bet · GZ01KU10 · 2012-01-10 00:00:00 — Av dessa har flertalet, 23 stycken eller , en politisk bakgrund som antingen statsråd, riksdagsledamot eller kommunalråd e.d. Under den nuvarande regeringen har 9 av de 16 landshövdingar som utnämnts en politisk bakgrund, vilket motsvarar . Den största chefsgruppen i förteckningarna är generaldirektörer. har totalt 183 generaldirektörer (inklusive generaltulldirektör) utnämnts av regeringen. Av dessa har 42 någon politisk bakgrund, de flesta som statssekreterare. Andelen utnämnda generaldirektörer med politisk bakgrund är således under hela granskningsperioden (dvs. januari 2001september 2011), jämfört med för perioden januari 2001september 2009. Under den nuvarande regeringen har 14 av 93 utsedda generaldirektörer en politisk bakgrund, vilket motsvarar . Av dessa har samtliga utom 2 en bakgrund som statssekreterare, den ene som statsråd, den andre som riksdagsledamot. Tabell 8.3 Partipolitisk bakgrund bland utnämnda myndighetschefer januari 2001september 2011 Kommentar: Uppgifterna avseende den förra regeringen gäller perioden från t.o.m. regeringsskiftet . Uppgifterna avseende den nuvarande regeringen gäller perioden från regeringsskiftet t.o.m. . Den partipolitiska tillhörigheten bland de myndighetschefer som utnämnts under januari 2001september 2011 och som, enligt de kriterier som här har satts upp, kan sägas ha en politisk bakgrund framgår av tabell 8.3. I över hälften av fallen är bakgrunden socialdemokratisk (45 av 75) och i en femtedel av fallen moderat (15). Övriga partipolitiska bakgrunder är folkpartistisk (5), centerpartistisk (4) , miljöpartistisk (3), vänsterpartistisk (2) och kristdemokratisk (1). Bland dem med en bakgrund inom Socialdemokraterna visar sig flertalet ha varit statssekreterare; av de 45 som utnämnts har 33 den bakgrunden. Inom övriga partier dominerar en bakgrund som riksdagsledamot. Vad gäller vilken typ av chefsbefattning som utnämningen avsett har 10 av dem med en bakgrund inom Socialdemokraterna utnämnts till landshövding medan 31 av dem har utnämnts till generaldirektör. Av dem med en bakgrund inom har 5 utnämnts till landshövding, 9 till generaldirektör (eller riksgäldsdirektör) och 1 till rektor. Av dem med en bakgrund inom har 1 utnämnts till landshövding och 2 till generaldirektör (eller generaltulldirektör) samt 1 till kanslichef. Av dem med en bakgrund inom har 3 utnämnts till landshövding och 2 till generaldirektör (eller ombudsman). Av dem med en bakgrund inom har 1 utnämnts till landshövding och 2 till generaldirektör. Samtliga av de med en bakgrund inom och har utnämnts till landshövding. Som vidare framgår av tabell 8.3 har flertalet av dem med politisk bakgrund som utnämnts av den nuvarande regeringen en socialdemokratisk bakgrund. I samtliga fall utom 6 rör det sig om utnämning till generaldirektör. Dessutom har den nuvarande regeringen utnämnt 6 personer med moderat bakgrund, 3 till landshövding respektive 3 till generaldirektör. Det framgår också av tabellen att av dem med socialdemokratisk bakgrund har samtliga utom 4 bakgrund som statssekreterare. Ingen av dessa kommer direkt från sin tjänst som statssekreterare, utan de har oftast haft andra befattningar inom staten, främst som generaldirektör vid en annan myndighet. Utöver dessa utnämningar har regeringen utsett 4 personer som har politisk bakgrund, 1 person med vänsterpartistisk bakgrund och 1 person med kristdemokratisk bakgrund till landshövding, 1 person med centerpartistisk bakgrund till generaldirektör samt 1 person med folkpartistisk bakgrund till ombudsman. Vad gäller kön har enligt de förteckningar utskottet fått från av de myndighetschefer som utnämnts under januari 2001september 2011 varit kvinnor och män (se tabell 8.4). Lägst var andelen kvinnliga myndighetschefer , då totalt 6 av 19, eller , av de utnämnda myndighetscheferna var kvinnor. Högst var andelen 2010 () och därefter 2008 () samt 2002 (). Som regel förefaller andelen kvinnor bland utnämnda myndighetschefer numera ligga i stället för omkring eller strax , vilket tidigare var fallet (jfr bet. 2007/08:KU10 s. 63). En i sammanhanget särskild grupp är universitets- och högskolerektorer. Som nämndes inledningsvis sköts rekryteringen av dessa inte inom utan inom universiteten och högskolorna själva. Regeringen beslutar om anställning av rektor efter förslag av eller högskolans styrelse. För styrelsen gäller att i sitt arbete så långt möjligt ta fram såväl kvinnliga som manliga kandidater (2 kap. 8 § högskoleförordningen och 2 kap. 9 § förordningen för ). Under januari 2001september utnämndes totalt 61 rektorer av regeringen. Av dessa var 24, eller , kvinnor och 37, eller , män. Utesluter man rektorer och således avgränsar granskningen till enbart de utnämningar där regeringen själv förfogar över rekryteringsprocessen utgör andelen utnämnda kvinnor och andelen utnämnda män januari 2001september 2011. Bilden skiljer sig med andra ord marginellt från den där samtliga utnämnda myndighetschefer ingår i analysen. Av de totalt 24 rektorer som utsetts av den nuvarande regeringen har 9 varit kvinnor. Under den senaste granskningsperioden (oktober 2009september 2011) har 7 av 12 rektorer varit kvinnor. Avgränsas granskningen till enbart de utnämningar där den nuvarande regeringen själv förfogar över rekryteringsprocessen (dvs. exkl. rektorer) utgjorde andelen utnämnda kvinnor och andelen utnämnda män oktober 2006september 2011. Tabell 8.4 Kön och utnämnda myndighetschefer januari 2001september 2011 Andel kvinnor (%) Andel män (%) Studeras utnämnda myndighetschefer per departement framkommer det att det finns stora skillnader mellan departementen (se tabell 8.5). Vid flertalet departement är de utnämnda kvinnorna färre än de utnämnda männen. Under den förra regeringen var andelen kvinnor lägst vid chefsutnämningar till myndigheter som sorterar under Närings-, Justitie- och Jordbruksdepartementen (20, 29 respektive ). Vid två departement, som slogs samman med och var kvinnorna i majoritet bland de utnämnda myndighetscheferna (90 respektive ). Tabell 8.5 Kön och utnämnda myndighetschefer per departement januari 2001september 2011 Försvarsdepartementet (Fö) (Ku)* Statsrådsberedningen (SB) Försvarsdepartementet (Fö) Landsbygdsdepartementet (L)ª Integrations- och jämställdhetsdepartementet (IJ)ª Kommentar: Uppgifterna avseende den förra regeringen gäller perioden från t.o.m. regeringsskiftet . Uppgifterna avseende den nuvarande regeringen gäller perioden från regeringsskiftet t.o.m. . * bildades Utbildnings- och genom en sammanslagning av . I tabellen redovisas uppgifter avseende det nya Utbildnings- och under (). ª bytte namn till Landsbygdsdepartementet och Integrations- och jämställdhetsdepartementet (som inrättades ) avvecklades och dess ärenden fördes över till Justitie-, Utbildnings- och Arbetsmarknadsdepartementen. Av tabell 8.5 framgår även antalet utnämnda kvinnliga och manliga myndighetschefer per departement under den nuvarande regeringen. Antalet utnämningar utgör numera ett statistiskt sett mer omfattande material än tidigare (jämfört med den förra granskningen om utnämningsmakten, se bet. 2009/10:KU10 s. 129 f.), vilket möjliggör en analys på departementsnivå. En framträdande trend är att de utnämnda kvinnorna vid flertalet departement numera är fler än de utnämnda männen. Av tabellen framgår att 2 av 10 departement (dvs. ) under den förra regeringen hade fler utnämnda kvinnor än utnämnda män och att samma förhållanden gäller vid 4 av 10 departement3[ Här undantas Statsrådsberedningen, Landsbygdsdepartementet samt Integrations- och jämställdhetsdepartementet mot bakgrund av det låga antalet utnämningar och den korta tiden det sistnämnda departementet verkade.] ) under den nuvarande regeringen. Exempelvis kan det noteras att den nuvarande regeringens chefsutnämningar av kvinnor till myndigheter som sorterar under en majoritet av de här analyserade departementen (Utrikes-, Försvars-, Social-, Finans-, Utbildnings- och Näringsdepartementen) var inom ramen för vad som kan betraktas för jämställt (, jfr prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). Andelen kvinnor är lägst vid den nuvarande regeringens chefsutnämningar till myndigheter som sorterar under Justitie- och Kulturdepartementen (38 respektive ), även om andelen i dessa departement har kommit närmare det ovannämnda s.k. jämställdhetsintervallet om jämfört med den föregående granskningsperioden som omfattade tiden oktober 2007september 2009 (då låg Justitie- och Kulturdepartementen på 23 respektive ). Vid Miljö- och Arbetsmarknadsdepartementen var kvinnorna i klar majoritet bland de utnämnda myndighetscheferna (71 respektive ). Vad gäller övriga departement är antalet utnämningar för begränsat för att motivera en analys. Mot bakgrund av de ändringar som regeringen genomfört i rekryteringsförfarandet för myndighetschefer, bl.a. intresseannonsering, systematiskt upprättande av kravprofiler och anlitande av externt rekryteringsstöd (se skr. 2009/10:43), har utskottet i sin granskning av utnämningsmakten fortsättningsvis uppmärksammat dessa nya inslag kring öppna rekryteringsförfaranden. Av svarspromemorior från den 6 och framgår bl.a. vid vilka genomförda rekryteringar av myndighetschefer som regeringen har använt sig av ett rekryteringsförfarande som inneburit ett öppet ansökningsförfarande med annonsering av den tilltänkta befattningen samt i förekommande fall information om den utnämnda personen lämnat en intresseanmälan, om fler än den som utnämndes kallades till intervju i slutskedet av rekryteringsprocessen och om externt rekryteringsstöd har använts. Uppgifterna i promemoriorna har lagts till uppgifterna från tidigare granskningar (se tabell 9.6 i bet. 2009/10:KU10 s. 130) och sammanfattas i tabellen nedan. Av regeringens skrivelse om utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43) framgår att regeringens målsättning i fråga om intresseannonsering, att annonsering ska vara huvudregel, bör ligga fast. Vidare anges i skrivelsen bl.a. att regeringen, som en generell utgångspunkt, har för avsikt att avstå från att använda annonsering som rekryteringsverktyg till befattningar som landshövding, ordförande för (numera ), , , respektive Patentbesvärsrätten, justitiekansler, riksåklagare, säkerhetspolischef och överbefälhavare. Tabell 8.6 Öppna rekryteringsförfaranden för utsedda myndighetschefer per departement oktober 2007september 2011 varav den som fått tjänsten även anmälde intresse varav intresserade kandidater ingick i slutskedet varav externt konsultstöd användes (okt 2007sept 2009) (okt 2009sept 2011) Not: I denna tabell har utnämningar av rektorer undantagits. Regeringen utser rektorer efter förslag av lärosätets styrelse, och rektorsrekryteringar inleds normalt med en intresseannonsering i lärosätets regi. ¹ Varav två rekryteringar resulterade i att personer med politisk bakgrund utnämndes. ² Varav en rekrytering resulterade i att en person med politisk bakgrund utnämndes. Med den som fått tjänsten även anmälde intresse avses de kandidater som lämnat in intresseanmälan innan ansökningstidens utgång (under den senaste granskningsperioden lämnade 2 utnämnda generaldirektörer in intresseanmälan efter ansökningstidens utgång, men innan regeringsbeslutet skulle fattas, och dessa har således inte tagits med i tabellen ovan). Med intresserade kandidater som ingick i slutskedet avses att andra kandidater än den som fick anställningen kallades till anställningsintervju e.d. Av svarspromemorian från framgår även att rektorsrekryteringar normalt inleds med en intresseannonsering i lärosätets regi och att regeringen i sådana anställningsbeslut utser rektorer på förslag av lärosätets styrelse. Regeringen har oktober 2007september 2011 sammanlagt beslutat om 152 utnämningar av myndighetschefer. Undantar man de ovannämnda befattningarna (inkl. rektorer) där regeringen haft som uttalad avsikt att avstå från annonsering återstår 111 utnämningsbeslut4[ Inklusive utnämningen av ordföranden för Försvarsunderrättelsedomstolen som inte ingår i kretsen av befattningar där regeringen enligt dess skrivelse om utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43) inte avser att tillämpa öppna rekryteringsförfaranden. okt 2007sept utnämndes 12 rektorer, 8 landshövdingar, överbefälhavaren och riksåklagaren. okt 2009sept utnämndes 12 rektorer, 5 landshövdingar, justitiekanslern och ordföranden i .] Av tabell 8.6 framgår att andelen öppna rekryteringar ökat. För perioden oktober 2007september utnämnde regeringen 69 myndighetschefer ur kretsen där regeringen avser att tillämpa öppna rekryteringar, varav 50 av dessa var öppna (dvs. För perioden oktober 2009september 2011 var motsvarande siffror 37 av 42 (dvs. Av tabellen ovan framgår att totalt 87 myndighetschefer oktober 2007september 2011 anställts efter ett förfarande där regeringen annonserat efter intresseanmälningar. Detta motsvarar av de utnämningsbeslut som enligt regeringens uttalade avsikt kunde komma att omfattas av ett öppet rekryteringsförfarande. En jämförelse av hur dessa ovannämnda 111 utnämningsbeslut fördelar sig bland departementen ger vid handen att endast Försvarsdepartement avviker från det generella mönstret vad gäller användningen av öppna rekryteringsförfaranden. Vid Försvarsdepartementet har öppna rekryteringsförfaranden tillämpats i 3 av 8 utnämningar () av myndighetschefer som omfattas av den krets där regeringen avsett att använda intresseannonsering. Av tabell 8.6 framgår vidare skillnader i hur de öppna rekryteringsförfarandena utfallit vid de olika departementen. Utskottet konstaterade vid sin föregående granskning av regeringens utnämningsmakt att den samlade erfarenheten av öppna rekryteringsförfaranden än så länge var liten och det statistiska underlaget på departementsnivå således var knapphändigt (bet. 2009/10:KU10 s. 131). Även om den samlade erfarenheten av öppna rekryteringsförfaranden vuxit under och det statistiska underlaget på departementsnivå därför utvidgats får skillnaderna mellan departementen alltjämt tolkas varsamt, särskilt i de fall antalet rekryteringsförfaranden är litet. Med detta sagt kan konstateras att det vid Justitie- och Finansdepartementen är vanligare än vid övriga departement att den som slutligen fick den annonserade befattningen inte återfanns bland dem som lämnade in en intresseanmälan före sista anmälningsdagen. Att inga fler intresserade än den som slutligen utnämndes kallades till intervju i slutskedet av rekryteringsprocessen är vanligast inom . Externt rekryteringsstöd användes i betydligt mindre omfattning vid Justitie- och Finansdepartementen än vid övriga departement. oktober 2009september 2011 förekom inte något externt rekryteringsstöd vid utnämningar där befattningen inte hade annonserats. oktober 2007september 2009 skedde detta vid tre rekryteringar (se bet. 2009/10:KU10 s. 131). Av de 87 myndighetschefer (exkl. rektorer) som utnämnts genom öppna rekryteringsförfaranden är 42 kvinnor och 45 män. Sex av dessa har politisk bakgrund som statssekreterare i socialdemokratiska regeringar, en som statssekreterare åt ett moderat statsråd, en som centerpartistisk statssekreterare och en som folkpartistisk ungdomsförbundsordförande. Enligt den förteckning som överlämnats över utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna under oktober 2009september 2011 har 4 av 65 politisk bakgrund, vanligtvis som statssekreterare. I två fall rör det sig om personer med s.k. bottentjänst i . Av tabell 8.7 framgår samtliga utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna mellan och . Av totalt 252 utnämnda ambassadörer m.fl. hade 22 politisk bakgrund, vilket motsvarar . Under den nuvarande regeringen har andelen med politisk bakgrund varit högre än tidigare, jämfört . Tabell 8.7 Antalet utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna januari 2003september 2011 och deras politiska bakgrund 2006 t.o.m. 6 okt 2006 fr.o.m. 6 okt 2011 t.o.m. 30 sept Av de 15 med politisk bakgrund som utnämnts av den nuvarande regeringen har samtliga utom 4 en bakgrund som kabinettssekreterare, statssekreterare eller biträdande statssekreterare. Dessa 4 har i två fall en bakgrund som politiskt sakkunniga och i de övriga fallen som statsråd respektive vice talman. Som regel har de 15 utnämnda utlandsmyndighetscheferna haft en bottentjänst i . Drygt en tredjedel av dem (6) har socialdemokratisk bakgrund, 4 har moderat bakgrund, 3 har folkpartistisk bakgrund, 1 har centerpartistisk bakgrund och 1 har vänsterpartistisk bakgrund. Av de 7 med politisk bakgrund som utnämndes av den förra regeringen fram till regeringsskiftet hade 5 socialdemokratisk bakgrund, 3 i form av statsråd och 2 i form av statssekreterare eller biträdande statssekreterare. Dessutom hade 1 av de utnämnda en bakgrund som riksdagsledamot för och andre vice talman och 1 som riksdagsledamot för och förste vice partiordförande i samma parti. Andelen kvinnor bland de chefer vid utlandsmyndigheterna som utnämndes av den nuvarande regeringen var . Av tabell 8.8 framgår även andelen kvinnor bland dem som utnämndes 20032005, uppgifter som begärts in i samband med utskottets tidigare granskning. Bland de ambassadörer m.fl. som utnämndes under dessa år var kvinnor. Tabell 8.8 Kön och utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna januari 2003september 2011 Andel kvinnor (%) Andel män (%) 2011 t.o.m. 30 sept Vad gäller ambassadörsbefattningar m.m. i utrikesrepresentationen ligger, enligt vad nu redovisat för utskottet, grunden för processen vid chefsrekrytering i utrikesförvaltningen i riktlinjer för chefsrollen och chefsuppdrag i utrikesförvaltningen . Även om dessa riktlinjer har ersatt chefspolicy (se avsnittet Rekryteringsförfarandet m.m. ovan) framgår det av svarspromemoria från att chefskriterierna i princip är oförändrade jämfört med den tidigare chefspolicyn. Av svarspromemorior framgår att av samtliga 65 utnämningar till chef för utlandsmyndigheter under oktober 2009september 2011 har alla utlysts internt inom utom en, ambassadörsbefattningen i (). Av promemoriorna framgår vidare att vid utnämningarna av utlandsmyndighetschefer oktober 2009september 2011 ingick den person som fick tjänsten i den grupp som lämnat in en intresseanmälan utom (vilket motsvarar av utnämningarna och är en ökning jämfört med föregående granskningsperiod5[ oktober 2007september utnämndes 45 utlandsmyndighetschefer, varav 11 () av dessa inte hade lämnat in en intresseanmälan.]). Dessa fall gällde chefsbefattningar vid följande utlandsmyndigheter: representationen i (FN), generalkonsulaten i () samt ambassaderna i (), (), (), (), (), (), (), (), Chisinau (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vidare gällde det även utnämningarna av Stockholmsbaserade sändebud till följande ambassader: (), () och (). Av dessa 24 utnämningar utnämndes en utlandsmyndighetschef (ambassadören i ) med en politisk bakgrund (moderat). Utskottet har i detta avsnitt fortsatt sin numera regelbundet återkommande granskning av utnämningsmakten. Som tidigare är granskningen inriktad på politisk bakgrund respektive kön vid de utnämningar som har beslutats av regeringen. Utskottet har även för granskat de s.k. öppna rekryteringsförfaranden som enligt regeringen numera är huvudregeln vid utnämningsärenden. Den grundläggande frågan i granskningen är om regeringen lever upp till regeringsformens bestämmelse om att avseende endast får fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Utskottet kan konstatera att andelen utnämnda myndighetschefer som har en politisk bakgrund minskat ytterligare, från tidigare till . Den dominerande politiska bakgrunden har liksom varit statssekreterare. Bland dem som har utnämnts till chefer vid utlandsmyndigheterna är andelen med politisk bakgrund oftast lägre, även om så inte varit fallet . Från att tidigare ha legat på i genomsnitt har andelen legat på i genomsnitt . I de fall cheferna har politisk bakgrund är det som regel som kabinetts- eller statssekreterare. I botten har dessa ofta en fast opolitisk tjänst i . Utskottet vill i sammanhanget framhålla sin tidigare uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning. Den omständigheten att en person har en politisk bakgrund ska inte vara diskvalificerande vid tillsättningen så länge endast sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet tillämpas vid tillsättningen. Förekomsten av politisk erfarenhet kan vara en saklig grund att fästa avseende vid, och den får då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Vad som i sådana fall är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har bakgrund inom, utan det att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. Vad gäller kön noterar utskottet att något fler av dem som utnämns till myndighetschef vid såväl myndigheter i som utlandsmyndigheter alltjämt är män. Utskottet kan dock konstatera att andelen kvinnor bland dem som utses till myndighetschefer i ökat på ett tydligt sätt. är denna andel strax i stället för, som tidigare, omkring eller strax . En liknande om än svagare utveckling kan noteras vad gäller utnämnda chefer vid utlandsmyndigheter, där andelen utnämnda kvinnor börjat närma sig . De stora skillnader mellan departementen som kunnat konstateras i tidigare granskningar i andelen utnämnda kvinnliga och manliga chefer för myndigheter i har jämnats ut . Beträffande de åtgärder som vidtagits av regeringen för att öka öppenheten vid tjänstetillsättningar av chefer vid myndigheter i kan konstateras att i 60 fall av de 87 öppna rekryteringsförfaranden som genomförts har personer som lämnat in intresseanmälningar innan ansökningstidens utgång fått den utannonserade tjänsten. Denna andel har ökat något. Vad som framkommit i granskningen ger sammanlagt enligt utskottet inte underlag för någon annan bedömning än att regeringens utövande av utnämningsmakten har skett i enlighet med regeringsformens bestämmelse om att det vid beslut om statliga anställningar ska fästas avseende endast vid sakliga grunder. Beträffande andelen kvinnliga och manliga myndighetschefer vill utskottet särskilt framhålla att det ser positivt på den utveckling som framkommit i granskningen. Sakregister 2000/012010/11 En viktig del av demokratin handlar om kontrollmakten. Regeringen styr , men har huvudansvaret för att makten kontrolleras och granskas. Målet med det är att ska skötas på ett effektivt och rättssäkert sätt. Demokratiska beslut ska genomföras. Medborgarna ska ha god insyn i vad som händer. Korruption och godtycke ska undvikas, och de lagar och regler vi har ska gälla även för regeringen.Kontrollmakten består av en rad olika delar. Dagens betänkande från KU är en del i detta. Det är den del av KU:s granskning som handlar om regeringens administrativa regler och rutiner och hur själva utvecklas och sköts. Det är en granskning som vi gör med lite olika inriktning. Man kan säga att den är en del av det parlamentariska vardagsarbetet. Den leder sällan till någon större medial uppmärksamhet eller stora rubriker men är trots det inte oväsentlig.Jag tänkte här ta upp ett par av de frågor som utskottet i sin granskning anser vara värda att uppmärksamma. Det är för det första tydligt att den besparing som KU gjorde för budget har haft viss effekt. Antalet tjänstemän i har minskat. har dock Socialdemokraterna gjort en kovändning och låter tillsammans med regeringspartierna anslaget öka , vilket sannolikt betyder att vi får se en ökning av byråkratin i . Men den som lever får se.I samband med fjolårets granskning fann utskottet en del oklarheter och problem i regeringens och bemyndigande för att ingå internationella överenskommelser. har vi därför fortsatt och breddat denna granskning till att gälla bemyndiganden till förvaltningsmyndigheter mer generellt.Det är enligt regeringsformen regeringen som företräder och ingår internationella överenskommelser.