bet · H001AU2 · 2012-12-07 00:00:00 — I de fall där Arbetsförmedlingen har upphandlat andra aktörer ersätts de delvis utifrån framgång, och bara etableringslotsarna får ersättning utifrån individens behov och då bara utifrån parametern utbildningsnivå. Arbetsförmedlingen behöver moderniseras och bör i likhet med annan offentlig verksamhet i högre grad styra efter individernas behov och utförarnas resultat. har det vuxit fram en bred flora av aktörer som erbjuder stöd till dem som letar nytt arbete. Trygghetsråd, bemanningsföretag, fackförbund samt rekryterings- och omställningsföretag erbjuder verksamheter som bedömer individens kompetens, hjälper till med karriärrådgivning och praktiskt jobbsökande. Därutöver bistår ofta organisationer för t.ex. personer med funktionsnedsättning med råd och stöd i frågor som rör arbetsmarknaden. behöver därför inte vänta på en framväxt av kompetenta utförare. De finns redan, och många är upphandlade av Arbetsförmedlingen. Men de skulle kunna ta ett mycket större ansvar för arbetsförmedlingen. Inte minst när det gäller att skapa skräddarsydda lösningar för den arbetssökande individen. Om all den kompetens som redan finns öppnas för hela arbetsmarknaden kan fler få en snabbare väg till jobb. För att alla ska ha tillgång till en effektiv arbetsförmedling föreslår jag följande förändringar: Koppla ihop de fristående utförarnas ersättning med den arbetssökandes unika egenskaper och behov av stöd samt resultatet det vill säga om utföraren lyckas hitta jobb åt den arbetssökande. både de fristående utförarna och Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet för att den arbetssökande ska kunna göra ett väl underbyggt val när det gäller vilken utförare som är bäst på att hitta jobb åt just honom eller henne. Ge de fristående utförarna större möjligheter att utforma vilka insatser som den arbetssökande behöver. Samtliga punkter skulle kunna testas genom ett utökat användande av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, för alla de tjänster som Arbetsförmedlingen erbjuder. Vi vill också se större flexibilitet när det gäller Arbetsförmedlingens resurser och verksamhet. Det gäller t.ex. samarbete med kommuner för att unga ska få arbete. Lokala framgångsrika modeller skulle kunna bli fler om Arbetsförmedlingens regelsystem blir mer flexibelt och öppnar för lokala lösningar. Vad som ovan anförts om fler arbetsförmedlingsaktörer och större flexibilitet för Arbetsförmedlingen bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:A389 (MP) yrkandena 15 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 8 tillstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20 samt 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 6 samt 2012/13:A240 av m.fl. (S), 2012/13:A264 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:A271 av (M), 2012/13:A298 av och (båda M), 2012/13:A300 av (M), 2012/13:A301 av (M), 2012/13:A307 av (M), 2012/13:A327 av (C), 2012/13:A361 av (M), 2012/13:A389 av m.fl. (MP) yrkandena 15, 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:A396 av m.fl. (MP) yrkande 8. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Ett krav på att alla lediga platser ska anmälas till Arbetsförmedlingen skulle ge bättre överblick och bidra till ökad geografisk rörlighet. vill därför att det ska införas krav på att alla lediga platser anmäls till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är därför viktigt att organiserad samverkan sker med arbetsmarknadens parter på central nivå. Det måste också finnas fasta former för samverkan med arbetsmarknadens parter och andra aktörer på lokal och regional nivå. Arbetsförmedlingen ska erbjuda relevant stöd åt alla som söker arbete som anses lämplig i det enskilda fallet. De arbetsmarknadspolitiska insatserna måste bättre än anpassas till den enskilde arbetssökandes behov och förutsättningar samt bättre svara mot de behov som finns på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens personal måste användas till det som gör mest nytta. Regeringen satsar, i med massarbetslöshet, mer resurser på ökad kontroll och aktivitetsrapporter. Arbetsförmedlingens viktigaste uppgift är inte att lägga skulden för arbetslösheten på den enskilde arbetssökande. Vad som behövs är en förbättrad förmedlingsverksamhet och mer kraftfulla och riktade insatser för dem som har störst behov, som personer med kort utbildning, utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättningar och för arbetssökande som har fyllt . Arbetsförmedlingen måste också arbeta mer med arbetsgivarkontakter, utveckla branschförmedlingar och anordna rekryteringsmässor. Arbetsförmedlingen ska underlätta omställning och koppla ihop lediga arbeten med arbetssökande, förbättra matchningen. Regeringen har i stället lagt ökad vikt vid sökaktivitet. Det är självklart viktigt att den som är arbetslös aktivt ska söka jobb. Men att ensidigt fokusera på antalet ansökningar är direkt kontraproduktivt. Att söka ett stort antal jobb som man inte har någon realistisk möjlighet att få är demoraliserande för den sökande. Fokuseringen på sökaktivitet har också medfört att många arbetsgivare undviker att använda sig av Arbetsförmedlingen eftersom de får för många eller fel typ av sökande. I förlängningen riskerar detta att leda till att allt fler lediga jobb i stället tillsätts via informella kontakter, och att de som saknar sådana kontaktnät får allt sämre chanser att hitta ett jobb. anser att de arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd från Arbetsförmedlingen måste följa lagar och leva upp till god sed på arbetsmarknaden. Det bör därför ställas krav på att de arbetsgivare som tar emot anställda med stöd eller praktikanter från Arbetsförmedlingen ska omfattas av kollektivavtal eller erbjuda villkor som minst motsvarar kollektivavtal i branschen. Arbetsförmedlingen måste också skärpa efterkontrollen av att de arbetsgivare som beviljats någon form av stöd verkligen lever upp till villkoren. placeras alla arbetslösa efter en viss i förväg bestämd tid i någon av massåtgärderna, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga. Regeringen gör , i stor skala, det som allianspartierna tidigare beskyllt socialdemokratiska regeringar för att göra gömmer undan arbetslösa i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En majoritet av deltagarna i dessa åtgärder får dessutom inga aktiva insatser för att öka sina möjligheter att få jobb. Det vore rimligare att var och en får rätt insats . Arbetsförmedlingen bör systematiskt försöka identifiera vilka som riskerar att bli långtidsarbetslösa och vilka som antas hitta ett jobb fort och anpassa insatserna utifrån det så att varje enskild arbetssökande får de åtgärder som passar bäst. vill avveckla de rigida garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, utbildning i det reguljära utbildningssystemet och riktade anställningsstöd som efter en individuell bedömning anses lämplig, utan att invänta en fast tidsgräns. Vad som ovan anförts om Arbetsförmedlingens arbetssätt och utformningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:Sf352 (V) yrkandena 19 och 20 samt 2012/13:A303 (V) yrkandena 13 och 6 tillstyrks. Jämställdhet i de arbetsmarknadspolitiska insatserna, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A242 av och (båda S), 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A396 av m.fl. (MP) yrkande 9. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är en av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. är det emellertid stor skillnad mellan de åtgärder som erbjuds arbetssökande kvinnor respektive män. Kvinnor får fortfarande t.ex. inte ta del av arbetsmarknadsutbildningar i samma utsträckning som män. Det är oacceptabelt att kvinnor inte erbjuds samma möjligheter till omskolning och andra stöd för att hitta ett arbete som män. Medan unga män i något högre grad än unga kvinnor är öppet arbetslösa, har unga kvinnor oftare osäkra anställningsvillkor, svårare att komma tillbaka på arbetsmarknaden efter lågkonjunktur och är överrepresenterade bland de undersysselsatta. Det är mycket viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot ungdomsarbetslöshet så att de kommer såväl kvinnor som män till del. Arbetsförmedlingen måste därför se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva insatser så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Jämställdhetsperspektivet i Arbetsförmedlingens arbetssätt måste förstärkas. Vad som har anförts om ett ökat jämställdhetsperspektiv i Arbetsförmedlingens arbetssätt och anvisningar till insatser bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:A242 (S), 2012/13:A303 (V) yrkande 4 och 2012/13:A396 (MP) yrkande 9 tillstyrks. Kollektivavtal vid anställning med samhällsstöd, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A212 av och (båda S). Vi anser att det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas och konkurrensen mellan företag inte snedvrids. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Arbetsförmedlingen kan under vissa förutsättningar bevilja samhällsstöd till företag som anställer arbetslösa. För att sådana stöd ska beviljas krävs bl.a. att arbetsgivarna som får dessa stöd har tecknat försäkringar och att den fackliga organisationen informeras och undertecknar sådana anställningsstöd. Vi anser att kollektivavtal ska vara en förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar, för att bl.a. garantera värdiga arbetsförhållanden och motverka konkurrenssnedvridning. Vad som har anförts om kollektivavtal vid anställning med samhällsstöd bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A212 (S) tillstyrks. Anvisning av subventionerade anställningar, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. Forskning har visat att ju mer lik en ordinarie anställning en arbetsmarknadspolitisk insats är, desto bättre effekt har den. Ur denna aspekt är anställningsstöd en bra insats. Ett problem med sådana är dock att de har stor undanträngningseffekt. Det problemet blir dock mycket mindre om stödet riktas in mot långtidsarbetslösa som inte i någon större utsträckning konkurrerar om de befintliga arbetstillfällena. Till skillnad från regeringen anser vi att subventionerade anställningar ska anvisas av Arbetsförmedlingen. Reglerna för nystartsjobben bör därför ändras så att de i fortsättningen ska anvisas av Arbetsförmedlingen, godkännas av den berörda fackliga organisationen och att anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal. Regelverket och subventionsgraderna i de olika formerna av anställningsstöd behöver också ses över. Man bör satsa mer på anställningsstöd riktat till dem som har svårast att få en ny anställning. Vad som har anförts om villkor för samhällsstöd vid anställningar bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A303 (V) yrkandena 8 och 9 tillstyrks. Lika tillgång till individuellt anpassade insatser, m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2012/13:A226 av (FP), 2012/13:A241 av (S) yrkande 1 och 2012/13:A308 av och (båda S). Regeringens nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen har lett till ett kraftigt ökat bidragsberoende. Två tredjedelar av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen saknar rätt till arbetslöshetsersättning. I gengäld tvingas allt fler söka försörjningsstöd hos kommunerna på grund av arbetslöshet. Värst är situationen för unga och utrikesfödda som aldrig har haft en fast förankring på arbetsmarknaden. Arbetslöshet är det klart vanligaste skälet att få försörjningsstöd. Bland unga med försörjningsstöd är det en majoritet som får det på grund av arbetslöshet. Arbetslösa med försörjningsstöd måste oftast ha kontakter med både och Arbetsförmedlingen och i vissa fall även . De har inte samma tillgång till Arbetsförmedlingens program som de som har arbetslöshetsersättning. Många kommuner bedriver därför egna lokala arbetsmarknadsprogram parallellt med Arbetsförmedlingens. Ingen heltäckande forskning om de kommunala arbetsmarknadsprogrammen finns, men de sammanställningar som gjorts tyder på att kvaliteten och effektiviteten är mycket varierande, och generellt sämre än i Arbetsförmedlingens program. Det är inte rimligt att staten på detta sätt vältrar över kostnader och ansvar för arbetslösheten på kommunerna. Alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen, oavsett försörjning, ska garanteras lika tillgång till individuellt anpassade insatser. Vad som ovan har anförts om att alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska garanteras lika tillgång till individuellt anpassade insatser bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionen 2012/13:A303 (V) yrkande 18 tillstyrks. Ungdomsarbetslösheten, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A396 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:A210 av (S), 2012/13:A217 av (M), 2012/13:A231 av (S), 2012/13:A237 av (S), 2012/13:A259 av och (båda C), 2012/13:A278 av m.fl. (S), 2012/13:A299 av (M), 2012/13:A320 av m.fl. (S), 2012/13:A340 av m.fl. (S), 2012/13:A351 av (M) och 2012/13:A376 av (S). vill att alla unga ska ha samma livschanser och förutsättningar att forma egna, självständiga liv, komma in på arbetsmarknaden, kunna leva på sin lön och skaffa eget boende. Unga människors kompetens och förmåga måste tillvaratas och alla unga måste ges framtidstro och möjlighet att göra fria val. anser att sänkta ingångslöner för unga och försämrad anställningstrygghet är fel väg att gå för att komma åt ungdomsarbetslösheten. Unga ska inte betala för den höga arbetslösheten. Övergången från skola till arbetsliv har förändrats och är inte så linjär och utstakad som . Många arbetsgivare och företag vittnar också om svårigheten att hitta rätt kompetens. Matchning till rätt jobb måste förbättras och effektiviseras så att unga människors värdefulla kompetens inte slösas bort. Arbetsförmedlingen måste få ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner inom ramen för informationsansvaret när det gäller insatser för arbetslösa ungdomar och att arbeta individuellt med unga redan från deras första dag i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchning till jobb förbättras. Vad som ovan anförts om ökad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionen 2012/13:A396 (MP) yrkande 6 tillstyrks. Personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A211 av (S), 2012/13:A245 av (S), 2012/13:A266 av och (båda S) och 2012/13:A337 av och (båda S), 2012/13:A322 av (S) och 2012/13:A286 av och (båda SD). Våra partier har i våra alternativa budgetar förslag om att avskaffa fas 3 och ersätta den med fungerande åtgärder som kan föra långtidsarbetslösa närmare arbetsmarknaden. Vår principiella inställning är att den som arbetar ska ha anställning och lön. Det är förkastligt att staten tvingar långtidsarbetslösa att arbeta utan lön. Eftersom deltagarna inte är anställda och står under hot om att bli av med sitt aktivitetsstöd eller försörjningsstöd är möjligheterna att ställa krav eller framföra kritik i praktiken mycket små. Ur ett jobbsökarperspektiv ger fas 3 betydande inlåsningseffekter eftersom individen i de flesta fall anvisas sysselsättning på heltid, vilket kraftigt begränsar möjligheten att effektivt söka reguljära jobb. finns det inget egentligt stöd i forskningen för att den artificiella sysselsättning som erbjuds ger andra, positiva individeffekter som uppväger inlåsningen. Åtgärden är därtill förhållandevis dyr om man ser till de förväntade effekterna. De människor som har hamnat i fas 3 har bara en sak gemensamt: de har varit arbetslösa minst . I övrigt är de olika individer med olika utbildning, ålder och erfarenhet. Därför behövs en bred palett av insatser för att ersätta fas 3. I våra budgetalternativ lämnar vi förslag som skulle möjliggöra ett snabbt avskaffande av fas 3. Vad som har anförts om att avskaffa fas 3 bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:A211 (S), 2012/13:A245 (S), 2012/13:A266 (S) och 2012/13:A337 (S) tillstyrks och att motion A2012/13:A322 (S) delvis tillstyrks. Kunskaps- och kompetensförsörjning, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub261 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 8, 2012/13:A280 av m.fl. (S), 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17, 2012/13:A349 av (S) och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:A346 av och (båda S). Kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Det gäller både generella kunskaper och mer specialiserad kompetens. Antalet jobb som inte kräver gymnasiekompetens minskar i rask takt medan efterfrågan på gymnasial utbildning, särskilt yrkesutbildning, är fortsatt stor och efterfrågan på högre utbildning ökar markant och förväntas att fortsätta öka . Staten borde spela en aktiv roll när det gäller att stödja kortutbildade i arbetslivets strukturomvandling, t.ex. genom ett nytt kunskapslyft. Det är anmärkningsvärt att regeringen i detta läge i stället väljer att nedprioritera utbildning och sänka utbildningskraven. Vi väljer att investera i utbildning och jobb. Därför föreslår vi i våra respektive budgetmotioner stora satsningar på både reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning. Vi anser att det är dags att bryta upp de vattentäta skott som finns mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Med en snabbt föränderlig arbetsmarknad med ökande kompetenskrav blir det alltmer otidsenligt att bara vissa få utvalda yrkesutbildningar bedrivs som arbetsmarknadsutbildning trots att efterfrågan även på andra utbildningar är stor på arbetsmarknaden. Även om risken för långtidsarbetslöshet är störst för dem som saknar gymnasiekompetens har vi även många arbetslösa med både gymnasial utbildning och högskoleutbildning som i vissa fall skulle behöva förnya sin kompetens för att kunna återinträda på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildning är en effektiv men dyr form av utbildning och utbudet är med nödvändighet begränsat. finns det stora möjligheter att inom ramen för yrkesvux, , vuxenutbildning och även inom vissa högskoleutbildningar skapa utbildningsmöjligheter som passar väl till den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Vi föreslår att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att bevilja arbetslösa möjligheter att studera inom den reguljära utbildningen med samma villkor som inom arbetsmarknadsutbildningen. Vi vill också att Arbetsförmedlingen ska kunna använda sig av platser vid universitet och högskolor för att den som redan har en högskoleutbildning ska kunna göra kompletteringar som underlättar arbetsmarknadsetablering. Industrins möjligheter till utveckling och långsiktig produktivitet är en viktig framtidsfråga. Utbildningssatsningar är därför centrala för att säkra jobben, skapa nya arbetstillfällen och förbättra matchningen inom industrin. Vi vill bl.a. utveckla ett system för permitteringslösningar som möjliggör för anställda att jobba kortvecka kombinerat med utbildning och utveckling. Vad som har anförts om utbildningssatsningar för arbetslösa bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:Ub261 (S) yrkande 1, 2012/13:N265 (S) yrkande 8, 2012/13:A280 (S), 2012/13:A303 (V) yrkandena 16 och 17, 2012/13:A349 (S) och 2012/13:A392 (S) yrkande 9 tillstyrks. Lönebidrag, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2012/13:A205 av och (båda KD), 2012/13:A209 av (S), 2012/13:A214 av och (båda S), 2012/13:A228 av och (båda KD), 2012/13:A282 av m.fl. (S), 2012/13:A313 av (S) och 2012/13:A373 av och (båda S). Lönebidrag är viktiga för att skapa fler arbeten för personer som behöver särskilt stöd för att kvarstå på eller få ett fotfäste på arbetsmarknaden. Särskilt i nuvarande läge, med hög arbetslöshet, är det angeläget att investera i människors möjligheter att stanna kvar i arbete och säkerställa att de inte hamnar i utanförskap genom arbetslöshet. vill därför utöka möjligheten för den som har en anställning och drabbas av en funktionsnedsättning att beviljas lönebidrag för att kunna stanna kvar på sin arbetsplats. Dessutom behöver taket för lönebidragsersättningen höjas. I budgetalternativ föreslås att taket höjs med i ett första steg. Vad som ovan anförts om lönebidrag till anställda bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A303 (V) yrkande 23 tillstyrks. och arbetskooperativ, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A303 av m.fl. (V) yrkandena och 2012/13:Ub443 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 6, 2012/13:A239 av m.fl. (S) och 2012/13:A277 av m.fl. (S). Sociala arbetskooperativ har visat sig nå goda resultat med ökad livskvalitet för dem som har deltagit i dem. Kostnaden är dessutom låg jämfört med traditionella behandlingsmetoder. Verksamhetsformen ger möjligheter för personer som annars har mycket små chanser att få anställning eller starta eget. De som deltar i kooperativen utför riktiga arbeten med riktigt ansvar. Kombinationen rehabilitering och arbete har visat sig effektiv. Sociala arbetskooperativ kan utgöra ett bra alternativ för att skapa arbete även åt personer med funktionsnedsättning. vill att möjligheten till direkt statligt stöd till sociala arbetskooperativ ska ses över. Det finns också andra verksamheter som visat sig fungera för att personer med psykisk funktionsnedsättning ska kunna få in en fot på arbetsmarknaden, t.ex. den verksamhet som arbetar med. Vi vill att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att tillsammans med intresseorganisationer se över förutsättningarna för att teckna avtal med olika anordnare om arbeten där personer med psykisk funktionsnedsättning kan få möjlighet att prova på att arbeta under trygga former.