bet · GZ01KrU10 · 2012-05-30 00:00:00 — För att få dessa strukturfondsmedel krävs enligt Bergmancenter att även resterande kommer från offentligt håll. Centret har därför inkommit till regeringen med en begäran om . Bergmancentrets önskan är att skolan byggs om invändigt så att den kan rymma utställningar, föreställningar, föreläsningar och workshops. Dessutom vill centret bygga en ny entré, ett kafé och ett bibliotek samt utrymmen för tillfälliga och mer långvariga utställningar såväl i huset som i parken utanför. Bergmancenter har utvecklat ett nära samarbete med Stiftelsen , som driver ett kulturcentrum i tidigare fastigheter på . För att utveckla Bergmanveckans roll som mötesplats för filmbranschen och unga filmare arrangerar Bergmancenter en tävling för kortfilmsmanus, Efter , som första gången genomfördes . Tävlingen arrangeras i samarbete med Film på och . Vidare kan nämnas att Film på tillsammans med Filmhögskolan i , BoostHbG, Filmbasen, och anordnar talangdagar under Bergmanveckan, Swedish talent . Runt 25 filmare från hela landet träffas under knappt , med fokus på utbyte av erfarenheter, att se och diskutera varandras filmer och projekt samt att bygga nätverk för framtiden. Nämnas kan att regeringen , i samband med bortgång, gjorde en särskild Bergmansatsning på . Medlen fördelades mellan Stiftelsen , , Kungliga Dramatiska Teatern och . Dessutom beslutade regeringen om en satsning på dels till för en andra upplaga av 2012, dels 750 000 till Stiftelsen för att säkerställa ett långsiktigt och slutligt bevarande av stiftelsearkivets fysiska material, dels till Stiftelsen på för att utveckla Bergmancentret till ett besöks- och mötescentrum. Bergmancenter har för 20122014 fått från Arvsfonden för att arbeta med projektet och Barndomen. I projektet ingår Skapande verkstad, filmpedagogik för skolungdomar och lärare, utställningar samt ett teaterbygge. Dessutom kan nämnas att Region i den regionala kulturplanen för 20112013 lyft fram den filmkulturella verksamheten och de satsningar som har gjorts för att utveckla en bred filmprofil på . Bland annat har man satsat på filmpedagogik och filmutbildning. Enligt inhämtad uppgift från Region har Bergmancenter lämnat in en ansökan om . Region har inte tagit ställning till ansökan, men har förklarat sig positiv till att med särskilda medel trygga Bergmanscentrets verksamhet, framför allt med inriktning mot barn och unga. Utskottet ser i likhet med motionären positivt på det arbete som Bergmancenter bedriver för att utveckla den publika delen av Bergmanarvet. Utskottet anser dock inte att bör ta något initiativ för att utreda förutsättningarna för att göra Bergmancenter till ett nationellt center för film, som motionären efterfrågar, men har förhoppningar om att centret hittar en egen lösning för att finansiera ombyggnaden av så att verksamheten får bättre förutsättningar att verka. Motion Kr244 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att regeringen bör se över möjligheterna att göra Svenskt Rockarkiv till ett interaktivt upplevelsehus med hänvisning till att det är en regional fråga. (M) anser i motion Kr239 att regeringen bör se över möjligheten att göra Svenskt Rockarkiv till ett interaktivt upplevelsehus. Svenskt Rockarkiv (SRA) bildades . Syftet var att rädda material som skildrar den svenska rockens pionjärtid . främsta syfte är att samla in inspelningar och dokumentation som speglar svensk rockmusik ur olika aspekter, t.ex. grammofonskivor, ljudband, filmer, videoupptagningar, foton, affischer, böcker och andra trycksaker. Sedan SRA flyttade till 2003 har enligt SRA samlingarna vuxit från några tusen objekt till ca 300 000 objekt. får SRA från kommun för arkivverksamheten. SRA har som mål att bygga ut sin verksamhet till att också bli ett upplevelsehus. En förstudie är gjord, men finansiering återstår. Utskottet ser med tillfredsställelse att Svenskt Rockarkivs verksamhet har utökats , men vill lyfta fram det regionala ansvaret och kultursamverkansmodellen, som redogjorts för ovan, som innefattar ett ökat ansvar och utrymme för regionala prioriteringar. Utskottet anser inte att det med anledning av motionen finns skäl för något initiativ från sida. Motion Kr239 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ett mer ändamålsenligt med hänvisning till att den förstudie som Operan har initierat bör avvaktas. I motion Kr245 framhåller (S) att har problem med sina föråldrade och icke ändamålsenliga lokaler, som behöver anpassas till dagens krav på en omväxlande och omfattande repertoar samt en god arbetsmiljö för artister och anställda. Det är enligt motionären en nationell angelägenhet att se över möjligheten att bygga ett nytt ändamålsenligt i eller på något annat sätt skapa andra lokaler för att uppfylla de krav som ställs på ett modernt . (Operan) fick 2010 i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för ökad samverkan med landets övriga operainstitutioner och pröva det nuvarande uppdraget för nationalscenen med utgångspunkt i en omvärldsanalys. Operan redovisade sitt uppdrag . I rapporten tas frågan om Operans lokaler upp. Bland annat anges följande: Att något genomgripande och långsiktigt hållbart måste göras åt Operans lokalsituation torde vara uppenbart. Dagens debatt handlar mest om ett nytt i och i någon mån om att tillvarata det nuvarande husets möjligheter för Operans fortsatta verksamhet. Operan vill framhålla att man bör utreda tre alternativ: Om- och tillbyggnad av det befintliga huset Operan har att bedöma de tre alternativens möjligheter att tillgodose dagens och morgondagens verksamhetsbehov utifrån det uppdrag riksdag och regering vill lägga på nationalscenen för opera och balett. finns inte något underlag för att bedöma och väga alternativen. Vi vet att har ett omfattande behov av investeringar betingade av verksamhetskrav, arbetsmiljökrav och eftersatt underhåll. En om- och tillbyggnad av har diskuterats och skisserats av några aktörer. För inget av dessa tre alternativ har analyser eller kostnadskalkyler gjorts. Det återstår således ett omfattande arbete innan ett beslutsunderlag föreligger. Operan kan och bör i detta läge bidra med sin syn på vad verksamheten ställer för krav på lokaler för att uppdraget som nationalscen ska kunna fullgöras på bästa sätt. Vi har inlett arbetet med en sådan analys. Enligt uppgift från Operan arbetar man i första hand med att lösa de akuta behov som finns när det gäller lokalfrågan. Beträffande de tre ovannämnda alternativen för Operans framtid krävs enligt Operan en finansiering för en förstudie, och finansieringen håller man på att se över. har avsatts för renoveringsinsatser på inom ramen för den statliga kulturbudgeten, och enligt regeringen är det meningen att denna summa ska avsättas för renovering även framöver. Utskottet anser att man bör avvakta resultatet av den förstudie som Operan har för avsikt att genomföra innan något uttalande kan göras i frågan om de tre alternativen; renovering av nuvarande , om- och tillbyggnad av det befintliga huset eller ett nytt scenkonsthus. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion Kr245 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att regeringen och bör engagera sig i att ny Drottningholmsmusik komponeras i samband med 250-årsminne med hänvisning till att det är en uppgift för . (FP) framhåller i motion Kr295 att 250-årsminne, som infaller 2016, bör uppmärksammas genom att ny Drottningholmsmusik komponeras och framförs. Av motionen framgår att behöver stöd av och samverkan med utomstående för ett sådant projekt och att regeringen och bör engagera sig. (), som uppfördes , ingår tillsammans med och den omgivande parken i ett av de svenska världsarv som har upptagits på . I vårt levande kulturarv ingår även något äldre orkestersvit Bilägersmusiken, även benämnd Drottningholmsmusiken. Teatern vill då bjuda in till en säsong fylld av föreställningar, konserter och evenemang där det unika och specifika i teatern, dess historia och repertoar lyfts fram. Teatern har som mål att uppföra ett nyskrivet musikaliskt verk som tar avstamp i historia och leder teatern in . För att kunna genomföra detta krävs en särskild finansiering, och nuvarande anslagsnivå kommer enligt teatern inte att kunna täcka kostnaderna för en jubileumssatsning av detta slag. Planeringen för jubileumsårets innehåll och kostnader har teatern för avsikt att presentera . Utskottet anser att det är en uppgift för att hitta en finansiering av ett eventuellt jubileumsfirande och ser därför positivt på den planering som teatern arbetar med. Utskottet kan dock påminna om att teatern har möjlighet att ansöka om bidrag från inom ramen för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål för samarbete med tonsättare och kompositörer. Vidare finns det möjligheter för enskilda personer att från ansöka om projektbidrag för att finansiera kostnader vid uruppförande av verk inom ramen för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr295 (FP). Det kristna kulturarvets betydelse Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om det kristna kulturarvets betydelse och att den kristna sångskatten ska bevaras. En rad insatser görs i detta syfte från olika myndigheter och andra kulturarvsinstitutioner. Bland annat utgår en s.k. kyrkoantikvarisk ersättning ur kulturbudgeten till för kulturhistoriskt motiverade kostnader för vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Jämför särskilt yttrande (SD). I motion Kr291 begär (KD) ett tillkännagivande om det kristna kulturarvets betydelse för människors välbefinnande. Om man ska kunna bygga upp sin egen identitet och respektera andras kultur och värden är det en förutsättning att man har god kännedom om sitt eget kulturarv, anför motionären. Det kristna kulturarvet ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Det är därför viktigt att det kulturella arv som vi har i den kristna sångskatten bevaras. , som tog över efter Statens musiksamlingar , har till uppgift att bl.a. dokumentera, samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra musikens kulturarv; se förordning (2010:1922) med instruktion för . Hos Svenskt visarkiv, som är en avdelning inom myndigheten, finns psalm- och koralböcker från och andra kyrkor, uppteckningar och inspelningar av folkiga koraler, läsarsånger m.m. Även inom myndighetens bibliotek, Musik- och teaterbiblioteket, finns samlingar som kan ha intresse i detta sammanhang, t.ex. musikalier samt arkiv- och bilddokumentation på musikområdet. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. finns ett särskilt kapitel om kyrkliga kulturminnen som syftar till att kulturhistoriska värden i kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser ska skyddas. är ansvarig för den största delen av vårt kristna kulturarv och gör omfattande insatser för att detta kulturarv ska bevaras för framtiden. Efter det att relationerna mellan staten och ändrades utgår en s.k. kyrkoantikvarisk ersättning ur kulturbudgeten. får därmed viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Anledningen till ersättningen är att de kyrkliga kulturvärdena är viktiga för hela samhället. uppgår den kyrkoantikvariska ersättningen till . Det finns också kyrkliga kulturskatter bevarade på olika museer runtom i landet. Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att olika insatser görs för att bevara det kristna kulturarvet för framtiden. Motion Kr291 (KD) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kultur i hela landet, punkt 1 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr219 av och (båda S), 2011/12:Kr231 av (FP), 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Kr287 av m.fl. (S) och 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 11. Kulturen har ett egenvärde för oss som människor, men den är också ett viktigt verktyg för att utveckla demokratin och för att skapa en rik fritid för såväl barn som vuxna och äldre. Den bidrar till sammanhållning som den hjälper oss att vidga våra vyer och få nya perspektiv. Därför är det statens uppgift att säkerställa att det finns ett rikt kulturutbud över hela landet. När fortsättningsvis förhandlar fram de regionala överenskommelserna om kulturen måste ges resurser för detta. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr223 (S) yrkandena 1 och 2. Kultur i hela landet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr219 av och (båda S), 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Kr231 av (FP), 2011/12:Kr287 av m.fl. (S) och 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 11. Kulturpolitiken kan inte skapa kultur, men har ett ansvar att se till att det finns möjligheter, mötesplatser och resurser för kulturen att frodas. Kulturpolitikens uppgift är att värna om det smala och det som inte är kommersiellt gångbart i sin tid, att stötta utan att styra dess uttryck. Kulturpolitikens uppgift är även att värna om den kulturhistoria vi har och den historia vi skapar i samtiden. Jämställda och lika villkor ska gälla för möjligheterna att skapa, uppleva, medverka och delta i kulturlivet. Det är inte kulturpolitikens uppgift att styra vad som sker i det kulturella huset, men att se till att det är lätt att ta del av kultur oavsett var i landet man bor och vilka förutsättningar man har. anser att det är viktigt att den kulturella infrastrukturen byggs nedifrån och upp, att den bygger på enskilda människors kulturella engagemang och på lokala initiativ och traditioner samt i nära kontakt med andra samhällssektorer och institutioner. Detta förutsätter dialog, samverkan och ett intensifierat samarbete mellan olika aktörer och intressenter, inte bara på det kulturpolitiska området utan inom alla delar av samhället. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr278 (MP) yrkandena 1 och 2. En feministisk strategi för kulturlivet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 1. Kvinnor har mindre makt och inflytande än män, har mindre tillgångar och tjänar mindre. Detta gäller på alla samhällslivets områden, även i kulturlivet. Det är viktigt att synliggöra könsmaktsordningen i kulturlivet för att vi ska kunna befria oss från den. Ett samhälle där intresset för kulturen och makten över kulturen blir jämnt fördelade mellan könen skulle vara ett bättre samhälle än dagens, och kanske skulle det leda till ett samhälle där kulturen har en mer framskjuten plats. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv, både hos kulturutövarna och hos publiken. Regeringen bör också ta fram en feministisk strategi för jämställdhet. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr307 (V) yrkande 1. Folkkulturen och amatörkulturen, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 23. Jag anser att kulturkonsumtionen och det egna skapandet är två sidor av kulturen som är ömsesidigt stödjande och vitaliserande och att de båda är lika viktiga för medborgarnas personliga utveckling och för samhället i stort. Av det skälet är amatörkulturen som folkrörelse lika viktig som den professionella kulturen. Genom kulturmanifestationer bidrar amatörkulturorganisationerna till en gemensam kulturell identitet och samhällelig sammanhållning. är det ofta ideella kulturorganisationer som vårdar och bejakar kulturarvet, även det till fromma för samhället i stort. Amatörkulturens finansiering sker främst via folkbildningen. Folkbildningens roll som forum för ideell kultur är viktig, men möjligheten till ett aktivt föreningsliv inriktat på kulturverksamheter försvåras därigenom. Det är viktigt att, utöver folkbildningen, amatörkulturens föreningsbildning stöttas. För att kunna göra detta krävs en grundlig genomgång av amatörkulturen och vilket stöd den behöver. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda ett samlat ansvar för amatörkulturen och dess behov. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr278 (MP) yrkande 15. Folkkulturen och amatörkulturen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 15. Amatörkulturen är starkt knuten till kulturutövarnas ideella krafter. Det nationella ansvaret för folkkulturen inklusive amatörkulturen är uppdelat på olika instanser, till exempel , och . Dessutom finns ett visst ansvar på olika regionala och lokala nivåer. anser att samhällets ansvar för amatör- och folkkulturen måste förtydligas. Därför bör en instans utses som tar det samlade ansvaret för de statliga insatserna för amatör- och folkkulturen. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr307 (V) yrkande 23. Arrangörsstöd, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 16. Jag anser att dagens möjlighet till arrangörsstöd är något positivt, men stödet är alltför begränsat. vill att fler ska ha möjlighet att få del av stödet. Det är bra att har infört turnéstöd som en möjlighet. Det är angeläget att detta stöd nu permanentas. Jag anser att regeringen bör se över frågan och återkomma till . Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr278 (MP) yrkande 16. Stimulansbidrag för kulturhus, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 9. Kulturen ska inte hindras av bristfällig infrastruktur. Därför anser jag att det är viktigt att rusta upp befintliga kulturhus, scener och liknande för att främja likvärdig tillgång till större kulturupplevelser i hela landet. De stimulansbidrag som finns till stöd för icke-statliga kulturlokaler är otillräckliga och alltför begränsade i vad de finansierar. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheten till ett kulturellt stimulansbidrag för reparation, ombyggnad, tillbyggnad eller nybyggnad av kommunala kulturscener. Detta skulle även ge nya arbetstillfällen inom byggbranschen och ökade arbetstillfällen för professionella kulturutövare. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion MJ469 (MP) yrkande 9. Kulturkanon, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 3. Jag anser att det bör införas en nationell kulturkanon i likhet med den som den danska regeringen med stöd av har tagit fram. I tog man fram förslag över verk som kan anses vara en särskild värdefull del av det danska kulturarvet och presenterade en lista på tolv verk inom nio olika områden. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Projektet bidrog också till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den varit i närheten av. Jag förordar att ett liknande arbete inleds i . Syftet ska vara att lyfta fram de delar av kulturarvet som kan anses vara särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Vid urvalet av vilka verk som ska ingå bör de svenska medborgarna ges möjlighet att delta. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr319 (SD) yrkande 3. Kulturlag, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att kulturens roll i samhället och för samhällsutvecklingen är av så grundläggande betydelse att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I har man tillbaka en sådan lag, vilket har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. bör följa exempel. Regeringen bör därför utarbeta ett förslag till en kulturlag som kan ta ställning till. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr307 (V) yrkande 2. Bergmancenter på - ett nationellt center för film, punkt 12 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr244 av (S). Vi anser att man bör utreda möjligheterna att göra Bergmancenter på till ett nationellt center för film. Ett levande Bergmancenter med en mer utåtriktad verksamhet skulle enligt vår uppfattning på många sätt stärka kulturlivet lokalt, nationellt och internationellt, inte minst ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Det regionala filmresurscentret Film på och Pedagogiskt Mediecentrum bedriver huvudverksamheten för regionens arbete med film med betoning på barn och unga. Även denna verksamhet skulle stärkas ytterligare om Bergmancenter skulle bli ett nationellt center. För turister och andra internationella besökare skulle ett mer levande Bergmancenter bli en naturlig samlingsplats för talangerna i en skapande verksamhet som lätt skulle kunna kopplas ihop och därmed stärka besöksnäringen. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Kr244 (S). Det kristna kulturarvets betydelse, punkt 16 (SD) (SD) anför: Jag vill påminna om att god kännedom om vårt eget kulturarv är en förutsättning för att vi ska kunna bygga upp vår identitet. Det kristna kulturarvet ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett större sammanhang. Det är därför viktigt att detta kulturella arv bevaras. Det gäller naturligtvis det materiella kulturarvet i form av kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och andra föremål som är förknippade med den kristna religionen. Men det gäller även det immateriella kulturarvet i form av kristna sånger och seder. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr209 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara och utveckla Klaverens Hus. 2011/12:Kr219 av och (båda S):