bet · H001FiU1 · 2012-11-13 00:00:00 — Huvuddelen av ramökningen läggs på anslaget för banhållning medan anslaget för väghållning ökas 2013 för att åren därefter minska jämfört med regeringens förslag. Omfattande medel läggs också på statlig medfinansiering av kollektivtrafik. Målet bör vara att andelen resor med kollektivtrafiken fördubblas . vill se en satsning på utbyggd tunnelbana i . Privatbilismens ökningstakt bör avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. behöver snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre ska mötas med högre kunskapsinnehåll och en resurseffektivare produktion. Samverkan mellan företag, universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. De strategiska innovationsprogrammen bör inriktas mot övergripande samhällsutmaningar inom områden som klimat, åldrande befolkning och globalisering. vill avsätta i syfte stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Också industriforskningsinstitutens verksamhet ska stärkas, särskilt med inriktning mot miljöteknik och innovation. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Det behövs mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. vill att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. För att stärka sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet föreslår motionärerna att s.k. egenkapitalbevis införs enligt norsk modell. AP-fondernas placeringsregler bör ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. med upp till 10 anställda bör helt slippa betala sjuklön. Därefter föreslås en avtrappning i företag med 1115 anställda. vill slopa den ineffektiva nedsättningen i socialavgifter för företag som anställer unga. Också nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre bör slopas då det bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. Restaurang- och cateringmomsen bör återställas då sysselsättningseffekterna är närmast obefintliga. bedömer att nivån på den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig och att det finns utrymme att höja den ytterligare, till . Enligt motionärerna skulle den effektiva bolagsskatten (den skatt som faktiskt betalas in efter olika avdrag) då hamna på . Dessa förändringar innebär högre skatteinkomster jämfört med regeringens förslag. står bakom regeringens förslag om effektivare begränsningar av ränteavdrag. behöver en ny bostadspolitik. mål är att det ska byggas 40 000 nya bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Motionärerna vill införa ett statligt investeringsstöd för att stimulera till ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga priser och med bästa möjliga miljöhänsyn. Investeringsstödet föreslås omfatta 2013, 2014 och 2015. För att komma till rätta med den akuta bristen på bostäder föreslås därutöver medel för ombyggnadsstöd för att göra om befintliga kontorslokaler m.m. till hyresrätter. Stora upprustningsbehov finns i lägenheterna i de s.k. miljonprogrammen. föreslår ett nytt upprustningsstöd för flerfamiljshus som omfattar 2013 och 2014 och 2015. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Marknadsvärdet bör tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad som är fallet . Villor med ett taxeringsvärde på eller mer bör förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . bör begränsningsregeln i fastighetsskatten finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med ca . Möjligheten till uppskov med reavinsten vid försäljning av bostad bör tas bort. I ett första steg föreslås att taket sänks till . välkomnar regeringens förslag om att sänka fastighetsskatten på hyresrätter men vill gå längre och anser att skatten helt ska slopas. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Regeringens förslag om att höja schablonavdraget för att hyra ut i andra hand avvisas, vilket beräknas öka skatteinkomsterna med . anser att nuvarande ROT-avdrag bör tidsbestämmas. Den maximala skattereduktionen bör sänkas till 2013 och avskaffas helt 2014. Förslaget ökar skatteintäkterna med ca 2013 och med ca 2014 och 2015. I syfte att minska hushållens skuldsättning anser att det bör införas ett amorteringskrav på alla nya bostadslån med en belåningsgrad som överstiger . politik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor. Arbetsrätten behöver stärkas på flera områden, bl.a. genom rätt till fasta jobb på heltid, bättre skydd för utstationerade arbetstagare och skärpta krav på dem som vill anställa arbetskraftsinvandrare. Kraven på arbetsgivare att bedriva aktivt jämställdhetsarbete bör skärpas. Vidare behövs ett systematiskt förebyggande arbete för att minska ohälsan i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiken bör understödjas av en offensiv utbildningspolitik. Trots en hög arbetslöshet saknas yrkesarbetare inom flera branscher och yrken. Antalet platser i komvux och yrkesvux bör utökas, likaså antalet platser i och arbetsmarknadsutbildningen. Vidare bör fler högskoleplatser införas och anslagen höjas till forskning och forskarutbildning. I syfte att öka kvaliteten på utbildningen föreslås medel till utökad undervisningstid inom humaniora och samhällsvetenskap. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är enligt motionärerna en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher. I stället bör medel läggas på Arbetsförmedlingens egen verksamhet som går att kontrollera och utvärdera. Garantiprogrammen bör slopas och resurser i stället läggas på aktiva åtgärder med högre kvalitet. De som redan är placerade i fas 3 ska erbjudas alternativa insatser i form av anställning till avtalsenliga villkor eller utbildning. Reglerna för nystartsjobben bör ändras. vill även införa företagsvikariat. utbildningspaket innehåller 23 000 utbildningsplatser för unga inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux och . I paketet ingår drygt 8 000 platser reserverade för att unga arbetslösa ska kunna läsa in gymnasiekompetens med ett särskilt studiestöd som motsvarar studiemedelsbeloppet. Medel bör avsättas till ett stimulansbidrag så att fler kommuner, landsting och ideella föreningar kan anordna sommarjobb för skolelever. Motionärerna vill genomföra ett treårigt generationsväxlingsprogram i arbetslivet med trainee- och lärlingsanställningar samt utbildningsvikariat. Satsningen möjliggör sammanlagt 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa. Enligt motionärerna bör storbankernas övervinster genom en engångsbeskattning på sättas i produktiv användning i syfte att motverka ungdomsarbetslösheten. Arbetslöshetsförsäkringens utformning och legitimitet är avgörande för en flexibel arbetsmarknad som präglas av strukturomvandling, produktivitetsutveckling och rörlighet. vill höja taket i försäkringen till och golvet till . Beloppen bör indexeras till löneutvecklingen. Vidare höjs ersättningsnivån till under hela ersättningsperioden. Antalet karensdagar bör minskas och helt tas bort, likaså 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Arbetslöshetsavgiften bör avskaffas och avdragsrätt införas för medlemsavgift i a-kassa. föreslår också medel för en kraftig förstärkning av grundförsäkringen så att fler som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden ska kunna ta del av den. föreslagna reformering av arbetslöshetsförsäkringen beräknas kosta ca 2013. vill avskaffa jobbskatteavdraget stegvis till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Som ett första steg föreslår motionärerna att jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . För månadsinkomster utgår inget jobbskatteavdrag. Det reducerade jobbskatteavdraget beräknas öka skatteinkomsterna med . Motionärerna vill också se en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. anser att i ett så rikt land som bör alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på ett antal sociala tjänster som sjukvård, skola m.m. Tjänsterna ska fördelas efter behov och finansieras gemensamt. Lagen om vårdvalssystem bör rivas upp. avvisar regeringens förslag om att höja taket i högkostnadsskyddet. föreslår att den s.k. kömiljarden avskaffas och ersätts med en vårdplatsgaranti. 20132015 bör avsättas för 1 000 nya vårdplatser. 20132015 bör också avsättas till förebyggande arbete mot ohälsa. föreslås till specialistutbildning för sjuksköterskor. föreslår höjt inkomsttak för maximal sjukpenning och vill förändra hur den sjukpenningsgrundande inkomsten beräknas. Förslaget innebär höjda ersättningsnivåer i såväl sjukförsäkringen som föräldraförsäkringen och leder till ökade utgifter på . Motionens förslag om höjd sjuk- eller aktivitetsersättning samt en höjning av bostadstillägget för de som får sjuk- eller aktivitetsersättning innebär ökade utgifter på 1,6 miljarder . Flera åtgärder föreslås för att minska barnfattigdomen: höjningar av bostadsbidraget, umgängesbidraget samt underhållsstödet. Förslagen beräknas leda till ökade utgifter på . välkomnar regeringens förslag till höjd grundnivå i föräldraförsäkringen men föreslår en ytterligare höjning till per dag. Kostnaden för höjningen är beräknad till , utöver regeringens förslag, . För att förbättra kvaliteten och öka bemanningen inom äldreomsorgen föreslår ökade utgifter på . Införandet av ett tak på för hemtjänst innebär ökade utgifter på . föreslår en höjning av garantipensionen med vilket innebär ökade utgifter på för perioden 20132015. Motionärerna anser att en genomgripande pensionsreform är nödvändig och föreslår att en parlamentarisk utredning tillsättas med uppgift att föreslå ett nytt pensionssystem. Utöver redan nämnda förslag inom välfärdsområdet anser motionärerna att en värdesäkring av statsbidragen bör genomföras vilket beräknas leda till utgifter på , och . Bland övriga riktade satsningar finns förslag på ett treårigt investeringsstöd på för att rusta upp offentliga lokaler samt ett särskilt stöd på för att öka tillgängligheten i offentliga lokaler. föreslår vidare att RUT-avdraget avskaffas. De ökade skatteintäkterna används för att finansiera 15 000 barnomsorgsplatser , nätter och vilket leder till ökade utgifter på 1,85 miljarder , samt för att kunna erbjuda barn till föräldralediga och arbetslösa förskola . Som princip anser att vinstsyftande bolag inte ska få driva välfärdsverksamheter som finansieras med offentliga bidrag. föreslår att avsätts 20132015 för statsbidrag till de skolor eller elever som har störst behov. bör också 1 miljard i riktade statsbidrag avsättas för att öka lärartätheten, för att minska barngrupperna inom fritidsverksamheten och för att erbjuda elever i frukost i skolan. Energi-, klimat- och miljöpolitik Vindkraft och solenergi är två stora områden där staten kan bidra till en kraftfull utveckling av grön framtidsteknik. anser att kärnkraften bör avvecklas och att det bör sättas ett mål om förnybar energi till 2040. Gynnsamma förutsättningar bör skapas för svensk vindkraftbransch genom ett branschprogram där staten, akademier, kommuner, näringen och facket ingår. Vidare föreslås ett investeringsstöd för solceller och stöd till solvärme samt ytterligare medel till energiforskning. Nationella målsättningar och styrmedel för energieffektivisering bör skärpas. Lokala aktörer bör ges ökat stöd för satsningar på bl.a. grön teknik. Exempelvis föreslås ett brett spektrum av energieffektiviseringsåtgärder inom bostadssektorn. ska tillhöra de ledande länderna i världen vad gäller klimatomställning. Utsläppen av fossila växthusgaser bör minska med till 2020 och till 2050. Motionärerna föreslår ett nytt klimatprogram för kommuner, landsting och företag där lokala åtgärder för utsläppsminskningar stimuleras. Motionärerna vill se ett separat klimatbistånd. Satsningarna finansieras bl.a. genom att intäkterna från EU:s utsläppshandel oavkortat går till klimatbistånd och klimatprogram. För att ska uppnå målen för biologisk mångfald anser att det krävs kraftigt ökade anslag för skydd av värdefull natur. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård tillför totalt, utöver regeringens förslag, ca 2013, 2014 samt 2015. Utgiftsområde 21 Energi tillförs sammantaget ca 2013 och 2014 samt 2015. Skatter och avgifter är viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. anser att koldioxidskatten bör höjas . För att kompensera personer med låga inkomster och boende i glesbygd föreslår motionärerna bl.a. sänkt fordonskatt i 35 glesbygdskommuner och bidrag till efterkonvertering av äldre fordon. En kilometerskatt införs för tunga fordon. Även flyget ska bära sina egna kostnader och vill därför införa en skatt på inrikesflyget. För att värna de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss bör det lagstiftas om tonnageskatt. Övergödningen i ska motverkas, bl.a. genom en skatt på handelsgödsel och höjd skatt på bekämpningsmedel. föreslår lägre ramar för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 20132015 jämfört med regeringens förslag. för ekonomisk styrning på EU-nivå EU och dess medlemsstater har vidtagit en rad beslut för att stärka den ekonomiska och budgetmässiga samordningen för EU som helhet och för euroområdet i synnerhet. Detta mot bakgrund av den globala ekonomiska krisen och dess effekter för EU:s medlemsstater. Det befintliga regelverket för ekonomisk-politisk samordning visade sig otillräckligt för att förhindra att en offentlig finansiell kris utvecklats i flera av EU:s medlemsstater. För att åtgärda detta har EU stärkt regelverket genom att bl.a. anta ett lagstiftningspaket om stärkt ekonomisk styrning, det s.k. 6-packet. Paketet, som trädde i kraft , består av fem förordningar och ett direktiv som bl.a. stärker stabilitets- och tillväxtpakten, introducerar ett nytt förfarande vid alltför stora makroekonomiska obalanser, utökar möjligheten till utdömandet av sanktioner mot euroländer, samt fastställer nya krav på medlemsstaternas nationella budgetramverk. Den förstärka ekonomiska styrningen rör i samtliga delar förutom två av förordningarna som avser sanktioner som endast rör . presenterade kommissionen ytterligare två förslag till förordningar om stärkt ekonomisk styrning i euroområdet. Förslagen kan ses som en vidareutveckling av det antagna lagstiftningspaketet. Förslagen till förordningar för stärkt ekonomisk styrning innebär dels utökad övervakning av krisländer samt regler för hur ett alltför stort underskott ska korrigeras, dels stärkt övervakning av den nationella budgetpolitiken. Båda förordningarna gäller endast medlemsstater med euron som valuta. Arbetet med förslagen pågår i form av diskussioner mellan kommissionen, rådet och . Vid diskuterades hur budgetdisciplinen i ytterligare kan förstärkas, vilket mynnade ut i ett uttalande från stats- och regeringschefer om att upprätta ett mellanstatligt avtal mellan . En förhandling om avtalet, som kom att kallas en finanspakt, inleddes . Regelverket i finanspakten innebär striktare budgetregler för och har inrättats för de 17 . Avtalet innehåller bl.a. krav på att medlemsländerna, samt övriga länder som väljer att delta, efter det att pakten har trätt i kraft inför lagligt bindande regler om en balanserad budget där det strukturella budgetunderskottet inte får vara större än av BNP. Vid förklarade statsminister att vill gå med i finanspakten. En proposition om finanspakten är aviserad . Den europeiska och till beslutade att introducera en ny årscykel för granskning av medlemsstaternas struktur- och finanspolitik, den s.k. europeiska planeringsterminen. Den europeiska planeringsterminen syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av medlemsländernas åtgärder inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (EU 2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. Den europeiska avslutades formellt när antog de landsspecifika rekommendationerna. Rekommendationerna är inte bindande för medlemsländerna, men utgör en viktig del i genomförandet av EU 2020 och den europeiska planeringsterminen. I det formella rådsbeslutet rekommenderas att vidta följande åtgärder: Bibehålla en sund ställning i de offentliga finanserna fr.o.m 2012 genom att genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det medelfristiga budgetmålet fortsatt uppnås. Vidta ytterligare förebyggande åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna på medellång sikt, inbegripet genom att främja försiktig utlåning, minska systemskevheter som gynnar skuldfinansiering vid bostadsinvesteringar, och genom att ta itu med de problem som följer av begränsningar i fråga om bostadsutbud och hyresreglering. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden för ungdomar och andra utsatta grupper, t.ex. genom att förbättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Se över effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen. Vidta ytterligare åtgärder i det kommande lagförslaget om forskning och innovation för att förbättra spetsforskning och inrikta sig på en förbättrad kommersialisering av innovativa produkter och utveckling av ny teknik. Regeringen svarar på var och en av de fyra rekommendationerna i budgetpropositionen (Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, s. 454458). Enligt regeringen ligger rekommendationerna till i huvudsak i linje med regeringens politik. Proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem I propositionen redovisar regeringen behovet av åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden 20142025 och lämnar förslag till ekonomisk ram och vägledning för prioritering i den planering av åtgärder i nationell plan som följer beslut. Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen ska uppgå till totalt . Vidare föreslås att avsätts för drift och underhåll och reinvestering av statliga järnvägar och för drift och underhåll av statliga vägar. Resterande delar av ramen, , ska enligt regeringens förslag användas för att utveckla transportsystemet så att det klarar nuvarande och framtida krav på hållbarhet och för att göra det varaktigt robust. Regeringen föreslår även att planeringsramen för investeringar i vissa statliga väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till totalt för perioden 20102025. De åtgärder som prioriteras i den fortsatta planeringen ska vara samhällsekonomiskt effektiva, bidra till en begränsad klimatpåverkan och en optimal användning av transportsystemet samt till att uppfylla de transportpolitiska målen. Åtgärderna i den långsiktiga nationella planen kan utökas genom att den statliga satsningen kombineras med finansiering från andra intressenter. Proposition 2012/13:30 Forskning och Innovation I propositionen ger regeringen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringens bedömning är att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktiga instrument för att höja kvaliteten på svensk forskning. Forskning av hög kvalitet kan bättre bidra till medborgarnas välfärd, samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft och en hållbar utveckling. I propositionen redovisar regeringen närmare hur de medel som föreslagits i budgetpropositionen ska fördelas. Proposition 2012/13:14 Skattereduktion för läxhjälp överlämnade regeringen en proposition till om skattereduktion för läxhjälp. I propositionen föreslås att hjälp med läxor och annat skolarbete till elever i grund- och gymnasieskolan ska omfattas av skattereduktionen för hushållsarbete fr.o.m . Proposition 2012/13:20 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst överlämnade regeringen en proposition till om inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Myndigheten kommer att överta tillsyns- och tillståndsverksamheter från . Inspektionens uppgifter ska främst bestå av tillsyn och tillståndsgivning inom socialtjänst, verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. Aktuella prognoser för de offentliga finanserna från KI, ESV och RGK Beräkningarna inför () prognos avslutades . Prognosen baseras på att regeringen genomför ofinansierade åtgärder på 2013 och för perioden 20142016. KI:s prognos på utrymmet för ofinansierade reformer utgår från överskottsmålet. KI bedömer att det konjunkturjusterade sparandet ska uppgå till av potentiell BNP när ekonomin är i balans, dvs. när BNP-gapet är slutet . Enligt KI ökar detta sannolikheten för att det faktiska sparandet i genomsnitt uppgår till av BNP eftersom BNP-gapet, så som KI mäter det, i genomsnitt varit negativt. Med KI:s prognos på ofinansierade åtgärder 2013 är det konjunkturjusterade sparandet lägre än av potentiell BNP 2013. Av detta drar KI slutsatsen att finanspolitiken därför måste föras i en åtstramande inriktning de efterföljande åren för att klara överskottsmålet och att utrymmet för permanenta ofinansierade åtgärder därmed är begränsat framöver. Det utrymme på för perioden 20142016 som KI bedömer finns, uppstår eftersom de offentliga utgifterna ökar långsammare än de offentliga inkomsterna i avsaknad av diskretionära beslut. Eftersom KI:s prognosarbete avslutades innan finansministern presenterade en prognos på där det framgick att regeringen planerade att genomföra ofinansierade reformer på 2013, så ingår inte denna information i KI:s prognos. I stället kommenterar KI detta i en fördjupningsruta (s. 1516). De beräkningar som KI gör utgår från att nivån på det konjunkturjusterade sparandet 2016 är detsamma som i den ursprungliga prognosen. Eftersom utgångspunkten där är att överskottsmålet ska , kan man se skillnaden i KI:s prognos över finanspolitiken och regeringens förslag som att utrymmet för permanenta ofinansierade åtgärder tas i anspråk tidigare i perioden. KI konstaterar att regeringen är mer optimistisk om utvecklingen av BNP och arbetslösheten framöver, vilket ger ett större utrymme för ofinansierade åtgärder. KI har också gjort en översiktlig beräkning av hur den makroekonomiska utvecklingen sammantaget skulle påverkas med mer i ofinansierade åtgärder 2013 och mindre i ofinansierade åtgärder 20142016. Effekten av den mer expansiva finanspolitiken är att BNP-tillväxten blir ett par tiondels procentenheter högre 2013 och något lägre 20142015. Arbetslösheten kommer att börja falla något tidigare. Men BNP-nivån och sysselsättningen 2016 är i stort sett identisk med prognosen. Ur konjunkturell synvinkel är det enligt KI bra att genomföra ofinansierade åtgärder 2013 när konjunkturläget är svagt. Men eftersom utrymmet för permanenta ofinansierade åtgärder enligt KI:s bedömning är begränsat innebär det att finanspolitiken måste ges en stram inriktning 20142016 för att överskottsmålet för de offentliga finanserna ska uppnås. Tabell 2.25 Aktuella prognoser för de offentliga finanserna från KI, ESV och RGK Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP respektive potentiell BNP Källa: Budgetpropositionen , KI:s rapport , ESV:s prognos Statens budget och de offentliga finanserna, .