bet · GZ01NU10 · 2012-03-12 00:00:00 — Att pappers- och massaindustrin skulle börja lägga ned verksamhet i på grund av energipriserna är en situation som kanske inte direkt är aktuell, men hur ser det ut om säg ?Fru talman! Vad finns då att göra? Självklart måste vi slå vakt om de storföretag som finns i landet och ge dessa goda förutsättningar för att utvecklas. Förutsättningarna kan bestå av satsningar på infrastruktur eller stimulans till forskningssamarbete. Men för att rejält öka antalet arbetstillfällen är det småföretagen som vi måste satsa på. , , av företagen kan betraktas som storföretag, det vill säga med fler än 250 anställda. Faktum är att av de privatanställda arbetar i företag med mindre än 50 anställda.De framtida nya arbetstillfällena måste således till stor del komma från småföretagen. Att öka småföretagens möjligheter att ge sig in på en exportmarknad är onekligen en väg som måste betecknas som spännande och dessutom nödvändig. Hur glädjande utvecklingen än är inom mineralnäringen just nu skadar det aldrig att det finns fler ben att stå på. Vi sverigedemokrater har tidigare i vår budgetmotion föreslagit just exportfrämjande åtgärder genom att avsätta större resurser till . Regelförenklingsarbetet måste fortsätta med kraft. Företagare och entreprenörer ska inte fastna i byråkrati och regelkrångel.Fru talman! vill jag säga några ord om utbildning och näringsliv. Historiskt sett har det visat sig att de länder som satsat på högkvalificerad utbildning inom teknik och vetenskap haft ett försprång gentemot andra länder. Utbildning är grundbulten i allt framåtskridande. Det är i sanning beklagligt att nu har en massarbetslöshet - jag vill kalla det så - bland ungdomarna. Det finns 147 000 arbetslösa ungdomar i åldern . Det motsvarar en arbetslöshet på . Det är helt enkelt förskräckliga siffror.Att i det läget tala om en arbetskraftsimport som lösning på det hela får mig minst sagt att lyfta på ögonbrynen. Att få våra svenska ungdomar ut i arbetslivet är givetvis en fråga som måste lösas, och det snart, för att vi inte ska få en helt förlorad generation. Visst saknas det folk inom yrken med de högst kvalificerade utbildningsnivåerna, såsom civilingenjörer, läkare och sjuksköterskor, men vi kan också se att det så kallade bristindexet ligger över 3 på en skala mellan 1 och 5 inom en mängd andra yrken, som entreprenadmaskinförare, bussförare, lastbilsförare, byggnadsplåtslagare, golvläggare, kockar och murare. Det är hög tid att uppgradera de yrkestekniska utbildningarna inom gymnasieskolan. Vi har helt enkelt inte råd att slarva bort våra ungdomar. Det är lite ovant för mig att komma så här sent på talarlistan. När man som opposition brukar granska och kommentera det regeringen föreslår känns det lite avigt att vara ute som sista parti i debatten.Det innebär också att jag lite grann får lägga om hela min strategi och i mitt anförande, kommentera lite av det som har sagts från regeringspartierna och försöka att baka ihop det med de förslag som har. Jag får se hur jag lyckas med det.När vi talar om näringspolitik borde vi egentligen tala om flera olika politikområden, alldeles som sade. Det är grundförutsättningarna för att ha ett växande näringsliv som man behöver poängtera betydligt mer.Infrastrukturfrågorna är grundläggande för att få en tillväxt i . Vi ser att vi har stora brister. Jag tänker på järnväg och också på telekommunikationer. Stor vikt ska givetvis också läggas på arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om skatter, juridik och så vidare.Därför är det intressant att se vilka förslag regeringspartierna lägger fram eller har föreslagit och tagit upp i diskussionen. Man har inte med ett ord nämnt de grundläggande frågorna som infrastruktur, telekommunikation i hela landet och järnvägar för gruvnäringens utveckling.Man har heller inte talat om hur man vill förenkla de små företagens vardag . Man har inte sagt ett ord om det. Det enda som man har lyft upp som konkret exempel är moms och restaurangnäringen. Det är synd.Det vi kan se som väldigt många småföretagare upplever som besvärligt är det ökade antal bluffakturor som kommer. Vi har förslag på att man ska se över det. Det handlar också om de felinbetalningar som görs på skattekontot där man missat inbetalningen. Det behöver man också se över så att det blir lättare att få rätt när man har gjort fel. Men ingenting kommer från regeringens sida när det gäller att förenkla.Vi har lagt fram förslag om att slopa sjuklöneansvaret för småföretagarna. Det har vi drivit . kan vi se att det är flera partier som tar upp den frågan. Men från regeringens sida kommer inte ett ord.Vi har lagt fram förslag om att stimulera forskning och utveckling för de små och medelstora företagen genom ett skatteincitament. Regeringen talar om det, vi har lagt fram förslag.Vi har lagt fram förslag om att ge egenföretagarna möjlighet till en karensdag, det som regeringen slopade. återkommer det igen. Vi vill också se en bättre koppling mellan sjukförsäkringssystemet och det man får ut så att det åtminstone liknar det som man har som anställd. Inte heller där har regeringen lyckats presentera någonting.Detta är saker som på ett betydande sätt skulle förenkla för företagen och göra vardagen något enklare och lite tryggare. Men det kommer inte några förslag.Vad talar man om? Jo, man talar i generella termer om innovationer och kunskapsdriven utveckling. Men det finns inte några konkreta förslag. Man talar om att prickskytte är bättre än bombmattor. Men det är bara lösplugg ni laddar med. Det finns ingenting konkret när det gäller den kunskapsdrivna utvecklingen.Jag ska inte säga att har svar på alla frågor. Men ni som har läst det särskilda yttrande vi har och de motioner som vi har lagt fram under den allmänna motionstiden och även tidigare kan se att vi har lagt fram en rad förslag på hur vi ska utveckla och ta oss an de samhällsutmaningar vi har som gäller klimatet, globaliseringen och den åldrande befolkningenVi vill se en innovationspolitik som betyder någonting mer än bara prat och mer pengar till forskning. Det leder inte till innovationer. Vi kan möjligtvis få någon mer Nobelpristagare i . Det kan i och för sig vara trevligt. Men det leder inte till idéer som kan kommersialiseras på en marknad till nya produkter eller tjänster.Det är där tillväxten måste komma. Där måste vi också se regerings och statens roll i hela systemet. Vi måste ha mer statligt riskkapital som går in där det privata inte orkar med eller inte vill gå in. Det är vad man kallar dödens dal.Det är där idéer är i ett sådant stadium att det står och väger. Man ser inte om det blir kommersiellt gångbart eller inte. Där måste staten gå in och ta ansvaret för att bygga demonstrationsanläggningar och testanläggningar. Jag väntar fortfarande på ett svar från regeringssidan.Det handlar också om innovativ upphandling, som har tjatat om väldigt . Det offentliga upphandlar för ungefär 600 miljarder . Att avsätta en del, ett par procent, av det till innovativa upphandlingar skulle på ett betydande sätt påskynda den tekniska utvecklingen och skapa nya innovationer.Det finns en rad områden där jag skulle vilja se förbättringar. Det handlar framför allt om landstings- och universitetssjukhusens möjligheter att vara pådrivande för att få fram nya organisationer inom sjukvården eller nya mediciner genom att ha innovativ upphandling när det gäller läkemedel eller hjälpmedel. Det finns möjligheter inom en rad områden. De statliga myndigheterna skulle kunna göra betydligt mer.Jag vill här och säga att det är en väldig skillnad på den teknikupphandling som sker och som har skett och innovativ upphandling. Vi måste ha klart för oss att det är en väldig skillnad. Det handlar om att beställa det som kanske inte finns klart på marknaden, utan vi har någonting som vi vill ha som driver på utvecklingen i en viss riktning. Det är vad vi måste göra.För att stärka forskningen bland de små och medelstora företagen vill vi ha ett skatteincitament för dem, vilket vi också har föreslagit i vår budgetmotion.De förslag som vi har när det gäller riskkapital, forskning och utveckling och sjuklöneansvar måste vi ställa mot att sänka restaurangmomsen. Vad är det som driver den ekonomiska utvecklingen på ett sådant sätt så att vi har någonting som vi ska leva av också ? Ja, inte är det restaurangmomsen. Vi måste skapa mervärde så att hela samhällets ekonomi kan växa. Då kommer också turist- och besöksnäringarna att växa.När vi talar om den innovativa utvecklingen, som jag har varit inne på väldigt mycket, måste vi se över samordningen mellan det statliga riskkapitalet . Det finns utspritt på , , Inlandsinnovation och Fouriertransform.När de ibland agerar inne på varandras områden förstår vi att det inte finns någon samordning över huvud taget. När de dessutom inte agerar där de borde agera, där det saknas kapital, måste det till en samordning av det hela. Det är en fråga som driver i stor utsträckning.Därför blir det väldigt förvånande när jag hör att staten inte ska lägga sig i detta. Jag tror att det var som sade så här: Inget statligt stöd till vissa näringar. Men det är precis det regeringen har gjort när det gäller , till exempel. Alldeles har man gått in med en satsning på 400 miljoner tillsammans med . Vi har Fouriertransform som ger ett direkt stöd till en viss bransch. Min fråga blir givetvis: Ska dessa läggas ned, eller ska de vara kvar? Eller är ni inte överens internt om hur det ska vara ?Det blir alltså så att staten har ett givet ansvar där det privata inte klarar av det. Vi har det när det gäller landsbygdsutvecklingen och företagarna där. har lagt fram en rad förslag som vi har presenterat här i budgeten vid olika tillfällen.Vi har en regering. Vi har lyssnat till som har förfasat sig över utvecklingen på landsbygden. Men vi har ju en regering som driver på den utveckling som hon förfasar sig över. Det är som vi har lagt ned , och det är som Arbetsförmedlingen har försvunnit i många små kommuner. Vi har haft en interpellationsdebatt med tidigare när det gäller servicepunkter och agerande runt om i Sverige.Ni sitter på makten. Ni har möjligheter att bedriva den politik som ni är här och pratar om, och ni gör inte det.Fru talman! Jag har försökt hålla ihop det här på något sätt, och jag hoppas att jag har kunnat föra fram syn på vad som behöver göras och i viss mån kritisera den borgerliga politik som förs på näringspolitikens område. Det är svårt att inte känna sympati när man lyssnar på . Han är alla goda gåvors givare och slår in ganska många öppna dörrar. Men han gör det med charm och ett leende, och det är ju alltid trevligt.Problemet är inte de förslag som kommer med, för de överensstämmer i många delar med sådant som regeringen föreslår. Problemet är, när man tittar på politik totalt sett, hur ni finansierar de förslagen.Ni vill stänga ned av elproduktionen genom att avveckla kärnkraften. Det är ett förslag som naturligtvis är ett dråpslag mot den basindustri som vi har som dominerande arbetsgivare i ett 90-tal kommuner runt om i . Det är klart att det är den helheten som gör att bilden inte blir lika positiv som när man bara läser det särskilda yttrande som har fogat till utskottets betänkande.Kent säger att det regeringen säger är bara prat men att har lagt fram förslag. Då vill jag erinra om att det pågår ett arbete med både forsknings- och innovationsproposition och att en innovationsstrategi är på väg fram. Jag förstår otåligheten, men detta är produkter som kommer att presenteras i närtid.Vi får ta debatten när förslagen kommer, om då tycker att förslagen är otillräckliga. I så fall får vi diskutera det. Men förslagen är på väg fram. Tack för repliken! Det var trevligt i alla fall.Beträffande att på något sätt skulle ha samma politik som regeringen: Skillnaderna är väldigt tydliga. Vi har föreslagit konkreta åtgärder, medan ni har föreslagit utredningar. Innan vi har sett vad regeringen törs eller kan leverera kommer vi att framhålla de förslag som vi har presenterat i årets budgetförslag, och hade vi också med mycket om innovationsstrategi. Det är en politik som vi har fört , även tillsammans med och Socialdemokraterna.Så länge regeringen inte klarar av att leverera något kommer ni att få kritik, där vi lyfter fram de förslag vi har. Vi kommer också med ytterligare förslag i den delen.När det gäller kärnkraften har vi sagt att kärnkraften ska avvecklas när vi kan avveckla den. Det ska göras så att det inte hotar försörjningstryggheten eller sysselsättningen. Den politiken ligger fast.För att klara av det förordar vi från en betydligt mer aktiv energipolitik än vad regeringen föreslår när det gäller förnybar energi, utbyggnad av infrastruktur i fråga om energi och beträffande energieffektivisering.Det är en politik som känner till. Vi anser inte att kärnkraften hör hemma i det svenska energisystemet utan ska avvecklas i den takt som vi klarar av att göra det. Det är kanske inte så att vi har samma politik, men ni föreslår riskkapitalavdrag och säger att behöver en innovationsstrategi, utan att precisera exakt hur den ska se ut, att det behövs en fungerande infrastruktur för transporter och att det största problemet är bristen på växande småföretag.Det är väldigt allmänt hållet. Jag inser att man i ett så här kort särskilt yttrande inte utvecklar detaljer. Men väldigt mycket av detta är sådant som regeringen redan är i gång med.Beträffande riskkapital lade till exempel för drygt en månad sedan fram sitt första delbetänkande, som jag kan säga att jag och mitt parti inte tycker går tillräckligt långt. De föreslår en kredit, men vi anser att det bör vara ett riktigt avdrag. Det är en sak som diskuteras, och det kommer ett förslag från regeringen.Vi kan också ta upp den tråd som hade uppe när det gäller Fouriertransform. Det är ett projekt som pågår, och det är inget som regeringen har för avsikt att ta tillbaka. Det har gjorts satsningar också på fordonssidan, och det finns inga planer på att de ska avslutas.Kent säger också att det saknas kapital och att staten ska gå in då. Det är där som vår principiella skillnad ligger. Staten är inte den som ska äga småföretag och gå in med ägarkapital. Däremot ska det finnas ordningar som skapar förutsättningar för att små och medelstora växande företag kan få tag på riskkapital.Det är människor av kött och blod som bör vara de som satsar det kapitalet och som intresserar sig för hur det utvecklas i de verksamheter som man tycker är värda att satsa på. Skattebetalarna bör inte bli ägare till landets småföretag. Det nämnde har inte heller föreslagit. Däremot ser vi att staten har en viktig roll när det gäller riskkapital.Det finns brister när det gäller riskkapital. Det är inte bara som påpekar det. , , har påpekat det. har påpekat det. En rad andra institutioner har också påpekat att det finns brister när det gäller riskkapital.Vi föreslår att där det privata av olika anledningar inte går in - därför att riskerna är för stora - kan staten fylla en roll. Det är oerhört viktigt i strategin, om vi lyckas kommersialisera de idéer som finns så att det blir ett värde på en marknad i form av nya varor och tjänster. Det är vad hela innovationsstrategin går ut på. Det är ett oerhört konkret förslag från , medan regeringen låtsas som om det regnar.Det andra vi föreslår när det gäller riskkapital är stöd för att få i gång forskning och utveckling när det gäller små och medelstora företag. Vi föreslår ett skatteincitament för forskning och utveckling där, för att öka deras motivation till forskning och utveckling. Det är också ett konkret förslag i en innovationsstrategi. Innovativa upphandlingar är en tredje del i det, och sedan har vi en rad andra förslag som finns med i vår budgetmotion. Så nog har vi konkretiserat.Man skiljer på politikens roll och de som ska göra det här. För mig och är det viktigt att vi har klart för oss att vi ska tala om vad som ska göras. Hur det ska göras ska våra myndigheter och företag bestämma. Ramarna ska vi sätta upp, och det har jag försökt påpeka i debatten. I gårdagens kunde man se att flera statliga riskkapitalister har gott om pengar som inte investeras. Över 9 miljarder finns tillgängliga hos sex aktörer. I både sitt anförande och sitt särskilda yttrande driver linjen att mer statligt riskkapital behövs. Slutsatsen borde nog vara att det statliga riskkapitalet borde användas klokare.Family, friends and fools är de traditionella investerare som företagare vänder sig till när de behöver riskkapital, framför allt i tidiga skeden. Det gäller framför allt de företag som har affärsidéer som traditionella riskkapitalister inte är intresserade av, det vill säga alla levebrödsföretagare som behöver finansiering av sina affärsidéer.Jag är intresserad av att höra hur kommer att verka för att de privata förmögenhetsbildningar kan ske som är så viktiga för att family, friends and fools och även affärsänglar kan ägna sig åt investeringar. Det behövs samordning av det statliga riskkapitalet som är utspritt på olika områden. Det tog jag också upp i mitt anförande. Det är just bristen på samordning som gör att man går in och investerar i varandras bolag. Dessutom används riskkapitalet inte som det är tänkt att användas och där det saknas. Det finns flera utredningar som visar samma sak.Det behövs mer av det vi kallar riskkapital. Industriforskningsinstituten kan behöva en större basfinansiering av sin testverksamhet som är en viktig brygga mellan akademi och företag. Framför allt kan det behövas ett nytt , vård och omsorg med tanke på det som hänt . Den delen är alltså viktig.Vad gäller privat kapitalbildning och affärsänglar tog regeringen bort förmögenhetsskatten för att få tillbaka kapital. Motivet var att det skulle investeras här. Men har de pengar som kommit tillbaka verkligen investerats där det finns behov? Svaret är nej. Det har investerats i fastigheter, och det var inte riktigt tanken. Därför finns det ett behov. Det privata riskkapital som finns investeras i sjukvård och skolor. Där tjänar man pengar oavsett konjunkturläge. Det är nog ändå klokt att försöka underlätta för privatpersoner att investera i små och medelstora företag. När man läser och särskilda yttrande får man intrycket att utländskt kapital inte alltid är bra. Det förs ett resonemang om att utländskt kapital leder till att jobb hamnar utanför Sverige.Jag ser mycket positivt på Facebooks investeringar i . Jag ser också mycket positivt på kinesiska investeringar i svensk fordonsindustri och på att kanadensiskt kapital tillsammans med norskt kapital investeras i gruvnäringen här i . Jag tror inte att det här hade kommit i gång om vi inte hade fått detta inflöde av investeringar.Ska vi inte välkomna investeringar som kommer utifrån? Jag är lite fundersam över frågan. Jag hade förstått den om jag hade sagt att det inte var bra. Då hade vi kunnat ha en debatt. Givetvis ska vi ha utländska investeringar. Precis som vi har svenska investeringar i andra länder och stimulerar det är det helt okej att vi har utländska investeringar här i . Jag kan dock kritisera AP-fonderna för att de inte tycker att det är intressant att investera i gruvnäringen.Basindustrin är en verksamhet som bygger på de råvaror vi har i skog och mark. Vi måste bruka dem med stor försiktighet, för det handlar om vad också kommande generationer ska leva av. Därför måste vi ha begränsningar av hur mycket som ska tas ut och på vilket sätt.Problem uppstår om till exempel kommun inte kan dra nytta av investeringarna, om vi får ett förhållande där bolagsbeskattning sker utomlands och man flyger in arbetskraft så att det inte blir någon lokal beskattning utan kommunen bara står med kostnader för verksamheten. Då måste man ifrågasätta hur de utländska investeringarna sker och på vilket sätt de kommer lokalsamhället till godo. Jag begärde ordet med anledning av att det under debatten har talats ganska förklenande om branschprogram, eller strategiska program som vi numera kallar det för. Jag tänkte bidra med en liten illustration av varför jag blir så frustrerad när jag hör anklagelserna mot branschprogrammen.Jag kommer från , och där blir nu 1 100 personer av med jobbet på grund av Astras nedläggning. Dessutom berörs kanske ytterligare 400 personer i servicenäringarna runt omkring Astra.I har kommunstyrelsens ordförande fått reda på att den av staten utsedda förhandlingsmannen, , inte anser sig ha något ansvar för det inträffade.Därför känns det ganska underligt att höra borgerliga företrädare tala förklenande om behovet av branschprogram.År 2005 satte den socialdemokratiska regeringen i gång ett stort arbete tillsammans med life science-branschen för att ta fram ett strategiskt utvecklingsprogram för denna viktiga näring, inte minst exportmässigt. Detta arbete kastade den borgerliga regeringen vid tillträdet 2006 i papperskorgen och skrotade.Om hade fortsatt att arbeta i samverkan mellan samhälle, akademi och stat i den för så viktiga exportnäring som life science-branschen utgör, hade då de 1 100 jobben vid och de 400 servicetjänsterna behövt gå förlorade? Det kan vi givetvis inte svara på, men jag är övertygad om att förutsättningarna för överlevnaden av en stark forskningsmiljö i hade varit betydligt bättre om vi som nation, precis som många andra länder, på ett tidigt stadium hade fullföljt arbetet med en samverkan mellan stat, akademi och näringsliv för denna bransch.De egna statliga organisationerna, som exempelvis , och företrädare för näringslivet protesterade ganska högljutt mot att ingenting hände från den sida när det gällde life science-branschen. I andra länder, som till exempel , och , har man, trots att man har borgerliga regeringar som företräder nationens intressen, sett det som strategiskt viktigt med en samverkan mellan näringsliv, stat och akademi.Vad är det som gör att det är så annorlunda i ? Varför är inte vi i behov av strategiska program där samhälle, akademi och näringsliv samverkar, när man i länder som redan nu har ett försprång i många av dessa branscher ser det som absolut nödvändigt för att kunna konkurrera i vår globaliserade värld?Jag undrar: Varför denna beröringsskräck? Marknaden har inte visat sig kunnat lösa frågan om våra exportmöjligheter när det gäller läkemedelsindustrin. Min fråga är: Varför beröringsskräcken? Varför vill inte regeringen och dess företrädare i kammaren ha gemensamma arbetsprogram - strategiska program - mellan näringsliv, akademi och samhälle när man i alla andra länder tycker att det är en viktig framgångsfaktor? Det är naturligtvis värdefullt när en riksdagsledamot från en ort som drabbas drar en lans för sin ort och för åtgärder som skulle kunna vända utvecklingen.Det handlar inte om att lider brist på pengar. är det företag som betalar in mest skatt av alla företag i . Man har en väldigt god ekonomisk situation. Man har ett samarbete när det gäller forskningsinriktning i olika forum som och olika forskningsinstitutioner i life science-sektorn. Vad jag tror skulle behövas är att vi i den nya forskningsproposition som arbetas fram får ett nytt forskningsråd för life science-sektorn och att man tar ett större grepp om denna mycket viktiga näringsgren som står för en så stor del av svenska exportinkomster. Det handlar inte om brist på statligt engagemang i . Det handlar om ett strategiskt beslut i att helt lägga om forskningspolicyn. Inga skattepengar i världen hade kunnat ändra på detta. Jag tror att har fullständigt fel i sin analys. Det handlar om att ska fortsätta att vara en forskningsnation. Regeringens ambition är att av bnp ska användas till offentligt finansierad forskning. Det är en politik som är helt central för att ska kunna fortsätta att vara en välfärdsnation. Jag ser med tillförsikt fram mot den forsknings- och innovationsproposition som kommer att läggas på bord, och hoppas att vi kan hitta breda överenskommelser om en så viktig del av välståndsskapande krafter. Det är inte brist på statligt engagemang som gör att och andra stora life science-företag omstrukturerar sin forskning.