bet · GZ01FiU20 · 2012-06-12 00:00:00 — bund och a-kassa vill utskottet framhålla att formerna för en obligatorisk Utredningens arbete ska slut- Utskottet anser att de förändringar av skattereglerna för företagande och investeringar som har genomförts sedan regeringsskiftet visar på ett målmedvetet förändringsarbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsätt- Det ingår också i regeringens reformambitioner att fortsätta att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bl.a. genom den översyn av företagsbeskattningen som görs Enligt direktiven (dir. 2011:1) bör utred- ningen i så stor utsträckning som möjligt sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att finansiera en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. För att förbättra den skattemässiga neutrali- teten mellan eget och lånat kapital samt för att bredda bolagsskattebasen aktualiseras frågan om hur begränsningen av möjligheten att göra ränteav- drag tillsammans med åtgärder för att stärka det egna kapitalet kan bidra till ökad motståndskraft hos företagen och till stabila skatteintäkter. I ett första delbetänkande, som lämnades , finns förslag på skatteincitament för att främja tillgången på riskvilligt kapital (SOU Kommittén ger förslag på två åtgärder. Den ena är riktad till fysiska personer och benämns riskkapitalavdrag. Den andra är riktad till företag och benämns emissionskredit. Förslagen är riktade mot nystartade och mindre företag, och skattelättnaderna knyts till att nytt kapital till- skjuts till företaget vid dess bildande eller vid nyemission. har remissbehandlats, och regeringen avser att återkomma i frågan i bud- I ett andra delbetänkande, som ska lämnas den , ska kommittén belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling och lämna förslag på skatteincitament för FoU. Kommittén ska redovisa det slutliga uppdraget Arbetet i företagsskattekommittén och de riktlinjer för det fortsatta arbe- tet som regeringen redovisar i vårpropositionen, bl.a. sänkt bolagsskatt, bör enligt utskottets mening ses som en viktig fortsättning på det målmed- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 vetna arbete som måste till för att förverkliga regeringens uttalade ambition att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. För att skapa goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar är det också angeläget att begränsa sådan skatteplanering som eroderar de svenska skattebaserna. Även här pågår arbete. När det gäller frågan om åtgärder för att förhindra företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag, som tas upp i motion, vill utskottet framhålla att regeringen redan har sin uppmärksamhet riktad mot hur den genomförda ränteavdragsbegränsningen fungerar och att finansministern har aviserat att förslag till skärpta regler kan komma att lämnas till . En promemoria med förslag till åtgärder som ytterligare ska begränsa möjligheten till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag har varit ute på remiss och bereds nu i . Det ska också nämnas att har lämnat en delrapport till regeringen med en första analys av skatteupplägg med ränteavdrag inom välfärdssektorn. Rapporten ingår i uppdrag att kartlägga och analysera skatteplanering inom välfärdssektorn samt att granska företag inom denna sektor. Slutrapporten ska redovisas . Flera av de frågor om villkoren för investeringar och företagens kapitalförsörjning, småföretagsfrågor, skatteincitament för FoU m.m. som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till pågående arbete eller redan vidtagna reformer. Det saknas därför skäl att överväga att komplettera riktlinjerna för skattepolitiken i dessa hänseenden. Därtill kommer att frågor om beskattning av företagande och investeringar har behandlats av utskottet i betänkande 2011/12:SkU14. Utskottet hänvisar till det ställningstagande som gjorts i detta betänkande (s. 1115). När det gäller frågor med anknytning till boendebeskattningen, som tas upp i motionerna från och , vill utskottet påminna om att skatteuttaget har sänkts inte bara för egnahem utan även för bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter. Enligt utskottet är det av stor vikt att samtliga upplåtelseformer ges goda skattemässiga villkor. Denna uppfattning delas också av regeringen, som har beslutat att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Bland annat ska kommittén lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Syftet är att öka utbudet av hyresbostäder. Därutöver har regeringen tillsatt en särskild utredare för att analysera förutsättningarna för att ytterligare utveckla hyresmarknaden, främja villkoren för boende i hyresrätt och lyfta fram skillnader i villkoren för olika boende- och upplåtelseformer som innebär hinder mot en väl fungerande bostadsmarknad (dir. 2011:108). Utskottet stöder regeringens planer på att sänka fastighetsavgiften för hyreshusenheter och att förlänga tiden för skattefrihet för nybyggda bostäder. Detsamma gäller den planerade höjningen av schablonavdraget vid BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE andrahandsuthyrning av bostäder. Det sagda innebär att Sverigedemokrater- nas förslag om slopad fastighetsavgift för hyreshus och skattefrihet för uthyrning av privatbostäder avvisas. Motionsyrkanden om ändrat skatteut- tag för studentbostäder och förslag om reservering av obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus har avstyrkts av utskottet i betän- kande 2011/12:SkU14, s. 33 f. Det som anförs i den nu aktuella motionen från ger inte skäl till något ändrat ställningstagande. I motion förordas att en skatt på finansiella transaktioner införs på EU-nivå. Denna fråga har varit föremål för behandling vid ett flertal tillfällen under innevarande . Utskottet har ställt sig avvi- sande till kommissionens förslag om skatt på finansiella transaktioner (FTT), KOM(2011) 594. I skatteutskottets yttrande 2011/12:SkU3y till FiU över kommissionens förslag till EU:s egna medelssystem för perioden (KOM(2011) 500) hänvisade utskottet till sitt ställningstagande i samband med subsidia- ritetsprövningen av kommissionens förslag om skatt på finansiella transak- I subsidiaritetsprövningsärendet ansåg utskottet att det inte enbart var fråga om en harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan att syftet var att öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel. Utskottet fann att kommissionens förslag i dess nuvarande utformning och med nuvarande uttalade mål inte är utfor- mat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen, och har i sitt utlåtande föreslagit att ger uttryck för detta i ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. har bifallit utskottets förslag (utl. 2011/12:SkU12, rskr. 2011/12: Vidare uttalade utskottet, i yttrandet till FiU, att det fanns skäl att rikta ytterligare invändningar mot förslaget om en skatt på finansiella trans- Invändningarna gick bl.a. ut på att ett införande av en sådan skatt skulle minska medlemsstaternas välstånd med ett belopp som i stort sett motsvarar skattens förväntade bidrag till EU:s och medlemsstaternas Även om det kunde finnas skäl som talar för en ökad beskatt- ning av den finansiella sektorn ansåg utskottet att just denna skatteform har så klara nackdelar att det rimligen bör finnas bättre och enklare sätt att få in skatteintäkter från denna sektor. Ett exempel är den skatt på finansi- ell verksamhet (FAT) som kommissionen har fört fram. behovet av åtgärder för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser hänvisade utskottet till att det finns bättre lämpade åtgär- der och angav som exempel stabilitetsfonder och strängare kapitaltäcknings- Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. I motion förordas att en särskild skatt på förmögenhet, arv och gåva återinförs. Liknande yrkanden har avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen . Utskottet tar nu liksom tidigare avstånd från att återinföra förmögenhetsskatten, bl.a. av det skälet att en sådan skatt är mycket skadlig för investeringsklimatet i . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 anser det heller inte vara aktuellt att överväga någon form av beskattning på arv eller gåva. Utskottet avvisar även förslag om att tillfälligt höja bolagsskatten för de fyra största svenska bankerna. Utskottet har inte något att invända mot regeringens planerade åtgärder för att åstadkomma en ökad användning av biodrivmedel. Åtgärderna ska bl.a. ge långsiktiga och tydliga spelregler för både konsumenter och företag samt säkerställa låginblandade volymer av biodrivmedel på marknaden. Utskottet har till skillnad från inte något att invända mot regeringens planer på att avskaffa koldioxidskatten på bränslen i kraftvärmeproduktionen inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter, för att undvika konkurrenssnedvridningar. Detsamma gäller åtgärden att skattebefria bränslen som förbrukas för produktion av värme som levereras till en tillverkningsprocess i industriell verksamhet inom handelssystemet. Utskottet har heller inte något att invända mot den planerade höjningen av fordonsskatten, att miljöbilsdefinitionen ändras för att tydligare premiera fordon som har låga koldioxidutsläpp i förhållande till fordonets vikt eller att kraven skärps för att befrias från fordonsskatt. Motionsförslagen om att införa en stegvis nybilsbonus och en registreringsavgift för bilar med utsläpp av koldioxid över en viss nivå respektive att premiera inköp av energisnåla och fossilbränslefria bilar samt förslagen om kilometerskatt för tunga fordon har tidigare prövats och avvisats av i olika sammanhang. Utskottet anser inte att har anledning att ompröva ställningstagandet. Utskottet ser heller ingen anledning för att ompröva beslutet att till 2015 stegvis sänka återbetalningen av koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner och beslutet att i två steg höja energiskatten på dieselolja. Även motionsförslagen om höjda drivmedelsskatter, skatt på inrikesflyg i form av schabloniserade start- och landningsavgifter, sänkt elskatt och höjd effektskatt på kärnkraft har tidigare prövat och avvisat. bör inte ompröva ställningstagandena. Utskottet anser att motionsförslaget om att öka stödet till produktionen av förnybar el genom en möjlighet att dra av egen elproduktion från den som köps från nätet, s.k. nettodebitering, är intressant genom att det skulle underlätta för enskilda att leverera sin egenproducerade förnybara el till nätet. Utskottet anser att förutsättningarna för ett sådant system bör prövas. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:39) som ska se över bl.a. frågan om nettodebitering i samband med produktion av förnybar el. Uppdraget ska redovisas . Något initiativ från sida i denna fråga behövs därför inte. Den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster gynnar sysselsättningen, förenklar tillämpningen och minskar företagens administrativa kostnader genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. Den sänkta momsen är också positiv ur konkurrenssynpunkt, då den nuvarande differentieringen av skattesatsen har miss- BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE gynnat företag som säljer restaurang- och cateringtjänster jämfört med företag som säljer livsmedel och s.k. hämtmat. Utskottet ser ingen anled- ning att återställa skattesatsen till på dessa tjänster. När det gäller motionsförslaget om sänkt moms på ytterligare tjänster har Utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster analyserat om sänkt mervärdesskatt inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsätt- Utredningen anser i sitt slutbetänkande SOU 2011:70 Sänkt moms på vissa tjänster? inte att momsen på mindre reparationstjänster bör sän- kas, eftersom inga positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen, den samhällsekonomiska effektiviteten eller den administrativa bördan kan för- Utskottet fäster stor vikt vid att frågan om mervärdesskatt i ideell verk- samhet får en lösning som inte innebär några avgörande försämringar för den ideella sektorn i . Utskottet anser inte att det behövs några nya uttalanden i frågan, utan hänvisar till vad utskottet anförde så sent som i i betänkande 2011/12:SkU15. Utskottet konstaterade i det senaste anslagsbetänkandet (bet. 2011/12: SkU1) att narkotika- och vapensmuggling är prioriterade frågor för Tullver- ket och att resurserna möjliggjorde att brottsligheten bekämpades effektivt. Yrkanden från bl.a. om ytterligare resurser till tullen avvisades i det sammanhanget. Med det anförda och eftersom utskottet även i övrigt delar regeringens bedömningar tillstyrker utskottet att regeringens riktlinjer för den ekono- miska politiken och budgetpolitiken godkänns. tionerna Fi15 (SD), Fi16 (MP), Fi17 (V) och Fi18 (S) i nu aktuella delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (FP). SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 1.2012 års ekonomiska vårproposition (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Arbete är grunden för vårt välstånd. En nyckel för att hålla ihop och utveckla är att fler har ett jobb att gå till och därmed en egen försörjning. Arbete ger den enskilde frihet att göra sina egna livsval, att förverkliga sina livsdrömmar. Globaliseringen är något positivt som kan innebära mycket stora möjligheter för . I kombination med den gröna omställningen är den en särskilt intressant möjlighet. Svenska företag ska konkurrera med kunskap. I den stenhårda internationella konkurrensen kan inte hävda sig med låga löner, lägre kompetens och gårdagens teknik. Vi måste ständigt förbättra oss, stärka våra kunskaper och ligga längst fram i utvecklingen av nya affärsidéer, produkter och tjänster. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Företagande måste bli en mer naturlig väg in på arbetsmarknaden efter arbetslöshet. I dialog med näringslivet, utbildningsväsendet och de fackliga organisationerna förordar vi att man utvecklar en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. som många företag uppger att de har rekryteringsproblem har vi en arbetslöshet som biter sig fast på höga nivåer. Det tyder på brister i omställningsförmåga, vilket är allvarligt. Försörjningsstödet är utformat för att utgöra ett yttersta skyddsnät för personer med sociala problem och är ursprungligen inte tänkt för personer vars främsta försörjningshinder är arbetslöshet. uppger emellertid av mottagarna av försörjningsstöd arbetslöshet som försörjningshinder. Särskilt allvarligt är att det långvariga biståndsmottagandet fortsätter att öka. Ett problem för personer med försörjningsstöd som försöker etablera sig på arbetsmarknaden är den behovsprövning som innebär att försörjningsstödet minskas fullt ut med intjänad inkomst. För den som är ekonomiskt beroende av försörjningsstöd innebär detta att försörjningsstödet minskar krona för krona motsvarande den intjänade arbetsinkomsten efter skatt. Nuvarande jobbskatteavdrag är här helt verkningslöst. Då arbetslösa med försörjningsstöd sällan kan räkna med ett heltidsarbete utan vanligtvis erbjuds deltidsarbete eller enstaka timmar blir följden ofta att en arbetsinsats inte leder till någon som helst förbättring av personens ekonomiska situation. Detta är inte rimligt. I syfte att stödja ett inträde i arbete för personer med försörjningsstöd föreslår vi en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. Försörjningsstödet ska inte kunna reduceras med anledning av skattekredi- BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Modellen innebär en stimulans till att utöka arbetsinkomsterna under undviks permanenta skillnader i lön efter skatt för lika arbetsinsatser. Riktade till rätt individer kan inkomstskillnaderna För att få skattekreditering ska man ha varit arbets- lös och fått försörjningsstöd . endast ges för bruttoinkomster upp till socialbidragsnormen. Skatternas utformning är en viktig del i en politik för fler jobb och för att skapa konkurrenskraftiga villkor för näringslivet. För att våga investera behöver både företagen och hushållen långsiktiga och stabila ekonomiska En god tillgång på riskkapital är helt centralt i en modern innova- Att framför allt små- och medelstora företag nu har svårigheter att attrahera kapital måsta tas på djupaste allvar. de ekonomiska incitamenten för investeringar i externt tillväxtkapital i ono- terade bolag, t.ex. genom att koppla en skattereduktion till den typen av Vi vill också satsa på långsiktigt ökade resurser till statlig forskning och en utvidgad avdragsrätt för investeringar i forskning och utveckling (FoU). De svenska privata FoU-investeringarna är fortfarande mycket starkt koncentrerade till ett fåtal stora företag, trots att den innova- tiva verksamheten i allt större utsträckning äger rum i små och medelstora För att driva på investeringarna och skapa en mer diffe- rentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas föreslår vi en utökad avdragsrätt för FoU-utgifter. kan utgifter för FoU bara dras av vid inkomsttaxeringen. Vi anser att även företag som är under uppbygg- nad ska kunna få avdrag för FoU-utgifter genom att kvitta dessa mot Vi vill införa ett system med stegvisa miljöbilsbonusar, där bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi vill också driva på utvecklingen genom att införa en registreringsavgift för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Det system vi föreslår bör samordnas med den nya miljöbils- definition som ska börja gälla . Med det anförda tillstyrker vi att godkänner Socialdemokrater- nas riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. ekonomiska vårproposition (MP) (MP) anför: vill ha en samhällsekonomi med fokus på sysselsättning, sammanhållning, miljöhänsyn och ansvarstagande. Vi anser att företagen inte bara bör tänka på aktieutdelningen utan även på social påverkan och påverkan på miljön. Arbetslösheten måste bekämpas, innovation och forskning måste främjas, och bör satsa stort på ökad konkurrenskraft och export inom miljötekniksektorn. I takt med att andelen äldre blir allt större och andelen i arbetsför ålder allt lägre blir det allt viktigare att säkra en trygg äldreomsorg och sjukvård. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 menar att ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön ekonomi. En grön ekonomi håller sig inom ramarna för ett hållbart globalt resursuttag och ett långsiktigt förvaltande av ekosystemen. Det ska löna sig att utveckla ny teknik, och det ska vara billigare att konsumera grönt. Det måste kosta att smutsa ned, använda fossila bränslen och konsumera varor och tjänster som skadar miljön. Det handlar enkelt uttryckt om att sätta ett pris på det naturresursutnyttjande som är gratis, t.ex. när det gäller utsläpp av koldioxid eller förorening av vatten. Ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete gynnar både klimatet, jobben och ekonomin. Det finns många exempel på att gröna skatter gynnar ekonomiska utveckling. minskade utsläpp av växthusgaser med tack vare en aktiv miljö- och klimatpolitik. Under dessa år ökade BNP med . De investeringar för att minska utsläppen som har gjorts av företag och hushåll har stimulerat ekonomin och skapat nya företagsmöjligheter. Ett tydligt exempel är utfasningen av villaolja, som har skett genom höjd koldioxidskatt. Detta har lett till ett enormt uppsving för företag inom värmepumpsteknik och pellets, teknik som exporteras för mångmiljardbelopp . omsätter och sysselsätter tiotusentals personer. Utan en långsiktig och ambitiös miljöpolitik hade den svenska miljötekniksektorn aldrig kunnat få denna utveckling. behöver en aktiv och ambitiös miljöpolitik, för klimatets, jobbens och ekonomins skull. Grön ekonomi omfattar även idén om ett socialt hållbart samhälle. Människors lika värde och rättigheter är grunden för demokratin och måste genomsyra hela politiken. Alla människor ska ha likvärdiga möjligheter att leva och utvecklas utifrån sina förutsättningar. har vi i sett en ökning av inkomstskillnaderna. I regeringens egen fördelningspolitiska redogörelse till vårbudgetpropositionen framgår det också tydligt att inkomstskillnaderna fortsätter att öka. Den tiondel av befolkningen som har lägst disponibel inkomst har fått det sämre. Ju högre lön i utgångsläget, desto mer har inkomsterna ökat för de resterande nio tiondelarna. Detta är effekten av jobbskatteavdragen och förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. ser med oro på denna utveckling och eftersträvar en jobbskapande politik och förbättrade trygghetssystem som jämnar ut klyftor och motverkar barnfattigdom. Beskattningen av arbetsinkomster bör utformas så att den medför minskade ekonomiska klyftor. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara ett avtrappat jobbskatteavdrag i de högre inkomstskikten. Vi vill också se andra modeller för att göra det mer lönsamt att arbeta. Om en person som har försörjningsstöd börjar arbeta, räknas försörjningsstödet av krona för krona mot arbetsinkomsten, vilket gör att det inte finns några ekonomiska incitament att börja jobba i mindre omfattning. Det finns därför behov av BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE att titta på lösningar som innebär att man i denna situation får behålla den inkomstförstärkning som jobbskatteavdraget innebär. minska marginaleffekterna kraftigt för dem med mycket låga inkomster. Vi anser att regeringen har misslyckats med klimat- och energistyr- Vi anser att ROT-avdraget bör energianpassas och utvid- gas till att även omfatta bostadsrättsföreningar och ägare av hyreslägenhe- Det skulle ge möjlighet att investera i en upprustning av hyreslägenheter i de slitna miljonprogrammen, där behoven av energieffek- tivisering och upprustning är stora, som det skapas många nya När det gäller villkoren för företagande och investeringar kräver ett dynamiskt näringsliv goda förutsättningar för små och medelstora företag att utvecklas och växa. Ryggraden i ekonomi är småföretagen. anser att arbetsgivaravgiften för småföretagen ska sänkas liksom egenavgif- Vi föreslår också att sjuklöneansvaret avskaffas. starta och driva företag måste vara enkla och begripliga. och krångliga regler utan egentligt syfte måste tas bort. I likhet med anser vi att det bör införas en skatt på En sådan skatt skulle få en stabiliserande effekt och bromsa skadliga spekulationer som kan drabba de finansiella systemen Skatten skulle också minska utrymmet för datoriserad högfrek- Skatten bör införas på EU-nivå. Till skillnad från kommissio- nen menar vi att intäkterna från en sådan skatt ska tillfalla medlemslän- derna och inte EU:s budget. motsätter sig att koldioxidskatten för kraftvärmeverk inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter slopas. har stora problem i form av ett läckage av utsläppsrätter som gör att den totala volymen utsläppsrätter successivt ökar. ter har också varit alldeles för generös. Att i det läget avskaffa alla nationella styrmedel för de anläggningar som omfattas av systemet är inte en klok politik. Handelssystemet måste först visa att det fungerar och ger Åtgärden beräknas dessutom öka de svenska utsläppen med 1 mil- jon ton koldioxid. Stödet till produktion av förnybar el bör öka och det bör vara möjligt för människor att dra av sin egen elproduktion från den el de köper från nätet, s.k. nettodebitering. Den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster bör breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. kan skapa nya jobb och stimulera en hållbar konsumtion av tjänster. slaget har en klimatvänlig profil och stärker tjänstesektorn. Skattesystemet bör uppmuntra till inköp av energisnåla och fossilbräns-