bet · H001JuU1 · 2012-12-07 00:00:00 — Av betänkandet framgår (s. 96) att utredningen bedömer att det finns vissa utbildningsinsatser gällande den särskilda situation som råder vid tolkning för personal i rättsväsendet. För att helt tillgodose direktivets krav bör, enligt utredningen, frågan emellertid uppmärksammas i regeringens styrning av de berörda myndigheterna. Betänkandet bereds inom . Rättsväsendets bemötande av brottsoffer Utskottet vill understryka vikten av att myndigheterna inom rättsväsendet kontinuerligt arbetar med bemötandefrågor gentemot brottsoffer. Det handlar om hur polis, åklagare och domstolar uppträder mot och ger stöd till brottsutsatta. En viktig del i att stärka stödet för den som utsatts för ett brott är att ge information om vad som händer efter anmälan. Regeringen redogör i propositionen för att ett visst arbete pågår inom rättsväsendet med dessa frågor. Enligt utskottet behöver dock ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra bemötandet av brottsoffer. Utskottet vill i sammanhanget särskilt framhålla att de ideella föreningar och organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa brottsutsatta, t.ex. brottsofferjourer och kvinnojourer, gör ett ovärderligt arbete. Utskottet anser att deras möjligheter att arbeta med dessa frågor bör stärkas ytterligare. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtas för att förbättra rättsväsendets bemötande av och stöd till brottsoffer. Därmed föreslår utskottet bifall till motion 2012/13:Ju373 (S) yrkande 44 och delvis bifall till motion 2012/13:So542 (MP) yrkande 10. Övriga frågor om kompetens och bemötande Utskottet har tidigare uttalat sig om liknande motionsyrkanden om kompetens och bemötande inom rättsväsendets myndigheter, senast i förra årets budgetbetänkande (2011/12:JuU1 s. 57 f.). Utskottet betonade då återigen den centrala betydelsen av hög kompetens och professionellt bemötande och konstaterade bl.a. att det inom rättsväsendets olika myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom olika områden och förbättra bemötandet. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga då aktuella motionsyrkanden. I många av motionerna om kompetens och bemötande framhålls vikten av att de anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har hög kompetens inom olika områden. Utskottet instämmer i detta. Vidare ser utskottet det som självklart att de människor som kommer i kontakt med myndigheterna, t.ex. brottsoffer och vittnen, får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Frågorna om kompetens och bemötande är av central betydelse för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Utskottet ser vidare mycket positivt på en stärkt samverkan såväl mellan rättsväsendets myndigheter som mellan dessa myndigheter och andra aktörer. Därigenom kan viktig kunskap och erfarenhet tas till vara vilket är av stor betydelse för såväl det brottsutredande som det brottsförebyggande arbetet. Vidare vill utskottet peka på vikten av en regelbunden uppföljning och utvärdering av myndigheternas verksamheter och resultat. Ett omfattande arbete pågår för att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter och för att se till att de som kommer i kontakt med myndigheterna bemöts professionellt och kan känna sig trygga och säkra. Utskottet finner mot denna bakgrund inte någon anledning för att göra något ytterligare tillkännagivande när det gäller kompetens- och bemötandefrågor. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. arbete mot organiserad brottslighet, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Jag anser att bör få ett nationellt ansvar och resurser för att bekämpa den organiserade brottsligheten i hela landet. För att tydliggöra denna särställning bör även få ett eget anslag inom utgiftsområdet. I kampen mot den organiserade brottsligheten bör vidare få utökade befogenheter som sedan ska kunna delegeras till lokala polismyndigheter. Den sekretess som kan finnas mellan myndigheter ska inte gälla när efterfrågar information i ärenden som har samband med organiserad brottslighet. Nationell resurs för hedersrelaterad brottslighet, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 79. När en person känner sig hotad och det finns en bakomliggande hedersproblematik, är det viktigt med bra hot- och riskanalyser. Sådana analyser görs av både och polisen. Det förekommer att analyserna skiljer sig åt, vilket kan leda till att fel insatser görs. I värsta fall råkar den hotade personen illa ut. Vi menar att det behövs en bättre samordning mellan myndigheterna när det gäller både hot- och riskanalyserna och de efterföljande insatserna. I likhet med anser vi att det hos polisen bör inrättas en nationell resurs för hedersrelaterad brottslighet. Skydd för barn mot sexuell exploatering, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju391 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att kontinuerligt arbeta för att förbättra metoderna för att skydda barn mot sexuell exploatering. Inom ramen för polisen i inrättades 2006 myndigheten and (). Myndigheten arbetar med att förebygga och beivra sexualbrott mot barn som begås över internet. Vid myndigheten finns både experter från olika sektorer och poliser med erfarenhet av sexualbrottsutredningar. Verksamheten vid CEOP har sedan starten resulterat i drygt 1 000 gripanden, och fler än 250 sexualförbrytarnätverk har brutits upp. I likhet med t.ex. svenska Ecpat anser vi att regeringen borde låta utreda möjligheten att inrätta en svensk motsvarighet till CEOP. Ett av CEOP:s viktigaste verktyg är en s.k. larmknapp på internet. I har stora sajter som t.ex. Facebook och MSN infört en sådan larmknapp som är direkt kopplad till både CEOP och polisen. Tröskeln för barn och unga att larma på det sättet är betydligt lägre än att ta upp telefonen och ringa till larmcentralen. Ett liknande system skulle snabbt kunna införas i och frågan borde därför snabbutredas vid sidan av utredningen om att införa en svensk motsvarighet till CEOP. Incitamentsstruktur inom polisen, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 1. har fått stora anslagsökningar utan att förbättra sina resultat. Det bör därför utvecklas modeller för att tydligare styra medels- och resursanvändningen inom polisorganisationen. Inom andra utgiftsområden förekommer det redan modeller där myndigheter beviljas anslag efter utförd prestation. Jag anser att detta bör kunna införas även i polisorganisationen, så att polisen får mer betalt ju effektivare arbetet bedrivs. En polismyndighet som effektivt förhindrar, upptäcker och lagför brott får då mer pengar än de myndigheter som inte lyckas med detta. Ett införande av en sådan modell förutsätter att det finns bra metoder för att mäta och värdera polisens resultat när det gäller att förhindra, upptäcka och utreda brott. Eftersom polischeferna är nyckelpersoner för att åstadkomma en effektiv polisorganisation bör de polischefer som lyckas effektivisera verksamheten befordras, och deras arbete ska tjäna som vägledning för andra. Även medarbetarnas vilja att delta i verksamhetsutvecklingen ska uppmuntras. Styrning av polisiära resurser, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21. Alla i har rätt att känna sig trygga i och utanför hemmet, på arbetet och . Bostaden och dess omgivningar samt hur det offentliga rummet används har en stor betydelse för detta. Det finns ibland en uppfattning att ett visst område är mer brottsutsatt än vad som faktiskt är fallet. På samma sätt finns det felaktiga uppfattningar om att vissa områden är tryggare än vad de faktiskt är. Detta kan leda till felaktiga beslut av enskilda, men även av olika offentliga beslutsfattare. Det är därför viktigt med korrekt information om var brott statistiskt sett begås så att de polisiära resurserna kan styras till dessa områden. Polisen bör tillsammans med utveckla verktyg för myndigheternas beslutsfattande om säkerhetshöjande åtgärder. Tydliga och mätbara mål för polisens arbete, punkt 13 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 7. Ett systematiskt och väl utvecklat brottsförebyggande arbete leder till minskad kriminalitet, vilket i sin tur minskar det lidande och de samhällskostnader som brott medför. har kritiserat regeringens och polisens brottsförebyggande arbete. Av den planerade brottsförebyggande verksamheten genomförs mindre än hälften. När det gäller de åtgärder som väl genomförs är effekterna oklara. Enligt har regeringen inte gett polisen tillräckligt goda förutsättningar i form av specifika, mätbara och relevanta mål för . Sådana mål är enligt vår mening av avgörande betydelse för ett fungerande brottsförebyggande arbete. Polisen måste få tydliga och mätbara mål för den brottsförebyggande verksamheten. Vi anser därför att bör få i uppdrag att samla kunskapen om det brottsförebyggande arbetet och anpassa de metoder som visat sig fungera till praktiskt polisarbete. Detta bör ske i samverkan med kommuner och andra myndigheter. Karriärvägar inom polisen, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 11. Karriärvägarna för poliser är inte utformade vare sig för att få rätt person på rätt plats eller för att nå bästa möjliga resultat. Vi anser inte att alla som utbildas till polis ska behöva inleda karriären inom ordningspolisen för att sedan befordras till kontorsarbete. Karriärvägarna för de polisutbildade borde i stället syfta till att öka effektiviteten i polisarbetet och till att de anställda ska känna tillfredsställelse med det egna arbetet. Det måste skapas fler vägar in i det brottsutredande arbetet. måste även arbeta aktivt med kompetensutveckling och karriärutveckling. Ökad specialistkompetens inom polisen, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10. Antalet polisutbildade inom polisen har ökat väsentligt. Antalet icke-polisutbildade personer med utredande uppgifter har dock inte ökat i samma grad. Det är väl känt att ökningen av antalet poliser inte har lett till en ökad effektivitet. Detta kan tolkas som att det krävs annan kompetens än poliser för att förhindra och utreda brott. Vi anser att det borde anställas fler specialiserade akademiker som utredare inom polisen. Det kan handla om psykologer, naturvetare, jurister och ekonomer. ska det framhållas att detta inte behöver innebära att specialister ersätter polisutbildad personal. Grupperna kan komplettera varandra, särskilt om de arbetar i team. Samverkan mellan rättsväsendet och den ideella sektorn, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 3. När människor är engagerade i föreningslivet och deltar i samhällsdebatten eller engagerar sig på andra sätt skapas det sammanhållning i samhället. Den som utsätts för brott känner omgivningens stöd och vågar anmäla. Den som får möjlighet till politisk påverkan eller deltar i en förening behöver inte söka bekräftelse, samhörighet och identifikation genom att begå brott. När myndigheter samverkar med ideella föreningar skapas det mervärden. Myndigheterna når ut till människor som de annars inte skulle möta och får en ökad kunskap om deras vardag. hittar de hemlösa och barn i riskzonen hittar någon de litar på och vågar prata med. Det behöver utredas hur samarbetet med den ideella sektorn inom rättsväsendet kan utvecklas och bättre tas till vara. Polismyndigheterna bör dessutom få ett särskilt uppdrag att i varje kommun inleda samarbete med ideella föreningar om brottsförebyggande lokalt arbete med inriktning på barn i riskzonen. Obligatorisk personalhandledning, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 15. Att arbeta inom polisen innebär en utsatthet. Som polis möter man människor i kris och hamnar även själv i situationer med starka upplevelser. Som exempel kan nämnas barnpornografiutredningar och grova våldsbrott. Inte minst utifrån ett arbetsmiljöperspektiv är det viktigt att handledning finns tillgänglig för poliser och andra anställda inom polisen. Vi menar därför att personalhandledning bör bli en obligatorisk del av polisens verksamhet. Tillgänglig polis i hela landet, punkt 19 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 4. Polisen är en del av den grundläggande samhällsservice som var och en kan kräva i ett civiliserat samhälle. Polisen måste därför vara tillgänglig även i mindre orter och i glesbygden. Det handlar inte bara om att förebygga och utreda brott, utan också om den service som polisen ska ge. Polisen handlägger t.ex. passansökningar och ansökningar om olika tillstånd. Trots det ökade antalet poliser är polisens tillgänglighet fortfarande dålig på många ställen. Det är anmärkningsvärt att det går att ordna mobila poliskontor i men att samma service inte kan tillhandahållas utanför storstäderna. Utredningen medborgarna (SOU 2009:92) innehåller många exempel på hur man kan utveckla och förbättra servicen till människor på landsbygden. Problemet är akut och regeringen måste omgående vidta åtgärder som gör att även personer på landsbygden känner att de har tillgång till polisen. Vi vill dessutom underlätta för gränsöverskridande samverkan mellan polisen i de nordiska länderna. Närvarande polis i vardagen, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2012/13:Ju402 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:Ju381 av Per Lodenius och (båda C). Polisens närvaro i människors vardag behöver öka. Genom ett långsiktigt förtroendebyggande lokalt arbete måste polisen visa att den finns där för medborgarna, oavsett när brotten anmäls eller av vem. Det har visat sig att i områden med en starkt förankrad polis kan brott utredas enklare och snabbare. Där finns också en ökad tilltro till polisen. De ungdomar som får möta polisen i sin vardag i skolan, på fotbollsträningen eller fritidsgården kommer att känna en större tilltro till polisen än de ungdomar som enbart möter polisen i samband med förhör. Den som ser vad skattepengarna används till får en bättre känsla för vad samhället kan göra. Det är särskilt viktigt att arbeta förtroendeskapande i förhållande till småföretagargruppen. Småföretagarna har ofta stora belopp i kontanter och är utsatta för brott som rån, skadegörelse och olaga hot. Antagningen till polisutbildningen, punkt 22 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju212 av (SD) yrkandena 14. har gång på gång vidtagit olika åtgärder för att göra poliskårens sammansättning mer politiskt korrekt. Man har bl.a. förändrat antagningskraven till polisutbildningen till det sämre. De fysiska kraven har således sänkts för båda könen till kvinnornas nivå. Vidare har man tagit bort både språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit högskoleprovet. Den svenska polisutbildningen har de lägsta antagningskraven i . Dagens högkvalificerade poliskår sänks därmed till en lägre nivå. Ytterst är detta ett självmål i spelet mot de grova brottslingarna. Det är också ett slag i ansiktet på alla duktiga poliser, vilkas yrke nu får sänkt status. Kampen mot brottsligheten och arbetet för samhällstryggheten måste vara det främsta målet vid rekryteringen av nya poliser. Det är därför viktigt att inte tumma på fysiska och språkliga kvalifikationer. Även kvinnliga sökande och sökande med invandrarbakgrund kan komma in på en polisutbildning med kvalitetssäkrande krav om de verkligen är lämpliga för yrket. Jag anser därför att de fysiska kraven för båda könen ska höjas till den nivå som tidigare gällde för manliga sökande. Jag anser också att språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit högskoleprovet ska återinföras. Polisen ska inte heller få bedriva positiv särbehandling genom att anta personer till utbildningen som är mindre kvalificerade än andra sökande, men som är av ett visst kön eller har invandrarbakgrund. Rekryteringen till polisen ska vara både rättvis och kvalitetssäkrande. En ny polisutbildning, punkt 23 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2012/13:Ju338 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 11. Polisen har en avgörande roll i brottsbekämpningen. Därför är det viktigt med en modern, attraktiv och adekvat polisutbildning som är knuten till högskolan. Ett sådant förslag lämnades också i utredningen polisutbildning (SOU 2008:39). Att regeringen ännu inte har förverkligat förslagen i denna utredning är ett bakslag för studenterna och för polisens framtida utveckling. Polisens arbete blir alltmer internationaliserat, och samarbetet i rättskedjan blir alltmer komplext. En utbildning på akademisk nivå är därför ett måste. För att främja polisutbildningens utveckling, säkra kvaliteten och engagera de studerande i deras utbildning bör de polisstuderande få samma rätt till insyn och inflytande över sin utbildning som övriga högskolestudenter. Om polisutbildningen blir akademisk skapas också bättre förutsättningar för forskning inom området, vilket i sin tur kan bidra till att effektivisera polisen. En högskolekoppling tillför också andra värden. Polisstudenterna skulle komma i kontakt med studenter från andra utbildningar. Detta anser vi är viktigt eftersom vi vill se polisen som en integrerad del av samhället i övrigt. Vi vill att polisutbildningen förlängs till och att det blir fler utbildningsorter. Detta bör kunna leda till en bred rekrytering och öka förutsättningarna för en större etnisk mångfald inom poliskåren. Anställning av miljöbrottsutredare, punkt 26 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 3. arbetar miljöbrottsutredarna under två chefer. De har dels en chef inom polisorganisationen som fördelar deras arbetsuppgifter, dels en åklagare som leder utredningsarbetet. Inte sällan får miljöbrottsutredarna arbeta med annat än miljöbrott, vilket leder till att miljöbrottsutredningarna blir försenade. Miljöbrottsutredarna bör därför inte vara anställda av polisen utan direkt av Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål inom . Säkerheten i domstolarna, punkt 28 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkandena 32 och 34. Den som har utsatts för brott ska inte åter behöva bli kränkt av gärningsmannen inför den kommande rättegången. Brottsoffer ska inte tvingas möta gärningsmännen utanför rättegångssalen. Det krävs särskilda insatser för att erbjuda alla brottsoffer skydd. Domstolarna ska vara utformade för maximal säkerhet för de brottsutsatta, och även personalens säkerhet ska uppmärksammas. , punkt 30 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 55. har domstolar minskat i antal med ungefär hälften. föreslog att ytterligare fyra tingsrätter ska läggas ned. Om det sker försämras tillgängligheten och servicen för medborgarna. Det skulle även innebära ett hot mot rättssäkerheten med tanke på det redan hårda trycket på domstolarna. Det är viktigt att medborgarna känner förtroende för landets rättsskipande verksamhet. Vi menar att det är av stor betydelse att tingsrättsorganisationen inte förändras på så sätt att fler domstolar läggs ned. Miljöbrotten till mark- och miljödomstolarna, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 4. Miljöbrotten avgörs av tingsrätterna. Sannolikheten för att en tingsrättsdomare ska ha någon erfarenhet av miljöbrott är emellertid mycket liten och tingsrätterna är således nybörjade i de flesta miljöbrottmål. Jag anser därför att mark- och miljödomstolarna bör få ta över ansvaret för miljöbrotten. Regeringen bör låta se över detta och återkomma med förslag. Centralisering av gruvärenden till förstärkta mark- och miljödomstolar, punkt 32 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 7. Gruvindustrin är strategiskt viktig för . Tack vare den globala efterfrågan på svenska mineraler och metaller är gruvnäringen på väg att återta en betydelsefull roll för hela den svenska ekonomin. För att skydda människor och natur mot rovdrift och exploatering behöver gruvnäringen tydliga lagar. Det är viktigt ur både ett globalt och ett nationellt perspektiv att myndigheterna är effektiva och hanterar företagens olika ärenden på ett rättssäkert sätt.