarna att vi ska uppnå en god ekologisk status 2021.Det har gjorts mycket under det svenska ordförandeskapet. Vi har tillsatt en speciell minister för havsmiljön som också har varit ordförande i . Vi har drivit Baltic Sea Action Plan. Det innebär att man inte bara har trevliga konversationer utan att det är action som gäller för . Man har bland annat bildat en fond, BSAP-fonden, som har avsatt pengar till biogassatsningar i och vattenreningar. På jordbrukssidan har man tagit fram programmen Baltic , Baltic och . Det sistnämnda ska hjälpa till att hantera utsläpp från animalieproduktion i känsliga områden.När överlämnar ordförandeskapet till förväntar vi oss en ekonomisk förstärkning av Helcom med bland annat pengar från EU:s långtidsbudget. Det nya sättet att titta på makroregioner är intressant, och det bejakas av Europeiska unionen.Det har gjorts mycket. Vi lämnar över stafettpinnen till danskarna och hoppas att de förvaltar den väl. Det ska vi följa upp.