bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Dessa medel ska användas till en bonus vid byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Utvärderingar av de stödformer med liknande inriktning som fanns , fram tills den borgerliga regeringen tillträdde, visar att denna typ av stimulans kan få en betydande effekt. En byggbonus måste emellertid kombineras med andra åtgärder för att få tillräckligt genomslag. har vi en ny plan- och bygglag som bidrar till en lång planeringsprocess med ökad administration och osäkerhet. Den nya lagen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas som plan- och byggprocessen behöver effektiviseras och byråkratin minska. Ett ökat bostadsbyggande förutsätter att alla initiativ för att få fram prisvärda bostäder med rimlig lönsamhet måste prövas och tas till vara. Bostadspolitik handlar emellertid inte bara om nyproduktionen utan också om att ge förutsättningar för en fungerande bostadsmarknad och en långsiktigt hållbar förnyelse av bostadsbeståndet. Det behövs incitament för att dagens bostadsbestånd ska kunna användas mer effektivt. Förslag med denna inriktning måste dock vara väl underbyggda och konsekvenserna för bostadsmarknaden som helhet måste vara analyserade. Tyvärr uppfyller inte det förslag om privatuthyrning av bostäder som regeringen lagt fram i årets budgetproposition dessa krav. Omkring 650 000 lägenheter byggda under miljonprogrammet är i behov av upprusning och förnyelse. Enligt olika beräkningar uppgår kostnaden för önskvärda åtgärder till . Problemet är att investeringarna inte alltid är företagsekonomiskt lönsamma. Betalningsförmågan hos hyresgästerna kan också vara begränsad. i ett samhällsekonomiskt perspektiv är emellertid investeringar i upprustning både nödvändiga och lönsamma. För att påskynda renoveringen av bostadsbeståndet föreslår vi att det inrättas ett system där staten, eventuellt tillsammans med berörd kommun, får garantera lån för upprustning av lägenheter i flerbostadshus inom en ram på totalt . Systemet skulle kunna bidra till att täcka finansieringsbehovet för renoveringen av omkring 60 000 lägenheter. Utöver de ovan redovisade åtgärderna behövs insatser på ett flertal områden om den statliga bostadspolitiken ska kunna återupprättas och bidra till en fungerande bostadssektor. Det är då fråga om åtgärder som inte primärt kräver statliga anslag utan snarare ett statligt engagemang i samverkan med kommunerna och bostadsmarknadens parter. Förslag med denna inriktning har lagts fram i motioner från Socialdemokraterna och kommer att behandlas av civilutskottet . Även på det konsumentpolitiska området har Socialdemokraterna lagt fram förslag som är möjliga att genomföra inom ramen för de anslag som föreslås i budgetpropositionen. Sammanfattningsvis anser vi att finansutskottet bör föreslå att ställer sig bakom det förslag om ramen för utgiftsområde 18 som föreslås i den socialdemokratiska partimotionen 2012/13:Fi302. Regeringens förslag, liksom motsvarande förslag i övriga aktuella partimotioner, bör således avstyrkas. Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (MP) (MP) anför: lägger i sitt budgetalternativ fram ett flertal förslag med betydelse för bostadssektorn och konsumentfrågorna. Det behövs en fungerande bostadspolitik som omfattar åtgärder på såväl nationell som lokal nivå. Inriktningen av vårt budgetförslag för bostadssektorn är att bl.a. miljö-, klimat- och energifrågorna ska beaktas i mycket högre grad och att bostadsbristen för unga ska tas på allvar. När det gäller konsumentfrågorna krävs ett betydligt större statligt och kommunalt engagemang. Inom utgiftsområde 18 läggs förslag fram som innebär förstärkt marknadskontroll, utökade informations- och utbildningsinsatser samt stöd till fristående konsumentorganisationer. Förslaget i partimotion 2012/13:Fi303 om utgiftsområde 18 innebär att ramen behöver utökas med 2013 och med 150, 163 respektive för de tre därpå följande budgetåren. ska den utökade ramen användas för de satsningar som kortfattat beskrivs nedan. Ett nationellt bestående av aktörer på bygg- och bostadsmarknaden bör inrättas. Fokus bör ligga på att möjliggöra en ökad byggnadstakt av hyresbostäder lämpliga för unga och studenter. Centrets verksamhet ska bl.a. omfatta spridning av goda exempel på yt- och kostnadseffektiv nyproduktion, stimulera forskning och innovation och generera samarbeten i byggprojekt. föreslår även åtgärder som inte ingår i det nu aktuella ramförslaget för att stimulera tillkomsten av studentbostäder. Det gäller förslag om att direktiven till bör kompletteras så att bolaget ges möjlighet att tillhandahålla studentbostäder och upplåta mark för detta ändamål. Vidare har föreslagit att fastighetsskatten avskaffas helt för byggnader med studentkorridorer. Ett stort antal liv skulle kunna räddas om alla bostäder med radonhalter över gällande riktvärden blev åtgärdade. Anslaget för bidrag till åtgärder mot radon i bostäder bör därför få ett medelstillskott. Dessa medel ska användas till en informationskampanj om riskerna med radon och till att finansiera en därmed ökad efterfrågan på bidrag. Anslaget till bör utökas med för att finansiera flera satsningar. Ett miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för fysisk planering ger möjlighet att utveckla metoder för hur större hänsyn ska tas till natur- och kulturmiljö samt ekologiska och sociala mervärden i planeringsarbetet. Det gäller metoder som bl.a. kan leda till minskat bilberoende, förbättrad kollektivtrafik och ett bra serviceutbud i bostadsområdena. Anslagsökningen ska vidare användas till att stärka arbetet med bullerfrågor i samhällsplaneringen. utsätts alltför många för buller i sin närmiljö. Om vi ska nå målet om en minskning av bullret med utomhus vid bostadsmiljöer till 2020 i förhållande till 1998 är det nödvändigt med åtgärder i den byggda miljön som minskar inslaget av bilism. Medelstillskottet till medger också att arbetet med att motverka fukt- och mögelskador i bebyggelsen kan återupptas. Den tidigare avvecklingen av Fonden för fukt- och mögelskador var mycket olycklig eftersom felkonstruerade hus och allvarliga fukt- och mögelskador fortsätter att vara ett stort problem som kräver insatser från statens sida. har regeringen vidtagit flera åtgärder som har lett till ett successivt försämrat strandskydd. Det stöd som kan utgå till kommunerna genom förordningen (2012:545) om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen bidrar till denna utveckling. Denna stödform, liksom det anslag som finansierar stödet, bör därför avvecklas. har i sitt budgetunderlag pekat på att det krävs en resursförstärkning för att verket ska kunna satsa på vissa särskilt angelägna områden, bl.a. tillsynsarbetet. förslag om ram för utgiftsområde 18 medger ett höjt anslag till som ska användas till att förstärka arbetet med tillsyn och marknadskontroller. Verket har också konstaterat att såväl efterfråge- som utbudssidan på marknaden präglas av en utveckling som går emot allt sämre kunskaper om rättigheter och skyldigheter. Den föreslagna anslagsökningen ska därför också användas för informations- och utbildningsinsatser till barn och ungdomar. ramförslag innebär på konsumentområdet också att anslaget Åtgärder på konsumentområdet kan höjas med . Dessa medel ska användas för stöd till fristående konsumentorganisationer såsom Konsumenter samt till återupprättande av Kilen eller motsvarande organisation med ansvar för stöd till människor som är drabbade av läkemedelsberoende och andra läkemedelsbiverkningar samt till kunskapsspridning i ämnet. För att möjliggöra de angelägna satsningar som kortfattat beskrivits ovan behöver ramen för utgiftsområde 18 utvidgas i enlighet med förslaget i partimotion 2012/13:Fi303. Jag anser att detta förslag bör vinna bifall. Regeringsförslaget och förslagen i övriga partimotioner bör således avslås. Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (SD) (SD) anför: Bostadspolitikens uppgift är att bidra till en fungerande bostadsmarknad och att skapa förutsättningar för ett välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. De omfattande problemen på bostadsmarknaden och ett otillräckligt bostadsbyggande visar emellertid att regeringens bostadspolitik inte förmått att leva upp till detta mål. En omfattande bostadsbrist i delar av landet, studenter som tvingas avstå från en utbildningsplats då de inte hittar ett boende och ett stort antal bostadsområden som är präglade av utanförskap och dåligt underhållna bostäder är några av de problem som regeringen inte förmått hantera på ett godtagbart sätt. redovisar i sin budgetmotion och i kommittémotioner ett antal åtgärder som kan bidra till att minska problemen på bostadsmarknaden. Det gäller åtgärder som underlättar andrahandsuthyrning, stimulerar byggnation av studentbostäder och även i övrigt bidrar till ökad nybyggnation genom förenklade regelverk samt stöd till akuta åtgärder för att få i gång en upprustning av miljonprogramsområdena. Även vårt förslag om att riva upp den s.k. EBO-lagen bör ses som en viktig och nödvändig bostadspolitisk åtgärd som kan bidra till bättre fungerande bostadsområden. Dessa åtgärder berör flera delar av statsbudgeten och såldes inte enbart utgiftsområde 18. Våra förslag som påverkar ramen för utgiftsområde 18 måste emellertid ses tillsammans med förslagen inom andra delar av statsbudgeten. Ett snabbt sätt att öka utbudet av bostäder är att underlätta andrahandsuthyrning och även uppmuntra till uthyrning av del av en bostad. vill därför göra det skattefritt att hyra ut del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Dessa åtgärder kan lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Det statsfinansiella bortfallet skulle bli begränsat medan de samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när bostadsytan i beståndet kan nyttjas på ett mer effektivt sätt. I budgetalternativ avsätts för att underlätta andrahandsuthyrning. Det krävs emellertid också åtgärder som är direkt inriktade på studentbostäderna. utgår full fastighetsavgift för dessa bostäder, till skillnad från bostäder som klassificeras som elevhem. föreslår därför att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder avskaffas. I vårt budgetalternativ avsätter vi 2013 för detta ändamål. Totalt avsätter vi för att stimulera byggandet av studentbostäder. Vi vill också förenkla vissa byggregler för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det kravet på hiss och andra krav på studentlägenheter som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera studentlägenheter. De s.k. miljonprogramsområdena präglas av ett omfattande utanförskap och är dessutom ofta i ett stort behov av upprustning och omstrukturering. Detta är primärt frågor som fastighetsägarna och kommunerna bör ta ett gemensamt ansvar för. Problemen är emellertid så akuta och omfattande och att det nu krävs statliga insatser för att initiera åtgärder som kan leda till att utanförskapsområden åter blir en del av samhället. Miljonprogramsområdena kännetecknas ofta av en hög andel invandrare som står utanför arbetsmarknaden och är fast i bidragsberoende. I dessa områden är det inte ovanligt att grundläggande gemensamma värderingar om jämställdhet och respekt för varandra och våra lagar inte fått genomslag. För att komma till rätta med detta problemkomplex krävs genomgripande reformer och en i grunden annan politik. Det är således inte främst fråga om ett bostadspolitiskt problem, men en satsning på upprustning och omstrukturering av miljonprogramsområdena kan utgöra en del av ett åtgärdspaket för att vända den negativa utvecklingen i våra segregerade bostadsområden. Eftersom upprustningsåtgärder inom dessa områden inte alltid är företagsekonomiskt motiverade finns det ett motiv för att staten ska bidra till att finna finansieringslösningar. föreslår därför ett riktat anslag med stöd i form av ett garantiprogram för upprustning och omstrukturering av miljonprogrammets utanförskapsområden. Risken med alla former av byggsubventioner är att de driver upp byggpriserna och snedvrider konkurrensen. Anslaget bör därför fördelas över tiden så att övriga åtgärder i miljonprogramsområdena hinner få effekt. Vi vill också skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land genom att det införs skattefria underhållsfonder. På ett nytt anslag under utgiftsområde 18 föreslår vi att det avsätts , dvs. totalt under den nu aktuella budgetperioden, för att stimulera upprustning av miljonprogramsområdena. Inom utgiftsområdet är det möjligt att minska anslaget till s.k. hyresgarantier eftersom dessa har kommit till mycket begränsad användning. Minskningen bör uppgå till . De ovan beskrivna åtgärderna med bostadspolitisk inriktning innebär att föreslår att det avsätts totalt 2013 och för att råda bot på de mest akuta problemen på bostadsmarknaden. Jag anser sammanfattningsvis att finansutskottet bör ställa sig bakom förslaget i partimotion 2012/13:Fi219 om en utvidgning av ramen för utgiftsområde 18 med 2013, 2014, 2015 och 2016. bör även ställa sig bakom övriga bostadspolitiska satsningar som beskrivits ovan. Regeringens ramförslag liksom motsvarande förslag i de övriga partimotionerna bör avstyrkas. Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (V) (V) anför: Inom utgiftsområde 18 hanteras anslag med bostadspolitisk och konsumentpolitisk inriktning. anser att behöver en ny bostadspolitik och en konsumentpolitik som kan balansera de kommersiella intressena. Detta är också en utgångspunkt för vårt förslag om ramen för utgiftsområde 18. Våra förslag med betydelse för framför allt bostadspolitiken berör emellertid även andra utgiftsområden samt statsbudgetens inkomstsida. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Hyresrätten har därför en särskilt viktig roll på bostadsmarknaden. Alla billiga hyresrätter behövs. De ska inte dras undan från hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. Omkring 250 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas omkring 160 000 nya bostäder. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga priser, med låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Detta stöd bör finansieras med ett nytt anslag inom utgiftsområde 18 som uppgår till och under de två därpå följande åren till 2 000 respektive . Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter ska omfattas av stödet. Det bör också vara möjligt att få stöd för att bygga om befintliga kontorslokaler m.m. till hyresrätter. vill vidare ge möjlighet till upprustning av bostadsbeståndet för att möta dagens och framtidens behov. Det är emellertid dags att styra om subventionerna från villor och bostadsrätter till en upprustning och förnyelse av miljonprogramsområdena. föreslår därför att dagens ROT-avdrag för villor och bostadsrätter tidsbestäms så att det endast finns kvar t.o.m. utgången av 2013. Den maximala skattereduktionen bör också sänkas till . Vi föreslår i stället ett nytt upprustningsprogram för flerbostadshus. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. är omkring 300 000 av lägenheterna i det s.k. miljonprogrammet inom allmännyttan i behov av upprustning. Vi bedömer att 60 000 bostäder kan upprustas och renoveras energieffektivt med våra förslag. Upprustningsprogrammet finansieras genom skattekreditering och belastar således statsbudgetens inkomstsida. På motsvarande sätt finansieras ett stöd till upprustning av välfärdslokaler och till ombyggnader som leder till bättre tillgänglighet i offentliga och kommersiella lokaler. Inom utgiftsområde 18 innebär vårt budgetförslag att det kan inrättas ett hissbidrag som en ytterligare satsning på att förbättra tillgängligheten i samhället. Vårt ramförslag rymmer även särskilda medel till för informationsverksamhet för bättre upphandlingar i kommunerna och för att motverka ekonomisk brottslighet i samband med bostadsbyggande. Ett särskilt anslag bör också inrättas för information om hur den kooperativa hyresrätten kan utvecklas och stärkas. På det konsumentpolitiska området är bristen på en god konsumentvägledning ett av de stora problemen. förslag om utgiftsområde 18 innebär en kraftig anslagsökning för som ger möjlighet till en nödvändig satsning på den kommunala konsumentvägledningen. De tillkommande medlen ska användas för ett stimulansbidrag riktat till kommunerna. I ett första steg ska se till att det finns tillgång till konsumentvägledning i de största kommunerna. De ovan beskrivna satsningarna innebär att ramen för utgiftsområde 18 bör utvidgas med , och . Därutöver innebär våra förslag att tillräckliga medel reserveras för upprustning av flerbostadshus på den del av statsbudgeten som inte bereds av civilutskottet. Jag anser sammanfattningsvis att finansutskottet bör ställa sig bakom förslaget i partimotion 2012/13:Fi250 om ram för utgiftsområde 18 samt övriga budgetförslag med bostadspolitisk inriktning. Motsvarande förslag i budgetpropositionen och i övriga partimotioner bör avstyrkas. Lagförslagen om privatuthyrning av bostäder (S, MP, SD, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (SD), (V) och (S) anför: I samband med civilutskottets beredning av yttrandet till finansutskottet över ramen för utgiftsområde 18 har förslag väckts om att lagförslagen i budgetpropositionen om privatuthyrning ska överlämnas till finansutskottet för att behandlas i betänkande 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. De aktuella lagförslagen har av kammaren remitterats till civilutskottet för beredning. Vi ser inga skäl till att i detta ärende frångå den ordning som har tillämpat för beredning av civilrättslig lagstiftning. Lagförslagen om privatuthyrning av bostäder (M, FP, C, KD) (FP), (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (M) anför: Vi vill uppmärksamma finansutskottet på en fråga som enligt vår mening borde ha behandlats i civilutskottets yttrande. Det gäller de förslag om lagstiftning om privatuthyrning av bostäder som läggs fram i den del av budgetpropositionen som remitterats till civilutskottet. Lagförslagen syftar till att underlätta privatuthyrning och därmed bidra till ett mer effektivt utnyttjande av bostadsbeståndet. En konsekvens av de nya reglerna blir ett ökat antal upplåtelser och därmed ökade skatteintäkter, eftersom hyran är skattepliktig i den utsträckning den överstiger schablonavdraget. Detta framgår klart av den konsekvensbeskrivning som finns redovisad i propositionen. Vidare framgår det av regeringens redovisning av hur budgetens inkomster har beräknats (budgetpropositionen volym 1) att regeringen har beaktat denna skattekonsekvens i inkomstberäkningen. Ett eventuellt avslag på hela eller delar av regeringens förslag om privatuthyrning får således budgeteffekter. Vi kan emellertid konstatera att de motioner från flera partier som innehåller yrkanden om avslag på lagförslagen helt tycks bortse från dessa budgeteffekter. Inte heller i partimotionerna om statsbudgeten finns någon redovisning av att sådana budgeteffekter har beaktats. Mot denna bakgrund förslog vi i samband med civilutskottets inledande beredning att ärendet skulle bordläggas och att företrädare för regeringen skulle bjudas in för att ge kompletterande underlag i frågan om lagförslagens budgeteffekter. Majoriteten i utskottet bestående av ledamöter från S, MP, SD och V avvisade emellertid detta förslag. Som ett andra alternativ föreslog vi att lagförslagen och aktuella motionsyrkanden skulle överlämnas till finansutskottet tillsammans med ett yttrande från civilutskottet. En sådan ordning skulle möjliggöra en samordnad beredning av lagförslagen och de därtill kopplade budgetfrågorna. Även detta förslag avvisades emellertid av samma majoritet i civilutskottet. Vi anser sammanfattningsvis att frågan om lagförslagens samband med statens budget borde ha klarlagts innan beredningen av sakfrågan om reglerna för privatuthyrning påbörjas. Ramar för utgiftsområdena 8 och 1012 beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget och av budgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt lagförslagen 3.3, 3.5 och 3.12. Utskottet yttrar sig vidare över motsvarande delar i partimotionerna 2012/13:Fi302 av m.fl. (S) yrkandena 35, 11 och 23. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 35, 7 och 9, 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 2012/13:Fi250 av m.fl. (V) yrkandena 35 och 14. Utskottet yttrar sig även över kommittémotion 2012/13:A396 yrkande 1. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i nu berörda delar och avstyrker samtliga motioner. I ärendet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). Regeringen föreslår en utgiftsram på . I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med . Den preliminära fördelningen av utgifterna för utgiftsområde 8 för 20142016 beräknas till 9 267, 9 261 och . Antalet asylsökande bedöms bli väsentligt större än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . Även antalet ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl, exempelvis på grund av anhöriginvandring, bedöms öka. Antalet inskrivna personer i mottagande bedöms också bli betydligt högre 20132016 i förhållande till beräknat i budgetpropositionen . Antalet asylsökande ensamkommande barn bedöms fortsätta öka. Kostnaderna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn är avsevärt mycket högre än för asylsökande i övrigt. Återetableringsstödet föreslås bli förlängt vilket medför kostnader. Regeringen och de gröna har inom ramöverenskommelsen om migrationspolitik kommit överens om att inrätta en fjärde migrationsdomstol vid Förvaltningsrätten i , vilket medför ökade kostnader. Som en del av ramöverenskommelsen med de gröna aviseras i budgetpropositionen förslag om att personer som håller sig undan verkställighet av utvisnings- eller avvisningsbeslut och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om tillstånd ska få laglig rätt till subventionerad vård på samma sätt som asylsökande har tillgång till vård . Detta medför ökade kostnader inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och sociala omsorger. När det gäller barn som vistas i landet utan tillstånd föreslås också en utökad rätt till utbildning. Kostnaden härför belastar utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I partimotion 2012/13:Fi219 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med och för åren 20142016 en minskning med 7 732, 7 767 och . Enligt motionärerna tillhör de länder som i absoluta tal tar emot flest asylsökande.