bet · GZ01CU14 · 2012-03-20 00:00:00 — (M) framhåller i motion 2011/12:C263 att olika gränsvärden för buller gäller vid nybyggnation beroende på om bullerkällan är trafiken eller en industri. Enligt motionären ställs det högre krav vid nybyggnad i gamla industriområden än i stadskärnorna. Mot denna bakgrund föreslår motionären ett tillkännagivande om att regelverken för industribuller och trafikbuller behöver ses över och harmoniseras. behandlade och avstyrkte föregående år (bet. 2010/11:CU22) en motion med i huvudsak motsvarande inriktning som den nu aktuella fyrpartimotionen. Utskottet hänvisade då till en relativt utförlig bakgrund avseende hur frågor om planläggning och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer har hanterats av myndigheter, regering och riksdag och anförde följande. Som framgår av ovanstående bakgrund har utarbetat en handbok till ledning för kommunernas planering av bostadsområden som är utsatta för flygbuller. De tolkningsproblem avseende tillämpningen av riktvärden m.m. som tidigare kan ha förekommit i sammanhanget har uppmärksammats av och även föranlett vissa ställningstaganden och åtgärder från regeringens sida. Regeringen har också framhållit att man följer utvecklingen vad gäller bullerfrågorna nära och upprätthåller en dialog med berörda myndigheter i syfte att skapa tydlighet och transparens i styrningen (se bet. 2009/10:CU26 s. 79). Utskottet kan konstatera att åtgärder redan har vidtagits av berörda myndigheter och regeringen när det gäller de frågor som föranlett motionen. Något tillkännagivande från kan inte anses vara behövligt. I den del av budgetpropositionen som avser utgiftsområde 18 (prop. 2011/12:1, utg.omr. 18) finns en redovisning av hur bullerfrågor i planeringssammanhang har hanterats . Där anförs bl.a. följande. Arbetet med att tydliggöra och klarlägga hur bulleraspekter ska beaktas i samband med prövning av den framtida samhällsutvecklingen fortgår. En rad aktiviteter har initierats i syfte att åstadkomma en ökad samsyn bland myndigheter när det gäller frågan om buller. har med stöd av sin nya instruktion en samordningsroll för omgivningsbuller. Verket har utarbetat en verksamhetsbeskrivning för en ny utformning av samordningen av omgivningsbuller och de kommande årens arbete inom bullerområdet. Syftet med arbetet är bl.a. att tillsammans med berörda myndigheter, bl.a. , och , identifiera och beskriva konflikter dels mellan myndigheternas uppdrag, dels inom miljömålssystemet och inom lagstiftningen samt att rapportera identifierade konflikter till . Arbetet ska också bidra till att en god ljudmiljö uppnås som det preciseras i miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och God Bebyggd miljö. Kommuner och Landsting har tillsammans med berörda myndigheter (, , och ) tagit initiativ till ett projekt i syfte att kommunicera det som myndigheterna är överens om inom bullerområdet samt att visa på möjligheter till förbättringar. Projektet påbörjades och avses bedrivas fram till . Syftet är att ta fram gemensamma budskap om buller och förmedla dessa till berörda aktörer. De angivna organisationerna har, genom att tillsammans underteckna ett dokument , givit uttryck för denna gemensamma viljeinriktning. har givit ut publikationen Trafikbuller och nybyggda bostäder. Avsikten med rapporten har varit att öka kunskapen om bullerexponering vid nybyggda bostäder. Regeringen följer de pågående projekten och är angelägen om att de bidrar till en ökad samsyn till gagn för såväl enskilda som för kommuner och andra berörda inom plan-, bygg-, bostads- och miljöområdena. Av såväl utskottets tidigare behandling som den ovan återgivna redovisningen i den senaste budgetpropositionen framgår att frågor om hur bulleraspekterna ska hanteras i den fysiska planeringen är föremål för stor uppmärksamhet. Regeringen har vidtagit olika åtgärder som syftar till att underlätta myndigheternas arbete med att tydliggöra och klarlägga hur bulleraspekter ska beaktas i samhällsplaneringen. Flera berörda statliga myndigheter liksom Kommuner och Landsting är engagerade i ett arbete som bl.a. syftar till att åstadkomma en ökad samsyn bland myndigheterna när det gäller frågor om buller. Regeringen följer de pågående projekten och är angelägen om att de bidrar till en ökad samsyn. Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att det inte behövs något tillkännagivande från för att ytterligare uppmärksamma den aktuella frågan om hur bulleraspekterna hanteras i planeringen. Motionerna avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bygglovsplikt för antenner och basstationer respektive om att freda områden från icke-joniserande strålning. Utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden i dessa frågor. Jämför reservation 10 (MP, V). Motion 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP) behandlar vissa frågor om icke-joniserande strålning. Två av yrkandena i motionen om tillkännagivanden har hänvisats till civilutskottet. Det ena gäller att bygglovsplikt bör införas för antenner och basstationer (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till att sådan lovplikt är vanlig i andra länder och att den skulle kunna ge önskvärt underlag vid lokaliseringen av ny bebyggelse. Vidare föreslås att ska framhålla att dagens regelverk inte ger kommunerna tillräckliga möjligheter att freda områden från icke-joniserande strålning och att lagstiftningen måste förändras och bli tydlig när det gäller kommunernas möjlighet att skapa områden med låga strålningsnivåer (yrkande 4). Utskottet behandlade och avstyrkte motsvarande motionsförslag föregående år (bet. 2010/11:CU22). I fråga om förslaget om utvidgad bygglovsplikt hänvisade utskottet till att dessa frågor prövades i samband med det omfattande utredningsarbete som låg till grund för den nya och anförde bl.a. följande. Det som anförs i motionerna ger inte utskottet anledning att , innan den nya lagen hunnit träda i kraft, föreslå förnyade överväganden om bygglovspliktens omfattning. Utskottet vill också framhålla att den nya ordningen med att bestämmelserna om bygglov för andra anläggningar än byggnader har lagts på förordningsnivå innebär att regeringen själv kan ta ställning till behovet av förändringar om nya förhållanden eller kunskap skulle anses motivera det. När det gäller förslaget om att ge kommunerna möjlighet att freda områden med låga strålningsnivåer hänvisade utskottet till behandlingen av den aktuella frågan i samband med beslutet om den nya (bet. 2009/10:CU25). hänvisade då till att övervägt denna fråga och inte funnit skäl att föreslå ändringar i PBL med den aktuella inriktningen. har inte ändrat uppfattning i de aktuella frågorna sedan föregående år. Motionsförslagen avstyrks således. Frågor om tillgänglighet och hiss Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag i frågor om tillgänglighet och hiss. Utskottet hänvisar bl.a. till de förändringar i bygglovsprövningen som genomförts i den nya samt till ett regeringsuppdrag till . Jämför reservationerna 11 (S), 12 (MP, V) och 13 (SD). De fyra motioner som behandlas i detta avsnitt tar upp olika frågor om hur kraven på tillgänglighet och hiss ska beaktas vid planering och byggande. och (båda MP) framhåller i motion 2011/12:C245 att det pågår ett omfattande arbete med att i efterhand tillgänglighetsanpassa den befintliga bebyggelsen. För att sådana åtgärder ska kunna undvikas måste all nybyggnation redan från början planeras och uppföras med en god tillgänglighet. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om behovet av att stoppa brister i tillgängligheten vid nybyggnation (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att handikapp- och tillgänglighetsfrågorna ofta kommer in för sent i planeringsprocessen. Motionärerna föreslår därför att ska framhålla att kunskapen hos handikapporganisationerna måste tas till vara i ett tidigt stadium i planprocessen och att det bör övervägas att ge handikapporganisationer samma möjlighet som miljöorganisationerna att överklaga vissa beslut (yrkande 3). bör enligt motionen för regeringen också framhålla det stora behovet av hissar i den byggda miljön (yrkande 5). Motionärerna anser att en åldrande befolkning gör det nödvändigt att pröva olika möjligheter att stimulera installation av hiss i de byggnader som saknar sådan. Även i motion 2011/12:C337 av (S) framhålls behovet av hissar i flerbostadshus och åtgärder som innebär att äldre och funktionshindrade kan bo kvar längre i det vanliga bostadsbeståndet. Enligt motionären bör genom ett tillkännagivande föreslå att en inventering av tillgängligheten i samhället och i flerbostadshus genomförs (yrkande 1). m.fl. (S) tar i motion 2011/12:C348 upp de krav på hiss som ställs vid ombyggnader som innebär att nya lägenheter skapas på vindsvåningar. I motionen framhålls att det är brist på små lägenheter och att oinredda vindar i befintliga byggnader på ett effektivt sätt kan byggas om till sådana bostäder. För att göra dessa ombyggnader mer lönsamma föreslår motionärerna att lägenheter som byggs på råvindar ska ges dispens från kravet på att vara tillgängliga med hiss (yrkande 5). (M) framhåller i motion 2011/12:So446 att den nya är ett steg i rätt riktning i arbetet med tillgänglighetsfrågorna. Motionären anser emellertid att bör föreslå överväganden om att sanktioner ska kunna utdömas vid bristande tillgänglighet (yrkande 2). Vissa bestämmelser i plan- och bygglagstiftningen Bestämmelserna om tillgänglighet i byggnader i innebär i korthet bl.a. följande (8 kap. 12 §§ PBL). En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Detta krav ska uppfyllas i samband med nybyggnad, ombyggnad eller en annan ändring av en byggnad. Vid nybyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden. Vid ombyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden. Vid en annan ändring av en byggnad ska kraven uppfyllas för ändringarna. Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Ett byggnadsverk ska ha de egenskaper som är väsentliga i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § första stycket 8). Vad som gäller för att detta krav ska uppfyllas framgår av föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar med stöd av lagen. Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet ska byggnaden enligt plan- och byggförordningen vara försedd med en eller flera hissar eller andra lyftanordningar (3 kap. 18 § PBF). En bostad behöver emellertid inte vara tillgänglig genom en hiss om byggnaden har färre än tre våningar. Med våning jämställs i detta sammanhang en vind där det finns en bostad eller huvuddelen av en bostad. Vid det senaste årsskiftet trädde nya föreskrifter vid ändring av byggnader i kraft (BFS 2011:26). I de nya föreskrifterna anges följande vad gäller frågan om hiss. Vid omfattande ändringar av flerbostadshus med fler än två våningar, arbetslokaler och publika lokaler ska en tillgänglig och användbar hiss eller annan lyftanordning installeras, om sådan saknas. Med våning jämställs vind där det finns en bostad eller huvuddelen av en bostad. Avsteg från denna föreskrift får göras endast om det finns synnerliga skäl för detta. I de allmänna råden till denna föreskrift anger bl.a. följande: När en vind inreds till nya bostadslägenheter, i flerbostadshus med fler än två våningar, bör hiss eller annan lyftanordning installeras om sådan saknas. Finns det en hiss får man bedöma i varje enskilt fall, om hissen behöver dras upp till de nya bostadslägenheterna. Synnerliga skäl för avsteg kan t.ex. vara att åtgärden medför att en särskilt värdefull byggnad enligt 8 kap. 13 § PBL förvanskas, det inte går att åstadkomma tillräckligt utrymme för såväl hiss som säker utrymning via trappa samt plats för bårtransport i trappan om hissen inte rymmer en sjukbår, en hissinstallation i sig skulle medföra omfattande ingrepp i byggnadens stomme, utöver de ingrepp som behövs för själva hissinstallationen, väsentliga boendekvaliteter skulle gå förlorade. anser liksom motionärerna att behovet av att utforma den byggda miljön så att den så långt som möjligt är tillgänglig för alla människor bör vara en av de centrala utgångspunkterna vid planering och byggande. Kraven på tillgänglighet i den byggda miljön var också en av de frågor som ägnades särskild uppmärksamhet i det utredningsarbete som låg till grund för den nya . Ett allvarligt problem som hade uppmärksammats och som också tas upp i motion 2011/12:C245, var att även nya byggnader och bostadsområden ibland visar upp brister i tillgänglighet. Genom bestämmelser i den nya lagen har risken för sådana problem begränsats bl.a. genom en utvidgning av bygglovsprövningens omfattning. Kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga ska, till skillnad mot tidigare, behandlas redan i bygglovsprövningen. Den tidigare gällande ordningen ansågs leda till att tillgänglighetskraven ibland uppmärksammades alltför sent i byggprocessen. Utskottet delar uppfattningen som förs fram i samma motion att det är angeläget att på ett tidigt stadium i en planprocess ta till vara handikapporganisationernas kunskap och erfarenhet. I anges också att kommunen i arbetet med att ta fram ett förslag till en detaljplan ska ge tillfälle till samråd för bl.a. sammanslutningar som har ett väsentligt intresse av förslaget (5 kap. 11 §). I denna krets anses bl.a. olika handikapporganisationer ingå. Den fråga som tas upp i motionen om att ge handikapporganisationer rätt att överklaga detaljplaner prövades och avstyrktes av utskottet i samband med beslutet om att införa den nya (bet. 2009/10:CU25). Utskottet hänvisade då till de bedömningar som regeringen tidigare hade redovisat i fråga om PBL-systemets principer vad gäller uppgiften att göra den slutliga avvägningen när det gäller samhällets intressen. Som framhålls i två av motionerna kommer behovet av en god tillgänglighet med hiss sannolikt att öka i takt med en ökande andel äldre i befolkningen. Något tillkännagivande till regeringen om detta kan däremot inte anses vara behövligt. Frågan har redan uppmärksammats genom flera utredningar och även i ett flertal andra sammanhang. Inte heller anser utskottet att , som föreslås i motion 2011/12:C337, behöver göra ett tillkännagivande om behovet av en inventering av tillgängligheten i bl.a. flerbostadshus. Ett likalydande motionsförslag behandlades och avstyrktes av utskottet föregående år (bet. 2010/11:CU22). Utskottet hänvisade då till ett förslag från till regeringen i samband med arbetet med en handikappolitisk strategi. Regeringen har därefter beslutat att ge ett uppdrag om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016 (S2011/8810/FST). Ett av de delmål som har fått i uppdrag att arbeta efter innebär att fler kommuner ska ha inventerat sitt flerbostadshusbestånd ur tillgänglighetssynpunkt. I motion 2011/12:C348 föreslås att det i vissa fall ska medges undantag från tillgänglighetskraven enligt av kostnadsskäl. Motionärerna föreslår att lägenheter som byggs på råvindar ska ges dispens från kravet på att vara tillgängliga med hiss. Utskottet har ovan redogjort för de bestämmelser om hiss som finns i plan- och bygglagstiftningen. Av denna redovisning framgår att bl.a. att det vid omfattande ändringar av flerbostadshus med fler än två våningar ska installeras hiss om sådan saknas. Med våning jämställs i detta sammanhang vind där det finns en bostad eller huvuddelen av en bostad. Det framgår också att vissa avsteg från denna föreskrift får göras om det finns synnerliga skäl för detta. Det är relativt vanligt att råvindar byggs om till bostäder, särskilt i de större städerna. Förslaget i motionen skulle därför riskera att utesluta en stor grupp rörelsehindrade från att utnyttja och besöka många nya lägenheter. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom förslaget om att införa ett generellt undantag från hisskravet för alla smålägenheter som tillskapas på tidigare råvindar. När det slutligen gäller förslaget i motion 2011/12:So446 om att sanktioner ska kunna utdömas vid bristande tillgänglighet vill utskottet erinra om att kravet på att en byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska prövas i samband med kommunernas bygglovsprövning. Som framgått ovan är detta en förändring i den nya i förhållande till tidigare gällande lag. Vidare gäller att en byggsanktionsavgift ska tas ut om bygglov inte söks för en bygglovspliktig åtgärd, enligt de bestämmelser som anges i plan- och byggförordningens 9 kapitel. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsförslag som har behandlats i detta avsnitt. Planering för ökad trygghet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa initiativ för trygghetsskapande åtgärder i bostadsområden. Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål om statliga initiativ för ökad trygghet i boendemiljöer redan är väl tillgodosett genom det arbete som bedrivs inom flera myndigheter och organisationer och genom regeringsuppdrag med inriktning på de aktuella frågorna. Jämför reservation 14 (S, MP, V). I motion 2011/12:C248 föreslår och (båda MP) ett tillkännagivande till regeringen om behovet av initiativ för ökad trygghet i boendemiljöer. Enligt motionen är det av stor vikt att lyfter fram problemen med otrygghet i samhället, inte minst i bostadsområden. Detta bör ske bl.a. genom att dessa frågor uppmärksammas i planeringen. Vidare framhåller motionärerna att belysningen är en central fråga i arbetet med att skapa trygga miljöer. I detta sammanhang måste emellertid också problemet med ljusförorening och energianvändningen beaktas. Även motion 2011/12:Ju206 av (S) tar upp behovet av trygghetsskapande åtgärder i planeringen. Enligt motionären bör i ett tillkännagivande framhålla behovet av investeringar i trygghetsskapande åtgärder i miljonprogramsområdena (yrkande 4). Det kan exempelvis ske genom att bygga bort otrygga platser och genom bättre belysning. instämmer i motionärernas uppfattning att frågor om hur den byggda miljön bör utformas för att skapa ökad trygghet och förebygga brott bör ägnas stor uppmärksamhet. Flera myndigheter och organisationer är också engagerade i dessa frågor. Det gäller bl.a. som arbetat med frågor om brottsförebyggande åtgärder vid stadsbyggnad och utformning av byggnader. Verket har också haft flera regeringsuppdrag med denna inriktning. Ett sådant uppdrag låg exempelvis till grund för rapporten , bebyggelse och planering (1998) som bl.a. innehåller idéer och exempel på hur man kan arbeta brottsförebyggande med olika fysiska miljöer. Verket har därefter även varit engagerat i ett samarbete med bl.a. och med motsvarande inriktning. är också en av aktörerna i arbetet med att ta fram rapporter inom ramen för CEN:s () arbete med en standard för brottsförebyggande stadsplanering. Arbetet startade efter etablerandet av den europeiska standardiseringskommittén Prevention of crime by urban planning and design, /TC 325. Den svenska kommittén drivs genom (). SIS publicerade 2008 rapporten stadsplanering och byggnadsutformning med riktlinjer för utvärdering av risken för brottslighet och rädsla för brott samt åtgärder, procedurer och processer som syftar till att minska dessa risker. gav regeringen i uppdrag att på nationell nivå leda, samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringsuppdraget finns redovisat i slutrapporten stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv (2010). fick vidare i uppdrag av regeringen (S2011/6087/PBB) att sammanställa och sprida erfarenheter från projekt som erhållit stöd inom ramen för det utvecklingsarbete på området som bedrevs . I uppdraget ligger också att redovisa hur de aktuella frågorna om tryggheten i stads- och tätortsmiljöer kan integreras i samhällsplaneringen och bebyggelseutvecklingen samt sprida kunskapen till berörda aktörer. Utskottet kan således konstatera att motionärernas önskemål om statliga initiativ för ökad trygghet i boendemiljöer redan är väl tillgodosett genom det arbete som bedrivs inom flera organisationer och myndigheter och genom regeringsuppdrag med inriktning på de aktuella frågorna. När det däremot gäller den praktiska tillämpningen av de råd och vägledningar som har utarbetats är detta givetvis en fråga som får hanteras av de enskilda kommunerna och fastighetsägarna. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av i frågor om bl.a. bygglov för husbåtar. Utskottet hänvisar till sin behandling av motsvarande förslag föregående år. (M) föreslår i motion 2011/12:C287 ett tillkännagivande om att boende i husbåt bör underlättas. Motionären hänvisar bl.a. till att kommunerna gör olika bedömningar när det gäller krav på bygglov och andra frågor vid boende på båtar. En översyn av bör enligt motionären göras i syfte att tydliggöra kommunernas befogenheter i dessa frågor. Det krävs bygglov för nybyggnad (9 kap. 2 § första stycket 1). Enligt definitionerna i avses med nybyggnad uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats. Med byggnad avses en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att människor kan uppehålla sig i den (1 kap. 4 §). Bygglov ska respektive får ges för en åtgärd som uppfyller de förutsättningar för lov som anges i 9 kap. 3032 §§ (bl.a. överensstämmer med detaljplan, inte förutsätter planläggning, uppfyller allmänna och enskilda intressen samt krav på byggnadsverk m.m.). behandlade och avstyrkte en motsvarande motion (bet. 2010/11:CU22). Utskottet anförde då bl.a. följande. I gällande plan- och bygglag har det inte funnits någon definition av vad som är att betrakta som byggnad. Av definitionen i den nya lagen framgår det att en byggnad kan vara varaktigt placerad på en viss plats i vatten. Därmed torde det ha blivit tydligare att krav på bl.a. bygglov under vissa förutsättningar även kan gälla för husbåtar. Liksom för byggnader i övrigt får en prövning av lagens tillämpning göras i de enskilda ärendena. Utskottet anser inte att det finns något behov av en översyn av i syfte att tydliggöra dess tillämpning vad gäller husbåtar. Däremot vill utskottet inte utesluta att en vägledning för kommuner i vissa metodfrågor eller i form av en exempelsamling när det gäller byggnader på vatten kan vara av värde. Sådana vägledningar har utarbetats av i en rad planfrågor där det bedömts föreligga ett behov. Det bör emellertid överlåtas till och regeringen att bedöma vilken typ av plan- och bygglovsärenden som har en sådan aktualitet att de bör föranleda särskilda insatser från verkets sida. avstyrker motion 2011/12:C287 med hänvisning till utskottets behandling av motsvarande förslag föregående år. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om behovet av en översyn av byggregler m.m. Utskottet hänvisar till att det har genomförts en omfattande översyn av verkets byggregler. I fyra motioner framhålls behovet av att förenkla regelverken för bostadsbyggande. Förslagen tar i första hand sikte på myndighetsföreskrifterna på området byggregler (BBR). bör enligt motion 2011/12:C258 av (M) genom ett tillkännagivande till regeringen förorda att en översyn genomförs av byggregler.