bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — För att fler ska kunna erbjudas möjlighet att delta i denna verksamhet behöver också socialförsäkringarna bli flexiblare när det gäller arbetstider och möjligheten att pröva arbete eller studier utan att riskera att falla ur försörjningssystemet. Det måste finnas utrymme att misslyckas både en och två gånger utan att riskera att falla ur trygghetssystemen. Vad som ovan anförts om sociala arbetskooperativ bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A303 (V) yrkandena tillstyrks. Arbetshjälpmedel och andra insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A236 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:A296 av Finn m.fl. (M) yrkande 2, 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2012/13:A380 av (M). Att ha ett arbete att gå till, att känna att man fyller en funktion i samhällsbyggandet, att känna gemenskap med arbetskamrater och att få lön för sin insats är något som endast hälften av alla människor med funktionsnedsättning får uppleva . Det har tyvärr länge varit så att personer med funktionsnedsättning i betydligt högre grad är drabbade av arbetslöshet än många andra. För att få in unga personer med funktionsnedsättning i arbetslivet krävs en stark samverkan mellan skolan och Arbetsförmedlingen. de Gröna föreslår att Arbetsförmedlingen erbjuder ungdomar med funktionsnedsättning arbetsinriktad rehabilitering. Det är en stor skillnad mellan att arbeta på daglig verksamhet och på . På daglig verksamhet finns i regel arbetstagare som tidigare gått på verksamhetsträning eller yrkesträning i gymnasiesärskolan. Det är en synnerligen heterogen grupp, där många har behov av det stöd som finns i daglig verksamhet och där arbetsuppgifterna är väl avvägda för just dem. Men det finns också en stor grupp inom daglig verksamhet som skulle klara av ett mer självständigt arbete men som ändå inte platsar på dagens . Ett mellanting mellan daglig verksamhet och behövs. Arbetsinriktad daglig verksamhet finns i en del kommuner och de gröna föreslår en utredning som undersöker möjligheter till riktad arbetsanpassad rehabilitering för unga med funktionsnedsättning. Utredningen bör också få i uppdrag att ta vara på de exempel som finns på arbetsinriktad rehabilitering och undersöka möjligheter att starta en sådan verksamhet i hela landet. Vad som ovan anförts om att en myndighet ges det fulla ansvaret för arbetshjälpmedel bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A236 (MP) yrkandena 1 och 2 tillstyrks. Arbetshjälpmedel och andra insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2012/13:A236 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A296 av Finn m.fl. (M) yrkande 2 och 2012/13:A380 av (M). I Arbetsförmedlingens nationella samråd med företrädare för personer med olika funktionsnedsättningar har det förts fram att har haft svårt att bygga upp en fungerande organisation kring hjälpmedelshanteringen och att myndighetens kompetens på området har urholkats . Det är också vanligt att inte beviljar hjälpmedel som Arbetsförmedlingens utredning har rekommenderat. hänvisar också oftare till arbetsgivarnas ansvar och beviljar alltmer sällan de arbetsanpassningar som är nödvändiga för den enskildes möjlighet att arbeta. En myndighet bör därför ges det fulla ansvaret för alla arbetshjälpmedel. Ansvaret ska omfatta alla personer med funktionsnedsättning oavsett om personen har arbete, söker arbete eller är placerad i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. I budgetalternativ anslås också mer resurser till moderna och flexibla arbetshjälpmedel. Vad som ovan anförts om att en myndighet ges det fulla ansvaret för arbetshjälpmedel bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A303 (V) yrkande 21 tillstyrks. Olycksfallsstatistik, m.m., punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker miljö där de kan utvecklas och där jämställdhet och gemenskap mellan arbetskamrater främjas. Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor minskar inte bara den arbetsrelaterade ohälsan och bidrar till en allmänt förbättrad folkhälsa utan är även en nödvändig förutsättning för en hållbar samhällsutveckling. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet har en central betydelse i detta sammanhang. uppdrag om särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem är viktigt. Ett stort problem är emellertid att arbetsmiljölagstiftningen är utformad utifrån traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Det finns ett tydligt regelverk som avser byggnadsverksamhet, men inom vården, skolan och omsorgen finns få bestämmelser. Vi vill att arbetsmiljölagstiftningen ses över så att den tydligt anpassas efter både kvinnodominerade och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. En väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor är också av stor vikt för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara effektivt. Det statistiska underlaget är också viktigt för arbetsmiljöforskningen. Ett aktuellt och växande problem är de stora mörkertal som antas finnas när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som arbetar tillfälligt i . Därför menar vi att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till som ska ha skyldighet att registrera dessa. Vad som ovan anförts i reservationen bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna 2012/13:202 (V) yrkande 10 och 2012/13:A395 (MP) yrkande 3 i denna del tillstyrks. uppdrag, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A219 av m.fl. (V) yrkande 1. Om de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken ska kunna åtgärdas måste lönerna i de kvinnodominerade branscherna tillåtas öka i en snabbare takt än i de mansdominerade. har i de senaste avtalsrörelserna krävt särskilda jämställdhetspotter för att åstadkomma den effekten i de centrala kollektivavtalen. års lönerörelse slog generaldirektör tidigt fast att myndigheten inte skulle medverka till några avtal som översteg den löneökning på som industriavtalet gav. Det var en tydlig signal till arbetsgivarna att de inte ens behövde förhandla om de jämställdhetssatsningar som bl.a. Handels, och Hotell- och restaurangfacket begärt. uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter märket för löneökningstakten. Men myndigheten ska också verka för jämställda löner. Det är uppenbart att dessa båda mål i praktiken har kommit att stå i motsättning till varandra. menar att begreppet väl fungerande lönebildning per definition även borde omfatta en systematisk utjämning av de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Det skulle knappast innebära en mer omfattande statlig styrning av lönebildningen än den nuvarande tolkningen av begreppet. I synnerhet som den nuvarande tolkningen i praktiken omöjliggör avtal som avviker ens en decimal från den mansdominerade industrins. uppdrag behöver därför ses över och förändras så att det blir möjligt att förena industrinormen med aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2012/13:A219 (V) yrkande 1 tillstyrks. Rehabiliteringsinsatser, punkt 18 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2012/13:A264 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:A295 av Finn m.fl. (M). För personer som har behov av stöd och insatser inom ett flertal områden till följd av en komplex problemsituation där arbetslöshet ingår som en del, och som befinner sig långt från arbetsmarknaden, måste nya och helt andra möjligheter än erbjudas. De ska kunna få tillgång till samlade resurser för att ta sig in på, eller tillbaka till, arbetsmarknaden. Det kan handla om personer som aldrig har fått en chans till jobb till följd av en funktionsnedsättning, om dem som varit arbetslösa eller sjuka eller om dem som av andra skäl behöver ett mer omfattande stöd. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen och delar av och tillföra nya resurser till en gemensam organisation vill vi erbjuda människor en samlad och individuellt utformad handlingsplan för att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. När insatsplanen har godkänts och kvalitetssäkrats ska man få en samlad ram av medel, en påse pengar, för att finansiera och upphandla de olika insatser som krävs från olika aktörer. Det kan vara myndigheter och kommuner men även organisationer eller privata aktörer, allt anpassat efter varje individs särskilda behov. Vi vill lösa problemet för dem som vanligtvis hamnar mellan olika myndigheters ansvarsområden och där ingen aktör har ansvaret för helheten. Det gäller personer som kan ha behov av både utbildning, rehabilitering, praktik och medicinska och sociala insatser kombinerade i ett samlat fungerande handlingsprogram. Förslaget kan ses som en vidareutveckling av Finsam och kräver att barriärer mellan de olika myndigheterna rivs och att resurserna kan användas mer flexibelt och samlat utifrån individens behov. Det innebär både en ambitionshöjning och en förändrad organisation och måste därför byggas upp successivt för att säkerställa kvaliteten både när det gäller bedömningar och insatser. Vad som ovan anförts om en gemensam organisation för stöd till dem som står mycket långt från arbetsmarknaden bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionen 2012/13:A392 (S) yrkande 16 tillstyrks. Omställningsavtal för sjuka, punkt 19 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf232 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkande 10. Arbetslinjen är en av de bärande principerna i sjukförsäkringen. Utgångspunkten är att den som kan arbeta också ska göra det. Men den som är sjuk och därför inte kan arbeta ska ha rätt både till snabb rehabilitering och till ekonomisk trygghet det tar att komma tillbaka till arbete. För att människor ska ha en verklig möjlighet att komma tillbaka till arbete efter sjukdom krävs tillgång till rehabilitering av hög kvalitet. Parterna på arbetsmarknaden har haft en mycket viktig funktion i att skapa stabilitet, inte bara vad gäller löneavtalen, utan också kring försäkringar och andra trygghetssystem. För att underlätta för företag att våga ta steget och anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna. Det gäller inte minst risken för att den anställda blir sjuk. Genom ett omställningsavtal för sjukskrivna kan en struktur skapas så att alla parter tar sitt ansvar. Det skulle innebära att fack och arbetsgivare sluter avtal om resurser för omställning för de personer som blir arbetslösa i och med att de saknar arbetsförmåga för sin tidigare anställning men som bedöms kunna söka andra arbeten. Det skulle ge arbetsgivare ett intresse av att inte hamna i sådana situationer, vilket skulle öka deras drivkrafter att underlätta för en sjukskriven att komma tillbaka. skulle de personer som trots sådana ansträngningar inte har möjlighet att gå tillbaka till sin gamla arbetsgivare få bättre möjligheter att ta sig vidare till nytt arbete i och med mer resurser till omställning. För att få till stånd ett omställningsavtal krävs dock att staten driver på för en överenskommelse. Regeringen bör därför ta initiativ till ett trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att få till stånd ett omställningsavtal vid sjukdom. Vad som ovan anförts om omställningsavtal bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna 2012/13:Sf232 (V) yrkande 7 och 2012/13:Sf381 (S) yrkande 10 tillstyrks. Erfarenhetsdelegation, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 4. Fler äldre i befolkningen betyder mer erfarenhet i befolkningen. Som ett litet land i en globaliserad värld behöver ta till vara den erfarenheten. För samhällsekonomin är gruppen 55+ en allt viktigare grupp i arbetslivet. i arbete fram till , och även längre, är av stor betydelse för den enskilde och för samhällsekonomin. Arbetsmiljö, hälsa och produktionskrav påverkar möjligheten att kunna arbeta längre och likaså välfärdstjänsternas utveckling. har inte alla möjlighet att arbeta fram till pensionsåldern många slits ut eller tvingas ut i arbetslöshet. Det är ett enormt slöseri med människors kraft, som inte ska existera i ett modernt och utvecklande arbetsliv. Att kunna vidareutbilda sig under hela arbetslivet har också stor betydelse för hur många som har möjlighet att jobba fram till pensionsåldern. Det behövs en framsynt strategi för att ta till vara erfarna anställda så att deras kompetens kan komma yngre och nyanställda till del. drabbas många av smygande åldersdiskriminering och fördomar. Svensk arbetsmarknad behöver alla arbetsföra 55+ och vi föreslår därför att regeringen tar initiativ till att tillsammans med arbetsmarknadens parter inrätta en erfarenhetsdelegation. Delegationen ska ha till uppgift att förändra attityden till äldre på arbetsmarknaden så att äldres erfarenhet bättre tas till vara, kartlägga de hinder som finns och föreslå åtgärder för att dessa ska kunna undanröjas. Vad som ovan anförts om en erfarenhetsdelegation bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2012/13:A392 (S) yrkande 4 tillstyrks. Övriga frågor om äldre i arbetslivet, punkt 21 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf371 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:So506 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:A215 av (M). Vi lever ett allt längre och friskare liv. För att långsiktigt säkra pensionssystemets hållbarhet och trygga bra pensioner för breda yrkesgrupper är det viktigt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra för många fler löntagare att arbeta längre. Arbetslivet måste vara så utformat att människor faktiskt orkar jobba till 65-årsdagen. Det kräver bl.a. ökade resurser för kontroll, forskning och utveckling av arbetsmiljöarbetet. Men det krävs också förbättrade insatser för rehabilitering och omställning för att förhindra den utslagning som sker från arbetslivet. Den genomsnittliga pensionsåldern har stigit men det är fortfarande bara hälften av befolkningen som jobbar fram till . Orsaken till att människor lämnar arbetslivet är ofta att man är utsliten kroppen orkar inte längre. Det ställer krav på att arbetsvillkor och arbetsmiljö förändras så att människors inte slits ut utan orkar jobba fram till pensionsåldern. Det behövs mer resurser till forskning kring arbetsmiljöfrågor, särskilt om kvinnors arbetsmiljö. Andra lämnar arbetslivet på grund av arbetslöshet, att den kompetens man har inte efterfrågas eller att man är utsatt för åldersdiskriminering. För att komma till rätta med åldersdiskriminering behövs en attitydförändring som uppvärderar den erfarenhet som finns på våra arbetsplatser. Erfarna medarbetares kompetens ska tillvaratas, t.ex. som mentorer och handledare till yngre och nyanställda. Alla ska ges möjlighet till ett livslångt lärande som ger förutsättningar att hänga med i utvecklingen på jobbet eller byta bana i yrkeslivet. Vad som ovan anförs om äldres delaktighet i arbetslivet bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Sf371 (S) yrkande 3 och So506 (S) yrkande 5 tillstyrks. Arbetslivsforskning, punkt 22 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 19, 2012/13:A264 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:A339 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:A355 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2012/13:A362 av m.fl. (S). Arbetslivsforskningen har minskat drastiskt och skingrats för vinden sedan regeringen lade ned . Vi har varit starkt kritiska till regeringens nedläggning av . Från att ha varit världsledande är nu svensk arbetslivsforskning satt på undantag. och är de enda EU-länderna utan ett arbetslivsinstitut. saknas en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Det krävs att enskilda lärosäten kan prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. Vi menar att det behövs en översyn av möjliga framtida strukturer. Vi föreslår också att staten på ett övergripande sätt ska ange arbetslivsforskningens inriktning, t.ex. genom samverkan eller genom att tillskjuta resurser till universitet och myndigheter eller till forskningsfinansierade råd och andra myndigheter med ansvar för forskning. Dessa myndigheter bör i sin tur svara för närmare inriktning på forskningen. Det inträffar allvarliga arbetsplatsolycksfall och det hänger ihop med hot och våld i arbetet. Poliser, personal inom kriminalvården, lärare, vårdpersonal och personal inom är de grupper som främst drabbas. Psykisk press och hög arbetsbelastning är också vanliga arbetsmiljöproblem. En konsekvens av enformiga arbeten och hög arbetsbelastning är besvär i axlar, armar och händer. Ett nytt arbetsmiljöproblem är att ständigt vara stand by. Det innebär att många tjänstemän ständigt är uppkopplade via mobiltelefon, sms och e-post och det kan vara svårt att stänga ned och vara helt ledig. Dagens arbetsmiljöproblem bör uppmärksammas genom stöd till forskning och utveckling (FoU). Det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet lämnade ett förslag till regeringen om ett nationellt för arbetsmiljö behov och förutsättningar (SOU 2011:60). Regeringen remissbehandlade inte förslaget. I budgetpropositionen föreslås dock att informations- och kunskapsspridningsuppdrag ska utökas till att avse en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Vi tycker inte att detta uppdrag är tillräckligt utan anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag om hur arbetslivsforskningen kan stärkas på ett bättre sätt. Vi anser att arbetslivsforskningen bör samlas i ett nationellt centrum, där arbetslivets forskningsbehov kan formuleras och där kunskaper om pågående forskning kan delges dem som är aktiva i arbetsmiljöarbete på olika sätt. Vad som ovan anförs om en utredning om arbetslivsforskning bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna 2012/13:A202 (V) yrkande 19, 2012/13:A264 (S) yrkande 5, 2012/13:A339 (S) yrkande 2, 2012/13:A355 (S) yrkande 1 och 2012/13:A392 (S) yrkande 28, tillstyrks. Forskning om kvinnodominerade arbetsplatser, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Med en bra arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt kan både kvinnor och män få bättre möjlighet att själva välja när de vill ta ut pension i stället för att tvingas sluta på grund av ohälsa. Den faktiska pensionsåldern och antalet år i arbetslivet har stor betydelse för hur stor pensionen blir eftersom pensionssystemet bygger på livsinkomst. Kvinnors arbetsvillkor påverkar därmed även den framtida pensionen. Könsskillnaderna i bedömningen av arbetsskada är välkända. Det behövs mer forskning om kvinnodominerade arbetsplatsers arbetsskador. Vad som ovan anförts om forskning om kvinnodominerade arbetsplatser bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2012/13:A395 (MP) yrkande 3 i denna del tillstyrks. Övriga arbetslivsforskningsfrågor, punkt 24 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 11. Förebyggande arbetsmiljöarbete räddar liv. Utöver de som dör i arbetsolyckor finns ett stort antal dödsfall som är arbetsrelaterade. Det kan t.ex. röra sig om personer som under sitt arbetsliv kommit i kontakt med asbest. Drygt 100 personer dog på grund av asbestos eller dammlunga 2007. I dessa fall kan man med hög säkerhet konstatera att dödsfallen är arbetsrelaterade. Även dödsfall i andra lung- och luftvägssjukdomar, cancer och hjärt- och kärlsjukdomar kan vara arbetsrelaterade. I en rapport som gjorts på uppdrag av anges att åtminstone 800 arbetsrelaterade dödsfall sker i nämnda sjukdomar . Det måste därför satsas mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall. Människor som utsätts för risker i arbetet ska inte behöva arbeta ensamma. Riskfyllt och farligt ensamarbete måste därför fasas ut. I AML anges att teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll ska utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Även löneformer och förläggning av arbetstid ska beaktas och arbetsgivaren ska även beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av ensamarbete. Utvecklingen mot det s.k. 24-timmarssamhället innebär ökad belastning på arbetstagare socialt, psykiskt och fysiskt. De som ofta arbetar och nätter arbetar också ofta ensamma och löper risk att utsättas för våld och hot. Det gäller allt fler inom kvinnodominerade serviceyrken som t.ex. butiksbiträden och restaurangpersonal. Faktorer som bidragit till att ensamarbetet brett ut sig är ett ökat antal små företag, hårda rationaliseringar, omorganisationer på arbetsplatserna, upphandlingar där det billigaste alternativet väljs och ny teknik som möjliggör mer ensamarbete. föreslår krafttag i syfte att fasa ut det riskfyllda ensamarbetet. För att uppnå detta krävs en strategi och målinriktade insatser inom flera områden. Det är t.ex. av största vikt att sanktionssystemet görs effektivare och att inspektionsverksamhet ökar i syfte att upptäcka och åtgärda brister i utsatt ensamarbete. Ett forsknings- och utvecklingsarbete bör inledas för att ta fram en samlad strategi för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt ungas utsatthet. Vad som ovan anförts om arbetslivsforskning bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2012/13:A202 (V) yrkandena 9 och 11 tillstyrks. Anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S) anför: är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden.