bet · GZ01KrU3 · 2012-03-07 00:00:00 — 2011/12:KrU3 Kultur och fritid för barn och unga Kultur och fritid för barn och unga I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Motionsförslag om barns och ungas rätt till kultur och barnkulturplaner avstyrks med hänvisning till att barns och ungas rätt till kultur lyfts fram som mycket viktigt i arbetet med att nå de nya kulturpolitiska målen. Barns och ungas rätt till kultur utgör också en av regeringens tre kulturpolitiska prioriteringar , vilket bl.a. visat sig i den utvidgade satsningen Skapande skola. Motionsyrkanden om utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola avstyrks med hänvisning till bl.a. pågående arbete. Motionsförslag om maxtaxesystem för kultur- och , liksom en begäran om en översyn av denna avstyrks med hänvisning till att detta är en fråga för kommunerna. Även motionsförslag om stöd till , läsfrämjande insatser och ungas internetanvändning avstyrks. Utskottet biträder inte heller motionsförslag om stöd till mindre föreningar. I betänkandet finns sju reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Barns och ungas rätt till kultur 2011/12:Kr215 av och (båda S) och 2011/12:Kr216 av och (båda S). Maxtaxesystem för avgifter till kultur- och musikskolor 2011/12:Kr214 av (S) och 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S, MP, V) Översyn av kultur- och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 2 (S, V) Utvärdering av Skapande skola 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 3 (MP) 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 4 (V) Uppföljning av den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur ur ett jämställdhetsperspektiv 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 5 (S, MP, V) 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 4 och 2011/12:Kr298 av och (båda S). 2011/12:Kr213 av och (båda KD). 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 20, 2011/12:Kr201 av (FP) yrkande 1 och 2011/12:Kr265 av och (båda M) yrkande 1. Reservation 6 (SD) Stöd till små föreningar 2011/12:Kr226 av (S). Reservation 7 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (M), (S), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Barns och ungas rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om barns och ungas rätt till kultur. Barn och unga prioriteras redan i de kulturpolitiska målen. Vidare innebär Skapande skola-satsningen att fler ungdomar får del av kulturen i skolan. och (båda S) begär i motion Kr216 att regeringen ser över olika handlingsvägar för att göra musik- och tillgänglig för alla barn. Motionärerna framhåller att den kommunala musik- och berikat många barns och ungdomars utveckling. Motionärerna menar att den första kontakten med olika kulturyttringar bör vara i den obligatoriska skolan. Det är förödande om barn på grund av ekonomiska omständigheter inte får tillgång till ett brett kulturklimat. I motion Kr215 begär och (båda S) ett tillkännagivande om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Motionärerna anser att kultur ska komma alla till del. Barn och unga är centrala för att vidga kulturen till fler och för att bryta klassiska mönster. Kommunernas svåra ekonomiska situation gör emellertid att kulturen ofta får stå tillbaka. För att minska klyftan mellan olika barnfamiljers kulturkonsumtion måste samhället säkerställa och prioritera satsningar på barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Utgångspunkten för regeringens kulturpolitik, som ställt sig bakom, är de nya nationella kulturpolitiska målen som presenterades i propositionen Tid för kultur som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Av målen framgår bl.a. att kulturpolitiken särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. En av regeringens tre övergripande prioriteringar är också barns och ungas rätt till kultur. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att kulturen ska komma alla barn och unga till del. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den kraftfullt värnat och utvecklat barns och ungdomars rätt till kultur både deras möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig (prop. 2011/12:1 utg.omr. Utskottet vill här påminna om regeringens långsiktiga satsning Skapande skola. Denna satsning syftar till att ge alla barn, oavsett förutsättningar, goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla eget skapande samt till att nå en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen Skapande skola omfattar hela och uppgår till . Bidrag inom ramen för satsningen fördelas av . Syftet med satsningen är att integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans lärande samt att bidra till en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och ägna sig åt eget skapande. Satsningen bidrar till att kulturen integreras i skolans verksamhet och inte enbart betraktas som ett tillfälligt avbrott i den ordinarie undervisningen. Utskottet konstaterar att satsningen fått ett starkt genomslag i landets kommuner. Antalet ansökningar från skolor och huvudmän har ökat. Vid kontakt med har utskottet erfarit att 430 ansökningar har inkommit inför /13, vilket är en ökning jämfört med året innan. I rapporten nulägesanalys (skriftserie 2012:2) som publicerades konstateras att 2 174 skolor var med i satsningen under /11. Insatserna nådde under läsåret 280 000 elever i årskurs 49. Fram till ansökningsomgången 2011 hade landets alla kommuner, utom två, ansökt om bidrag. Utskottet vill understryka den betydelse som satsningen Skapande skola har. Satsningen leder till en ökad samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Vidare bidrar den till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. Utskottet konstaterar vidare att staten, genom , har en omfattande bidragsgivning till kulturverksamheter runt om i . Drygt en tredjedel av myndighetens bidragsgivning riktas till verksamheter för, med och av barn och unga. Kulturverksamhet för barn och unga är också en prioriterad verksamhet för bl.a. de statliga museerna och nationalscenerna, dvs. utgjorde barn och unga av besökarna vid de statliga museer som omfattas av reformen om gratis inträde för unga upp till . För och , som inte omfattas av reformen, var cirka en tredjedel av besökarna barn. har besöken från förskolor och skolor till de centrala museerna ökat. Flertalet myndigheter och institutioner inom kulturområdet har haft regeringens uppdrag att redovisa en strategi för sin barn- och ungdomsverksamhet för åren 20122014. Arbetet ska, enligt uppgift från , följas upp i myndigheternas myndighetsdialoger. Utskottet vill också påminna om att fått i uppdrag av regeringen att , 20122014, genomföra en nationell konferens om barns och ungas rätt till kultur. Uppdraget syftar till ökad kunskap om barn- och ungdomskultur. En konferens om litteratur och läsfrämjande insatser i skolan kommer att hållas i samarbete med . Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att det i skolans läroplaner uttryckligen står angivet betydelsen av att ge barn och unga förutsättningar att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer såsom bild, sång och musik, drama, rytmik, dans och rörelse liksom med hjälp av tal- och skriftspråk. Detta kan vara ett led i barns och ungas lärande och utveckling. Skapande skola ska vara ett komplement till det skolan redan har i uppdrag att göra, och bidraget från ersätter inte kommunens ordinarie uppdrag enligt läroplanen (förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Utskottet vill i sammanhanget också påminna om den verksamhet som bedrivs inom ramen för den kommunala kultur- och . Med det ovan anförda avstyrks motionerna Kr215 (S) och Kr216 (S). Maxtaxesystem för avgifter till kultur- och musikskolor Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om ett maxtaxesystem för avgifter till kultur- och musikskolor med hänvisning till att detta är en fråga för kommunerna. Jämför reservation 1 (S, MP, V). (S) begär i motion Kr214 att regeringen prövar möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. I motionen framförs att möjligheterna för en hel del barn och unga att ta del av kultur- och musikskolors verksamhetsutbud tyvärr försvåras av att avgifterna kan bli mycket höga. Detta kan särskilt vara fallet för en familj som har flera barn som vill ta del av kultur- och musikskolornas verksamhet. Detta riskerar, menar motionären, att leda till en segregering där endast barn och ungdomar från hem med en god ekonomi ges reella förutsättningar att ta del av bra och stimulerande kulturverksamhet. m.fl. (S) anför i motion Kr223 att en maxtaxa för kommunala kultur- och musikskolor bör övervägas (yrkande 4). Målet ska vara att alla kommuner har en kultur- och musikskola och att alla barn ska ha tillgång till kultur- och musikskoleverksamhet. I samband med behandlingen av regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet, behandlade utbildningsutskottet en motion från med förslag om att skollagen borde ändras så att det klart skulle framgå att det ska finnas kultur- och musikskolor i alla kommuner, och att ett tak borde sättas för hur höga avgifter som får tas ut. framhöll i sitt betänkande 2009/10:UbU21 att det delade motionärernas uppfattning att kultur och musik är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen och att musik- och kulturskolorna fyller en viktig uppgift, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Utskottet ansåg att skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Utskottet konstaterade vidare att avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar kraftigt mellan kommunerna, men ansåg att detta är en angelägenhet för kommunerna. I övrigt hänvisade utbildningsutskottet till betydelsen av Skapande skola-satsningen som innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. har därefter i betänkande 2010/11:UbU7 behandlat en motion från vardera Socialdemokraterna, de gröna och om maxtaxa för avgifter till landets kultur- och musikskolor. I motionerna framhölls att avgifterna kan vara höga och att många barn därför inte har möjlighet att ta del av utbudet. anförde i sak samma som föregående år (s. 65). behandlade i betänkande 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner två motionsyrkanden från från den allmänna motionstiden med budgethöjande förslag om maxtaxa i kultur- och musikskolorna. ställde sig bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet och avstyrkte motionsyrkandena (s. 10 f.). har i samtliga tre fall beslutat i enlighet med respektive utskotts förslag. Statens kulturråds rapport och ungas kultur (Kulturen i siffror 2010:1) visar att antalet elever i musik- och kulturskolorna varit relativt och pendlat mellan som högst 380 000 barn och som lägst 340 000 barn . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att alla barn oavsett förutsättningar ska ges goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla det egna skapandet. Utskottet delar också utbildningsutskottets uppfattning att kultur- och fyller en mycket viktig uppgift bl.a. för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Förskolors och skolors samverkan med kultur- och är också betydelsefull för att stärka skolans estetiska verksamhet. Utskottet är medvetet om att avgifterna för kultur- och musikskolorna varierar mellan kommunerna. Utskottet har behandlat liknande yrkande tidigare (bet. 2010/11:KrU6 s. 7). Utskottet menade då, i likhet med utbildningsutskottet, att avgifterna inom den kommunala kultur- och är en angelägenhet för kommunerna. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet vill här understryka betydelsen av Skapande skola-satsningen som infördes för hela 2011. Skolor och kommuner har inom ramen för satsningen möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan. Utskottet anser inte att motionerna Kr214 (S) och Kr223 (S) yrkande 4 bör föranleda något initiativ från sida. Översyn av kultur- och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en begäran om en översyn av kultur- och med hänvisning till att denna bedrivs i regi. Jämför reservation 2 (S, V). m.fl. (S) begär i motion Kr297 att en översyn görs av kultur- och (yrkande 8). I motionen framförs att det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras, t.ex. chefs- och rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting samt kultur- och musikskolornas samarbetsorganisation (SMoK). Som utskottet har konstaterat är den svenska kultur- och en angelägenhet. Verksamheten styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser. Arbete med att utveckla den kommunala kultur- och sker bl.a. inom organisationen () där av kommunerna är medlemmar. SMoK arbetar bl.a. med opinionsbildning, mediekontakter och faktainsamlande samt anordnar kurser, konferenser och utbildningar. Med det ovan sagda avstyrks motion Kr297 (S) yrkande 8. Utvärdering av Skapande skola Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola med hänvisning till att utvärderingar och uppföljningar redan har gjorts eller planeras att genomföras . Jämför reservation 3 (MP) och särskilt yttrande 1 (S). Frågan om utvärdering av Skapande skola tas upp i två motioner. m.fl. (MP) anför i motion Kr278 att regeringens satsning på skapande skola behöver följas upp ur ett jämlikhetsperspektiv. I motionen framförs att det finns farhågor om att satsningen endast kommer de elever till del som har en lärare eller rektor som är särskilt engagerad i frågorna och att detta sker på bekostnad av möjligheten för alla att ta del av kultur och estetik i skolan. Motionärerna begär därför att regeringen återkommer till med en utvärdering av satsningen Skapande skola (yrkande 18). m.fl. (S) anför i motion Kr297 att under de tre verksamhetsår som gått har långt ifrån hälften av de berörda eleverna arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. rapporterade att av årskurserna 79 hade deltagit i Skapande skola under /10. Motionärerna menar att Skapande skola bör vara för alla barn och att regeringens ambition är för låg. föreslår att en djupare utvärdering genomförs som ger en fördjupad bild av vad insatserna lett till för elever och kulturskapare. Motionärerna delar den uppfattningen och föreslår därför en utvärdering av Skapande skola (yrkande 9). Den särskilda satsningen Skapande skola inrättades 2008 i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Regeringens satsning Skapande skola omfattar, som tidigare framgått, hela . Bidraget beviljas av . Bidraget riktas till skolhuvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . Bidraget uppgår till och fördelas i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och få möjlighet till eget skapande. ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Utskottet kan konstatera att genom satsningen Skapande skola har möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och få möjlighet till eget skapande ökat. Sedan satsningen började har allt fler skolor visat intresse, och har varit i kontakt med de kommuner som inte ansökt om bidraget. Vid ansökningsomgången 2011 hade av alla kommuner ansökt om bidraget. Av landets fristående skolor har en tredjedel sökt bidraget. tar, enligt uppgift, vid bidragsgivningen hänsyn till t.ex. om en ansökan kommer från en glesbygdskommun med långa avstånd till kulturevenemang eller om bidrag söks för elever med särskilda behov eller för ensamkommande flyktingbarn. Den uppföljning som har gjort av Skapande skola 2010 (Utfallet av Skapande skola en första uppföljning) visar att cirka hälften av alla elever i årskurserna 79 nåddes av stödet. redovisade en ny uppföljning av Skapade skola-satsningen (Skapande skola en nulägesanalys, skriftserie 2012:2). I uppföljningen beskrivs former för barns och ungas möte med konst och kultur liksom former för det egna skapandet. Uppföljningen visar också hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats. Uppföljningen har skett genom två enkätundersökningar, dels till kommunerna, där man bl.a. tittar på elevernas delaktighet, dels till de kulturinstitutioner som har deltagit i satsningen. I rapporten konstaterar bl.a. följande om skolornas erfarenheter: Det mest påtagliga är glädjen engagemanget i eleverna och viljan att ge dem en stark kulturupplevelse och nya redskap för att förstå världen. Många kulturaktörer talar också med respekt om lärarna och om det goda samarbetet med skolan. Både skola och kulturaktörer lyfter exempel på att elever har fått nya kunskaper och stärkt självkänsla av kulturprojekten. Vidare har den nya Myndigheten för kulturanalys, vid besök i utskottet , uppgivit att myndigheten ska utvärdera Skapande skola-satsningen. Denna utvärdering beräknas lämnas till regeringen . Utskottet konstaterar därmed att utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola har gjorts och görs. visar därtill att Skapande skola-satsningen är en positiv och angelägen satsning. Genom satsningen har man nått många barn som annars inte skulle ha deltagit i liknande aktiviteter. För många av dessa barn har detta bidragit till nya kunskaper och stärkt självkänsla. Med det ovan anförda avstyrks motionerna Kr278 (MP) yrkande 18 och Kr297 (S) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kommunerna bör åläggas att upprätta årliga barnkulturplaner. Skapande skola-satsningen är ett mer effektivt sätt att föra in kulturen i skolan än kravet på nya planer. Jämför reservation 4 (V). m.fl. (V) anför i motion Kr307 att kommunerna ska vara skyldiga att redovisa årliga barnkulturplaner (yrkande 3). Motionärerna vill att barn och unga ska ges förutsättningar att konsumera och skapa kultur på sina egna villkor. För att stärka barns och ungas rätt att utöva och tillägna sig kultur bör därför kommunerna åläggas att redovisa en årlig barnkulturplan där det också framgår hur barn och unga kommit till tals när det gäller dessa frågor. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av barns och ungas deltagande i kulturlivet. I regeringens proposition 2009/10:3 Tid för kultur understryks vikten av att ge ungdomar tillgång till meningsfulla kultur- och fritidsaktiviteter. Vidare konstateras bl.a. att barns och ungdomars kreativitet och eget skapande kommer till uttryck på många olika sätt och att det är barnets behov som ska stå i centrum för de insatser som görs för att främja barn- och ungdomskulturen. Utskottet konstaterar att flertalet kommuner upprättar någon form av kulturplaner för prioriteringar inom kommunen, där barn och unga är en fokusgrupp. Genom regeringens proposition 2009/10:3 infördes en ny modell för fördelning av medel till regional kulturverksamhet (bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I modellen, som bygger på ökat regionalt ansvar och överenskommelser mellan staten och regionerna, ska kultur riktad till barn och unga lyftas fram. Ett syfte kan vara att stärka barns och ungas möjligheter att delta i kulturlivet och att utveckla sina skapande förmågor. ska således landstingen och regionerna, i samverkan med länets kommuner och kulturlivet, inom ramen för samverkansmodellen, ta fram en regional kulturplan som utgör underlag för statens bidragsgivning. Utskottet anser inte att kommunerna ska åläggas att upprätta nya planer. I likhet med föregående år anser utskottet att satsningen på en utbyggnad av Skapande skola är ett mer effektivt sätt att föra in kulturen i skolan än kravet på nya planer (bet. 2010/11:KrU6). Motionen Kr307 (V) yrkande 3 avstyrks därmed. Uppföljning av den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur ur ett jämställdhetsperspektiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om uppföljning av den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur ur ett jämställdhetsperspektiv. Jämför reservation 5 (S, MP, V). m.fl. (MP) anför i motion Kr278 att den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv (yrkande 17). Motionärerna framför att kulturutövning och skapande måste uppmuntras lika mycket oavsett vem som utövar vad. Den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste därför ses över och riktas så att den bättre når målen för kulturpolitiken. En tydligare uppföljning måste till. Det är avgörande för en jämlik och jämställd kulturpolitik. har i uppdrag att vidareutveckla uppföljningen och redovisningen av hur integreringen av jämställdhet, tillgänglighet och barns och ungas rätt till kultur samt internationalisering och interkulturellt arbete fått genomslag i verksamheten. I underlagen ska barn och unga redovisas i intervallen , respektive . Resultatet ska redovisas i myndighetens årsredovisning. har också, som tidigare nämnts, i uppdrag att , 20122014, genomföra en nationell konferens om barns och ungas rätt till kultur i syfte att öka kunskapen om barn- och ungdomskultur. fick i regleringsbrevet i uppdrag att analysera ungas kulturutövande och ungas upplevelser av sitt utövande. Syftet med studien var att öka kunskapen om ungas kulturutövande och att undersöka om det finns skillnader mellan unga kvinnors och unga mäns utövande av kultur. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten var hur om ungas kultur En analys av ungas kulturutövande konstateras att det finns skillnader beroende på en rad bakgrundsfaktorer, som kön, boende, sexuell läggning och sociala förhållanden. Flickor ägnade sig åt kulturaktiviteter i större utsträckning är pojkar. Vad gäller de klassiska konstformerna, t.ex. musik, ägnade sig av flickorna åt detta, mot av pojkarna. Flickor ägnade sig även åt andra kulturaktiviteter i större utsträckning än pojkar. belyste även finansieringen av ungas kulturutövande och gav förslag på hur ungas kulturutövande kan analyseras framåt. Rapporten redovisades på kulturutskottets offentliga utfrågning om barns och ungas rätt till kultur (2010/11:RFR6). Den nya Myndigheten för kulturanalys har bl.a. till uppdrag att bedöma utvecklingen när det gäller mångfald, tillgänglighet och jämställdhet inom kulturområdet. Det kan vidare nämnas att regeringen som ett underlag för den ungdomspolitiska proposition som aviserades i budgetpropositionen uppdragit åt att särskilt analysera hur uppföljningssystemet för ungdomspolitiken kan utvecklas när det gäller innehåll och periodicitet i rapporteringen.