bet · GZ01AU6 · 2012-03-06 00:00:00 — Det är processen och inte dokumentet i sig som är avgörande för resultatet. Även reglerna för lönekartläggning och analys är viktiga. Handlingsplanen för jämställda löner kan betraktas som en del av jämställdhetsplanen, eftersom den ska redovisas där. Enligt utskottets åsikt är det naturligt att handlingsplanen för jämställda löner upprättas med motsvarande periodicitet som jämställdhetsplanen och avser samma kategorier arbetsgivare. I fråga om kretsen av arbetsgivare som ska upprätta jämställdhetsplan respektive plan för jämställda löner ställer sig utskottet bakom nuvarande reglering, dvs. att gränsen ska gå vid 25 arbetstagare. Arbetsgivare med färre anställda än så ska alltså inte behöva upprätta planer. Utskottet vill understryka att det här enbart handlar om upprättandet av planer, inte det aktiva arbetet och kravet på lönekartläggning som gäller för alla arbetsgivare. De nya regler för jämställdhetsplaner och planer för jämställda löner som infördes genom diskrimineringslagen fr.o.m. ska ses i ljuset av regeringens ambition om regelförenkling. Åtgärden bör minska många arbetsgivares administrativa börda. Tidsåtgången för arbetet med lönekartläggning minskar och därmed också kostnaderna. Utskottet menar att regeländringarna i praktiken inte bör ha några större negativa effekter på arbetet med jämställdhet på arbetsplatserna. Med detta avstyrks motionerna A1 (S) yrkande 5 och A274 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om kvotering i bolagsstyrelser. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservationerna 6 (S, MP, V) och 7 (SD). I skrivelsen anförs att det råder könsbalans i politiken men inte i näringslivet. Näringslivets toppositioner är de mest mansdominerade i samhället. har det skett en liten ökning av andelen kvinnliga ledamöter i bolagsstyrelserna, men förändringen går mycket långsamt. Socialdemokraterna begär i följdmotion A1 yrkande 4 ett tillkännagivande om att lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser. Enligt partiet är det ett slöseri med resurser att så få kvinnor finns representerade i bolagsstyrelser och i företagsledningar. Den frivilliga vägen som provats har inte gett önskat resultat. De statliga företagen ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet och aktivt sträva efter att ta till vara de kompetenser som både kvinnor och män besitter, framför allt när det gäller tillsättningar på chefspositioner. (SD) framhåller i följdmotion A2 yrkande 4 i denna del att kvotering ska vara förbjuden i all offentlig verksamhet. Enligt motionären innebär kvotering inte någon positiv särbehandling, som vissa av dess förespråkare gör gällande. Tvärtom innebär kvotering i samtliga fall att någon annan diskrimineras. Det är också ett steg bort från en jämställd arbetsmarknad om den offentliga sektorn börja anställa på grundval av kön och inte kompetens. (FP) föreslår i motion A211 att ett nationellt jämställdhetsindex inrättas. Motionären hänvisar till att kvinnors representation i bolagsstyrelser ökat endast marginellt . Inte heller har andelen kvinnor i ledningsgrupperna ökat mer än någon procent . Genom ett nationellt jämställdhetsindex kan man arbeta med positiva förebilder och premiera goda insatser. Indexet mäter och rangordnar företag efter parametrar såsom hur stor andel kvinnor i företaget som arbetar med resultatansvar och hur aktivt jämställdhetsarbetet bedrivs. Det utgår från grundsynen att en ökad jämställdhet är bra för den enskilde, företaget och samhället. (M) begär i motion A296 ett tillkännagivande om ökad makt och ökat inflytande för kvinnor. Enligt motionären måste det bli enklare för kvinnor att starta eget företag. Det bidrar till att kvinnor får en större arbetsmarknad, möjlighet att välja bland fler arbetsgivare och en högre lön. Det bidrar dessutom till att kvinnor får ökade möjligheter till att påverka sina arbetsuppgifter och arbetsmiljöer. Skatteminskningen på för hushållsnära tjänster är viktig för många kvinnor, både som en möjlighet att starta eget företag och som en avlastning i hemmet. m.fl. (SD) föreslår i motion A378 yrkande 5 att kvotering i offentlig verksamhet förbjuds. Enligt motionärerna innebär kvotering i samtliga fall att någon annan diskrimineras. Det är också ett steg bort från en jämställd arbetsmarknad om den offentliga sektorn börjar anställa på grundval av kön och inte kompetens. Varje organisation, yrkeskategori eller arbetsplats måste bestå av kvinnor och män. Dock måste samhället tydligare erkänna att fysisk styrka är avgörande i vissa yrkeskategorier. Utskottet kan konstatera att de rådande förhållandena när det gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser är otillfredsställande. I likhet med civilutskottet som tidigare behandlat frågan om könskvotering i bolagsstyrelser (se t.ex. bet. 2009/10:CU13, bet. 2010/11:CU15, bet. 2011/12:CU6) anser utskottet att förhållandena ger anledning till eftertanke, men att det inte bör komma i fråga att lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening bör en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i bolagsstyrelser i första hand främjas med andra medel. Utskottet vill här understryka att man enligt Svensk kod för bolagsstyrning10[ Kollegiet för svensk bolagsstyrning, 2010. Svensk kod för bolagsstyrning.] ska eftersträva en jämn könsfördelning i styrelsen och att vissa bolag enligt noteringskraven på Stockholmsbörsen är skyldiga att tillämpa koden. Utskottet kan konstatera att arbetet med att öka andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser har gett resultat. Andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser uppgår till , vilket kan jämföras med börsbolagens (skr. 2010/11:140). Andelen kvinnor som är styrelseordförande ökar och uppgår nu till , jämfört med då motsvarande siffra var . Det har skett en rejäl förbättring jämfört med då siffran var . Andelen kvinnor i ledningarna för de statligt ägda företagen ökar också. av vd:arna är kvinnor, vilket är en rejäl ökning jämfört med då andelen var . Andelen kvinnor i ledningsgrupperna har också ökat, från . I sammanhanget vill utskottet framföra att beslutade om riktade insatser för att främja kvinnors företagande och för att stärka kunskaperna om kvinnors företagande. Satsningen omfattade under 20072009 (bet. 2006/07:NU1). beslutade att denna insats skulle förlängas och omfatta ytterligare (bet. 2009/10:NU1). Uppföljningen visar att programmet i mycket stor utsträckning har stärkt kvinnor som redan driver företag i deras företagande och att de som vill starta eller ta över ett företag har fått ökade kunskaper inom området. Insatserna har bidragit till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag och att företag som drivs av kvinnor utvecklas och växer. Dessutom har insatserna bidragit till ökad kunskap och kompetens i fråga om kvinnors företagande. Utskottet vill dessutom framhålla att regeringen har tagit initiativ till ett nationellt styrelseprogram för kvinnor Styrelsekraft för att synliggöra kvinnors företagande och inspirera kvinnor att starta företag. Det är ett exklusivt mentorsprogram som syftar till att ge högt kvalificerade kvinnor tillgång till befintliga styrelsenätverk och möjlighet att vidareutveckla sin kompetens inom styrelsearbete. Uppföljningen av programmet visar att mentorsinsatserna i stor utsträckning har gett möjlighet att diskutera frågor som är viktiga i styrelsesammanhang. En stor andel av deltagarna anger även att styrelseutbildningen gett ökade kunskaper i styrelsearbete. Totalt anger att de tillfrågats om styrelseuppdrag under projektets gång och har tillfrågats om ett nytt arbete eller nya arbetsuppgifter. Utskottet noterar även att regeringen beslutat att lämna bidrag till () för att samordna och genomföra en del av ett fyraårigt program vars syfte är att främja kvinnors företagande. Satsningen är en fortsättning på de nyssnämnda programmen som genomförts 20072010. disponerar för genomförande av insatser för att främja kvinnors företagande. Av medlen ska använda högst i syfte att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser, såväl i statligt ägda bolag och myndigheter som i privata företag. Inom ramen för programmet ska minst 100 kvinnor tilldelas stipendier för valfri ledarskaps- eller styrelseutbildning och erbjudas att delta i ett mentorskapsprogram. Utskottet noterar dessutom att regeringen gav i uppdrag att samordna och genomföra en del i ett fyraårigt program för att främja kvinnors företagande. Med hänvisning till det ovan anförda vidhåller utskottet sitt ställningstagande att en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser bör främjas med andra medel än lagstiftningsvägen. Motionerna A1 (S) yrkande 4, A2 (SD) yrkande 4 i denna del och A378 (SD) yrkande 5 avstyrks. Utskottet anser inte heller att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna A211 (FP) och A296 (M). Även dessa motioner avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om jämställt föräldraansvar och relaterade frågor. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservationerna 8 (S, MP) och 9 (SD). I skrivelsen anförs bl.a. att föräldrapenning gör det möjligt för kvinnor och män att vara borta från arbetsmarknaden , utan att lämna den permanent, vilket bidrar positivt till kvinnors sysselsättningsgrad. Längre perioder av föräldraledighet kan dock missgynna karriärutvecklingen. Av skrivelsen framgår också att föräldrapenning till största delen tas ut av kvinnor, men att männens uttag har ökat successivt sedan föräldrapenningen infördes , från av dagarna till 2000 och vidare till 2010. I skrivelsen anförs vidare att kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet än män. Uppgifter från () tidsanvändningsstudie visar att kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket sett över alla veckans dagar, vilket är drygt . Medan kvinnor har ökat sitt förvärvsarbete och minskat hemarbetet sedan den förra tidsanvändningsstudien har männen minskat förvärvsarbetet och ökat hemarbetet. Av SCB:s enkät- och registerstudie om jämställt föräldraskap (dnr S2009/44769/SF), som mäter den upplevda arbetsfördelningen, framgår bl.a. att kvinnor upplever att de utför mer hushållsarbete medan män upplever att de utför mer underhållsarbete. Omsorgen om barn är den uppgift som både män och kvinnor upplever att de delar mest lika. upplever kvinnor att de utför nästan allt hushållsarbete. I rapporten konstateras att en mycket liten andel kvinnor respektive män upplever att de delar lika sett till samtliga aktiviteter. Socialdemokraterna begär i följdmotion A1 yrkande 7 att det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas. Kvinnor har fortfarande huvudansvaret för barn och hem. Detta bidrar bl.a. till att kvinnor betraktas som en osäker arbetskraft, vilket i sin tur får negativa konsekvenser för kvinnors karriärmöjligheter, löneutveckling och ställning på arbetsmarknaden. I yrkande 8 föreslås ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. För att öka jämställdheten i samhället behöver föräldraförsäkringen delas lika mellan föräldrarna. Som ett steg på vägen föreslås att föräldraförsäkringen delas i tre delar: en tredjedel till den ena vårdnadshavaren, en tredjedel till den andra, och en tredjedel som båda vårdnadshavarna har möjlighet att ta ut. I yrkande 9 föreslås att föräldrarna ges möjlighet att ta ut föräldrapenning under barnets första månad. Denna reform skulle stärka relationen mellan det nyfödda barnet och dess far och avlasta modern den efter förlossningen. En viktig förutsättning för föräldrarnas engagemang är också att de kan känna sig som fullvärdigt ansvariga för sina barns omvårdnad. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om barnomsorg på obekväm arbetstid. Barnfamiljer har olika villkor. Många arbeten kräver att man arbetar kvällar och nätter. För många, inte minst ensamstående, kan det vara svårt att förena arbetsliv med föräldraskap. Kommuner bör stimuleras att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. (SD) framför i följdmotion A2 yrkande 4 i denna del att inte ställer sig bakom kortsiktiga lösningar inom jämställdhetsområdet såsom jämställdhetsbonusen. Enligt ska det ligga på föräldrarna att ta ut den andel dagar av föräldraförsäkringen som de själva har möjlighet, vilja och kapacitet till. Jämställdhetspolitiken ska inte förbättras genom statliga pekpinnar som söker detaljstyra föräldrars uttag av föräldraförsäkring. Det är diskriminerande mot de föräldrar som inte har ekonomiska förutsättningar eller andra möjligheter att dela på föräldraförsäkringen. Enligt utskottets mening bör föräldraförsäkringen ge de trygga grundförutsättningar som behövs för att kvinnor och män ska kunna bilda familj och få goda möjligheter att förena ett jämställt föräldraskap med förvärvsarbete. Lika angeläget är att förstärka drivkraften till arbete. Utskottet anser att arbetslinjen är viktig för att barnfamiljernas ekonomi ska tryggas på . Utskottet delar även regeringens inställning att jobbskatteavdragen gör det mer lönsamt att dela föräldrapenningen mer jämställt. Denna jämställdhetseffekt följer av att föräldrapenning inte ligger till grund för jobbskatteavdrag. Om enbart den ena föräldern arbetar under ett kalenderår, får familjen enbart ett jobbskatteavdrag. Om däremot båda föräldrarna arbetar under kalenderåret, kommer båda att få del av jobbskatteavdraget. Utskottet välkomnar även regeringens insatser för att underlätta föräldraskapet för ensamstående kvinnor och män. Utskottet noterar att ensamstående föräldralediga föräldrar har möjlighet, när de på grund av sjukdom inte kan vårda barn, att låta någon annan person vårda barnet med tillfällig föräldrapenning (prop. 2008/09:194, bet. 2009/10:SfU4, rskr. 2009/10:16). I detta sammanhang vill utskottet också återknyta till tidigare ställningstaganden (bl.a. i bet. 2009/10:AU1) om betydelsen av att familjer får bättre möjlighet att utifrån sina behov välja den barnomsorg som är lämplig för barnet. Det underlättar för människor att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Utskottet noterar även att SCB:s senaste tidsanvändningsstudie visar att kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket sett över alla veckans dagar, dvs. Som framgått ovan har kvinnor ökat sitt förvärvsarbete och minskat hemarbetet sedan den förra undersökningen , medan männen har minskat förvärvsarbetet och ökat hemarbetet. SCB ska återkomma med en analys av uppgifterna . Utskottet kan inte ställa sig bakom krav på att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget som är en viktig del av familjepolitiken. Familjepolitiken ska syfta till att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjers valmöjligheter. Vårdnadsbidraget bidrar till detta genom att erbjuda föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Motion A1 (S) yrkande 7 avstyrks med detta. När det gäller frågan om en individualisering av föräldraförsäkringen vill utskottet framhålla att regeringens politik syftar till att öka familjernas valfrihet. Utskottet kan därför inte tillstyrka förslag om en föräldraförsäkring som innebär att man, utöver de 60 reserverade dagarna, begränsar en förälders rätt att avstå från föräldrapenningdagar till den andra föräldern. På samma sätt som socialförsäkringsutskottet i ett betänkande som godkänts av vill utskottet i stället peka på de andra åtgärder som vidtagits för att öka männens uttag av föräldrapenning, nämligen höjt tak i föräldrapenningen och införandet av jämställdhetsbonus (bet. 2011/12:SfU1, rskr. 2011/12:85). Motion A1 (S) yrkande 8 avstyrks. I fråga om uttag av föräldraledighet kan utskottet konstatera att det fr.o.m. är möjligt för ett barns föräldrar att få föräldrapenning under barnets första levnadsår (prop. 2010/11:146, bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). Att bli förälder är en stor omställning, och föräldrarna kan behöva en möjlighet att grundlägga det gemensamma ansvaret och hitta formerna för sin nya familjekonstellation. finns det en möjlighet att vara hemma tillsammans den efter förlossningen genom de s.k. pappadagarna, dvs. de för vilka en far har rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med ett barns födelse. Dessa pappadagar kvarstår oförändrade. För vissa familjer är denna möjlighet tillräcklig, men för andra finns ett behov av att få vara hemma . De nya bestämmelserna innebär att familjer själva kan bestämma när möjligheten för föräldrarna att ta ut föräldrapenning för vård av samma barn i ska utnyttjas. Motion A1 (S) yrkande 9 får därmed anses besvarad och avstyrks. Avseende frågan om rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid kan utskottet konstatera att 118 kommuner tillhandahöll verksamhet på obekväm arbetstid . Cirka 4 000 barn i åldern 112 var inskrivna där. Av de kommuner som inte anordnade verksamhet under obekväm arbetstid uppgav en majoritet, enligt en undersökning av , att orsaken var att det inte efterfrågades. De allra flesta som arbetar på obekväm arbetstid hittar, enligt undersökningen, lösningar för barnets omsorg på egen hand. För de föräldrar som inte har den möjligheten är det, enligt utskottets mening, viktigt att kommunerna tar sitt ansvar. Utskottet kan konstatera att det görs ett förtydligande i den nya skollagen (2010:800). Innebörden är enligt en ny bestämmelse, 25 kap. 5 §, att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjers situation i övrigt. Enligt förarbetena (prop. 2009/10:165) har det funnits ett behov av att förtydliga regelverket för omsorg , nätter och . Att sträva efter innebär enligt propositionen att en kommun inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Ambitionen måste vara att tillhandahålla omsorg även under s.k. obekväm arbetstid åt familjer som har behov av det. Om kommunen inte har någon efterfrågan måste kommunen ändå planera för att tillhandahålla omsorg när situationen förändras. Föräldrars ansvar för att hitta lösningar på barnets behov kvarstår. Enligt propositionen bör kommunen göra en individuell bedömning för varje ansökan om plats. Motion A1 (S) yrkande 10 avstyrks med hänvisning till det anförda. Bland de insatser regeringen beslutat om för att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och jämställt deltagande i arbetslivet kan jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen nämnas. Möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, det s.k. RUT-avdraget, är ett annat exempel. Utskottet delar regeringens inställning att jämställdhetsbonusen skapar förutsättningar för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden genom att stärka motiven för återgång i arbete. Den bidrar därmed också till att öka kvinnors förvärvsfrekvens och motverka löneskillnader. har som framgått ovan ställt sig bakom regeringens förslag om en förenklad jämställdhetsbonus fr.o.m. . De förslag till förenklingar som regeringen presenterat, framför allt att bonusen ska betalas ut och utan ansökan, är välkomna eftersom de sannolikt kommer att leda till att männen i högre grad än tar ut en större del av föräldraledigheten. Det innebär i så fall att förutsättningar för att uppnå syftet med jämställdhetsbonusen ökar betydligt. Mot denna bakgrund tillstyrkte socialförsäkringsutskottet regeringens förslag om förenklad jämställdhetsbonus och avstyrkte motionsyrkanden om att bonusen skulle avskaffas (prop. 2010/11:146, bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). Detta blev också beslut. Det finns inte skäl att göra en annan bedömning . Motion A2 (SD) yrkande 4 i denna del avstyrks. Våld och hot m.m. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om våld och hot och anknytande frågor. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Jämför reservationerna 10 (S, MP) och 11 (SD). Att bekämpa mäns våld mot kvinnor hade högsta prioritet under förra mandatperioden. Sammanlagt fördelades från jämställdhetsanslaget till olika åtgärder för att uppnå målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Satsningarna genomfördes inom ramen för tre handlingsplaner på området. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtyck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) innehåller 56 åtgärder som spänner över ett brett fält och som engagerar flera myndigheter och frivilligorganisationer. Handlingsplanen omfattar sex insatsområden: ökat skydd och stöd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare, ökad samverkan och ökade kunskaper. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) innehåller 36 åtgärder inom fem insatsområden: ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan och ökad kunskap. Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) innehåller 15 åtgärder inom fyra områden: stärkt förebyggande arbete, förstärkt stöd och skydd, förbättrad samverkan mellan myndigheter och ökad kunskap. Ambitionen för innevarande mandatperiod är oförändrat hög. För att strukturera arbetet planeras och genomförs insatser inom sex fokusområden: Nationell mobilisering och samordning av arbetet Åtgärder mot sexuellt våld Stärkt förebyggande arbete och skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld Förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive äktenskap mot en parts vilja Förebyggande insatser riktade till män Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Socialdemokraterna framför i följdmotion A1 yrkande 12 att påfallande få våldtäktsanmälningar leder till åtal. För att få mer kunskap om problemet och komma till rätta med eventuella brister i förundersökningar bör en tillsättas. I yrkande 13 föreslås att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag till lagändring som innebär att man med en särskild brottsrubricering gör det straffbart för föräldrar att arrangera äktenskap för minderåriga barn. Enligt partiet är inte förslaget om att kriminalisera barnäktenskap tillräckligt för att komma åt problemen med tvångsäktenskap. Genom att sätta åldersgränsen redan vid missar man att unga kvinnor som är men under också är i behov av skydd mot att bli bortgifta. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om sexuell exploatering, människohandel och prostitution. Det föreslås att brottsrubriceringen för koppleri ersätts med rubriceringen människohandel. En sådan brottsrubricering ger ett högre straffvärde och ett ökat skydd för brottsoffret. Brottsoffret skulle dessutom få ökade möjligheter till upprättelse och skadestånd. (SD) framhåller i följdmotion A2 yrkande 3 att det hedersrelaterade våldet ska finnas med som en särskild punkt i regeringens jämställdhetssatsning och att vikten av gränsskydd ska lyftas fram särskilt i dagens jämställdhetspolitik. Det till stor del avvecklade svenska gränsskyddet har lett till ett ökat inflöde av tiggare och prostituerade som organiseras av ligor i . I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om internationellt samarbete och samarbete inom EU. Svensk biståndspolitik ska utformas så att skattemedlen inte missgynnar jämställdhet i mottagarlandet. Ett internationellt samarbete krävs för att motverka människohandel. Gränsskyddet bör återupprättas, och samarbetet över de europeiska gränserna bör utökas för att på ett så effektivt sätt som möjligt stoppa människohandeln. Mäns våld mot kvinnor är oacceptabelt. Psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld kan under inga omständigheter accepteras eller ursäktas. Detsamma gäller hedersrelaterat våld och våld i samkönade relationer. Mäns våld mot kvinnor är ett uttryck för makt och förtryck och ett omfattande problem som berör hela samhället, såväl kvinnor som män. Ytterst är det en fråga om jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter.