bet · GZ01FiU31 · 2012-05-15 00:00:00 — Styrelser med fullt ansvar (RiR 2007:25) Krisberedskap i betalningssystemet tekniska hot och brister (RiR 2007:28) Pandemier hantering av hot mot människors hälsa (RiR 2008:1) Regeringens redovisning av arbetsmarknadspolitikens förväntade effekter (RiR 2008:4) Tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd (RiR 2008:11) Kulturbidrag effektiv kontroll och goda förutsättningar för förnyelse? (RiR 2008:14). I uppföljningsrapporten disponeras redovisningen av den djupa uppföljningen av respektive granskningsrapport under rubrikerna Regeringens och myndigheternas åtgärder I de avslutande kommentarerna, som inte är formbundna, går det att utläsa hur bedömer genomslaget av respektive granskningsrapport. Ett typiskt exempel är granskningen av (RiR 2007:15). gör en övergripande bedömning att de åtgärder som genomförts har varit i linje med rekommendationerna, som man redovisar att några av rekommendationerna inte är genomförda. Ett annat exempel på avslutande kommentar återfinns i granskningen om sjukskrivnas arbetsförmåga (RiR 2007:19). Där konstaterar att den nuvarande sjukförsäkringen är en helt annan än den som granskades 2007. redovisar också i några fall att det är svårt att särskilja vilka effekter som beror på granskningen och vad som beror på andra faktorer. Det handlar t.ex. om granskningen om pandemier (RiR 2008:1) där utbrottet av den s.k. svininfluensan 2009 prövade pandemiberedskapen i praktiken och medförde ett antal åtgärder. Slutligen finns det ett exempel på en granskning, den om funktionshindrades arbetsmarknad (RiR 2007:24), där visserligen konstaterar att ett antal åtgärder genomförts i enlighet med rekommendationerna, men där man trots det ifrågasätter om situationen förbättrats för funktionshindrade personer med nedsatt arbetsförmåga på arbetsmarknaden. Basuppföljning av 61 granskningsrapporter basuppföljning har omfattat 61 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen (RiR 2009:142011:17). Utgångspunkten för uppföljningen är regeringens redovisning av aviserade och vidtagna åtgärder i budgetpropositionen respektive de särskilda skrivelserna som regeringen överlämnar till för varje granskningsrapport. Varje beskrivning ger en översikt över vad granskningen visade och vilka åtgärder regeringen och övriga granskade organisationer har vidtagit eller aviserat. Ambitionen har varit att hålla redovisningen till en sida per granskningsrapport. Resultatet av uppföljningen redovisas per utskott. Behandlingen av den årliga revisionens uttalanden med reservation respektive avvikande mening Den årliga revisionen har till syfte att bedöma om årsredovisningen och den underliggande redovisningen är tillförlitlig och om räkenskaperna är rättvisande. Efter varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse. granskar drygt 250 myndigheters årsredovisningar . Den övervägande delen av årsredovisningarna är i alla väsentliga avseenden rättvisande. Antalet revisionsberättelser med invändning har varierat mellan två och elva . Till följd av den årliga revisionens anpassning till nya internationella standarder för finansiell redovisning (Issai-metoder) har begreppet invändning utgått fr.o.m. . Begreppet invändning motsvaras i stället av två typer av modifieringar i revisionsberättelsen. Modifieringarna är uttalande med reservation respektive uttalande med avvikande mening. I revisionsberättelserna för har två uttalanden med reservation lämnats (och [SBU]). När det gällde handlade det om att myndigheten redovisat förbättringsutgifter på annans fastighet med ett för stort belopp. Myndigheten kostnadsförde senare hela beloppet. SBU avräknade felaktigt förvaltningsanslaget med ett för högt belopp. Beloppet borde ha finansierats med bidrag. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att för dialog med SBU kring de områden som uppmärksammat. Externrevisorns granskning av den finansiella redovisningen Utskottet konstaterar att externrevisorn bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Revisionsberättelsen är således ren. iakttar externrevisorn att ansvarsfrågan och redovisningen av chefspensionerna för riksrevisorerna är oklar. En konsekvens av detta är enligt externrevisorn att inte i tillräcklig omfattning följer upp och kontrollerar riksrevisorernas ersättningar från andra efter att förordnandet upphört. Externrevisorn anser att eftersom pensionskostnaden påförs , borde också ha ansvaret för att kontrollera att respektive riksrevisor lämnar in uppgifter om sina inkomster från andra. Utskottet noterar iakttagelsen och kommer att följa frågan vidare. För gäller lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Enligt denna lag (4 §) får myndigheten använda ett anslagssparande , dock längst efter det att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten. kan utskottet konstatera att myndigheter under regeringen enligt 7 § anslagsförordningen (2011:223) får disponera anslagssparande av det tilldelade beloppet på ett anslag som huvudsakligen avser förvaltningsutgifter. Som framgår av årsredovisningen kommer att behålla ett anslagssparande som överstiger på sitt förvaltningsanslag. Detta är i enlighet med reglerna. Utskottet noterar att avser att disponera anslagssparandet för att bl.a. förbereda peer review och förbättra informationssäkerheten. Redovisningen av extern kompetens och konsulter När utskottet behandlade årsredovisning (bet. 2009/10:FiU27) underströk utskottet vikten av att fortsätter att analysera, och för redovisa, hur extern kompetens i granskningarna medfört kvalitetshöjningar i granskningsverksamheten. Utskottet ansåg att skulle redovisa vilka typer av extern kompetens som tillförs granskningsverksamheten och att man också skulle arbeta utifrån en tydlig strategi när det gäller extern kompetens i granskningsverksamheten. I förra årets årsredovisning utökade sin resultatredovisning med ett längre avsnitt som behandlar användningen av extern kompetens och konsulter. Utskottet välkomnade detta. gav utskottet, liksom , uttryck för att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egna befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna (bet. 2010/11:FiU35). Till skillnad från förra årets redovisning redovisar inte hur den externa kompetensen har använts inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Det går inte att avgöra vilka typer av extern kompetens som tillförts granskningsverksamheten eller om arbetar utifrån en tydlig strategi när det gäller extern kompetens i granskningsverksamheten. Utskottet vill återigen understryka vikten av att arbetar utifrån en tydlig strategi när det gäller extern kompetens i granskningsverksamheten och att redovisar vilka typer av extern kompetens som har tillförts granskningsverksamheten. Redan tidigt efter att hade inrättats uttryckte utskottet sitt intresse för att utveckla en redovisning av följderna av granskningar. Frågan om staten fått ett mer effektivt utbyte av sina insatser tack vare verksamhet var i fokus (t.ex. bet. 2005/06:FiU2), och utskottet efterfrågade också tidigt att skulle göra en egen utvärdering av effekterna av sina granskningar (t.ex. bet. 2005/06:FiU25). är ett svar på detta önskemål och uppföljningsrapport är den sjätte i ordningen. Utskottet har följt utvecklingen av uppföljningsrapporten och anser att den funnit sina former och att den svarar väl mot utskottets önskemål. Den djupa uppföljningen är särskilt intressant, och de avslutande kommentarerna till respektive granskningsrapport är mycket värdefulla som ett underlag att bedöma effekterna av granskningarna. Utskottet noterar också att i sin årsredovisning själv också använder sig av resultaten från uppföljningsrapporten som en indikator för målet om att granskningarna når en hög verkningsgrad. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /12:RR1 redogörelse om årsredovisning .