bet · H001TU2 · 2012-12-07 00:00:00 — Om den pågående effektiviseringen av transportsektorn avbryts genom ett återtagande av drift och underhåll av järnvägens infrastruktur finns det enligt regeringen en överhängande risk för att de kraftsamlingar som måste göras för att möta järnvägens stora utmaningar avmattas i hög grad. Regeringens inriktning är att den inslagna vägen mot ökad effektivisering inom transportsektorn ska fortskrida. Målet är att få mesta möjliga nytta av anslagna medel till infrastrukturen genom fortsatt konkurrensutsättning av de verksamheter som är lämpade för detta. För att det ska kunna genomföras så snabbt och effektivt som möjligt framstår medvetet framkallade störningar i form av organisationsförändringar och betydande ändringar i marknadens funktionssätt enligt regeringens mening som olämpliga. Med anledning av regeringens skrivelse har tre följdmotioner väckts. Till ärendet har vidare hänförts ett par motioner från den allmänna motionstiden som gäller frågan om ansvaret för utförandet av drift och underhåll av järnvägen. Vidare har ett yrkande i en följdmotion till regeringens proposition om ett starkt och hållbart transportsystem förts till ärendet. I partimotion 2012/13:T5 yrkandena 1 efterlyser m.fl. (S) en utförlig utredning om järnvägssystemets organisering, där varje del av järnvägssystemets fragmentisering utvärderas. I yrkande 2 anges att regeringen bör återkomma till med en genomgång av järnvägens faktiska status och underhållets faktiska kvalitet för att säkra underhållsbehovets omfattning och att resurserna prioriteras rätt. Motionärerna anser i yrkande 3 att fortsättningsvis ska utföra säkerhets- och underhållsbesiktning av järnvägen samt att regeringen i väntan på kvalificerat beslutsunderlag och resultatet av de nämnda föreslagna översynerna bör verka för en tydligare samordning av underhållet och en effektivare organisation av detsamma. I yrkande 4 anges att detta bör ske genom att sammanhållna och strategiskt avgränsade underhållsregioner skapas. I motionärernas yrkande 5 framförs att bör pröva framkomlighetsbaserade underhållskontrakt för att premiera långsiktigt förebyggande underhåll. Som stöd för sina yrkanden framför motionärerna bl.a. följande. Det svenska järnvägssystemet befinner sig enligt motionärernas mening i en mycket allvarlig situation. Inställda tåg och timslånga förseningar hör till vardagen både för arbetspendlare och för exportindustrins transportköpare. Motionärerna framhåller att kapacitetsutredning visar att det svenska järnvägssystemet är starkt ansträngt. Socialdemokraterna har därför i budgeten valt att anslå 400 miljoner extra till drift och underhåll av järnvägen. Regeringen har i sin skrivelse inte lämnat några förslag på åtgärder för att järnvägssystemet ska kunna organiseras på ett sätt som ger en tillförlitligare järnväg. Motionärerna menar att det är illa i sig, men än värre är att regeringen inte har kontroll över hur underhållet faktiskt fungerar. Enligt motionärernas mening är det då inte möjligt att fatta långsiktiga underhållsbeslut. Det är därför nödvändigt att regeringen först tillgodogör sig detaljerad kännedom om underhållets faktiska kvalitet. Enligt motionärernas uppfattning finns det en risk att ett uppsplittrat underhåll leder till ineffektivitet och ökade kostnader, sämre information om järnvägens kvalitet samt ökade säkerhetsrisker. är närmast unikt i det avseendet att banhållaren inte själv inspekterar banans status. Enligt motionärernas uppfattning är det centralt att genomför säkerhets- och underhållsbesiktning av järnvägen för att upptäcka tekniska fel och brister som kan leda till säkerhetsrisker och driftsavbrott. Att har fullständig kunskap om järnvägens tekniska status och har egen kompetens att utföra dessa inspektioner är mycket viktigt för att få en tydligare styrning av järnvägsunderhållet. Motionärerna påpekar att var tvungna att bryta ett stort underhållskontrakt med entreprenören då leverantören inte klarade av sina åtaganden. För detta kompenserades med medel som annars hade kunnat gå till angeläget järnvägsunderhåll. Motionärerna menar vidare att det uppsplittrade underhållet har lett till säkerhetsrisker upprepade gånger. I en utredning gjord av med anledning av ett allvarligt tillbud då två godståg höll på att kollidera, konstateras att en av orsakerna till det allvarliga tillbudet var att flera olika entreprenörer varit inblandade i ett underhållsarbete. Det vill säga den ene entreprenören visste inte vad den andre hade gjort. I motionen anges att det är märkligt att regeringen i sin skrivelse inte har nämnt att i orsakade avreglering av järnvägsunderhållet ett flertal olyckor. I motion 2012/13:T291 menar (S) att en återreglering inom järnvägen till hur det såg ut tidigare inte är aktuell men att det finns behov av en utvärdering av järnvägens avreglering. Som skäl för yrkandet framför motionären att avregleringen inom järnvägstrafiken har lett till betydande problem, både för resenärer, personal och för samhället i stort. Som exempel kan nämnas försenade och inställda tåg samt bristande säkerhet. Problemen beror enligt motionären bl.a. på bristande samordning. I motion 2012/13:T308 av (S) yrkas att en översyn av avregleringen av järnvägen bör göras för att skapa helhetssyn och bättre samordning av järnvägssystemet. Som skäl för yrkandet framförs att det inte längre finns någon som tar ansvar för helheten. Det är flera olika bolag som kör tågen, sköter underhållet och gör reparationer osv. Motionären menar att många klagar på underhållet av järnvägen och de upphandlade bolagens skötsel av sitt uppdrag. Motionären lyfter vidare fram att järnvägen är en viktig del av landets infrastruktur och att miljövänliga transporter av varor är viktigt för . I motion 2012/13:T383 yrkar m.fl. (S) att en återföring av det löpande och avhjälpande underhållet till bör övervägas. Som skäl för yrkandet anges att det svenska järnvägssystemet befinner sig i djup kris och att ständiga förseningar samt inställda tåg har blivit en del av tågpassagerarnas och näringslivets vardag. I motionen anges att de åtgärder som vidtagits för att öka järnvägssystemets motståndskraft är otillräckliga. Motionärerna menar att det behövs en skyndsam översyn av hur järnvägsunderhållet organiseras. I motionen påpekas att de extrema kraven på samordning med spårhållaren (trafikledningen) som gör att det finns klara fördelar med en återföring av det löpande och avhjälpande underhållet till . I kommittémotion 2012/13:T4 yrkandena 13 menar m.fl. (MP) att det bör göras en utförlig utredning om järnvägssystemets organisering, där varje del av järnvägssystemets fragmentisering utvärderas (yrkande 1). Vidare bör regeringen återkomma till med en genomgång av järnvägens faktiska status och underhållets faktiska kvalitet för att säkra underhållsbehovets omfattning och att resurserna prioriteras rätt (yrkande 2). Motionärerna anser också att regeringen bör genomföra en särskild granskning av säkerheten på spåren, hur den påverkats i och med konkurrensutsättningen av underhållet och ifall en mer samlad organisation skulle vara bättre eller sämre för säkerheten (yrkande 3). Motionärerna lyfter fram att konkurrensutsättningen av underhållsverksamheten har lett till en rad problem, bl.a. har fackliga företrädare gett signaler om att säkerheten på spåren har försämrats. har det varit sju arbetsrelaterade dödsolyckor. Ett exempel är där flera entreprenörer var inblandade. hade utsett till entreprenör för spårarbetet. De i sin tur hade anlitat som i sin tur hade anlitat grävfirman . Dessutom fanns ytterligare två entreprenörer på platsen. Motionärerna framhåller att drift och underhåll har upphandlats i konkurrens , vilket torde vara tillräckligt för att kunna dra en slutsats om huruvida det fungerar eller inte. Motionärerna menar därför att det är dags att ändra riktning för att komma rätt. Motionärerna vill se en analys av kostnader på lång sikt och inte bara ett konstaterande av vad det kostar att skapa en ny underhållsorganisation. Detta mot bakgrund av att motionärerna anser att vinsterna med en förändrad organisation i förlängningen kan bli större, bl.a. genom förbättrad punktlighet, effektivitet och tillförlitlighet i tågtrafiken. I motionen anges att en av de största vinsterna med en omorganisation är synergieffekter mellan avhjälpande och förebyggande underhåll. Det innebär att så snart en brist upptäcks kan det åtgärdas snabbare, eftersom det finns någon som har ett helhetsansvar för banan. Eftersom den enligt motionärerna mest grundläggande frågan kring en omorganisation, dvs. hur kvaliteten skulle påverkas, inte har besvarats bör en utförlig utredning om järnvägssystemets organisering genomföras, där varje del av järnvägssystemets fragmentisering utvärderas. Utifrån en sådan utredning bör nya slutsatser kunna dras om hur underhållet ska kunna effektiviseras och samordnas på ett bättre sätt. Motionärerna anser att ett förslag som utredningen bör titta närmare på är ett system där tillhandahåller inte bara materiel, utan även maskiner. Vidare för motionärerna fram att utredningen bör titta på avregleringens effekter på andra områden än underhållet och hämta in åsikter från fler parter än enbart . Motionärerna menar att en svårighet med att upphandla drift och underhåll är att definiera uppdragen. Många av de konflikter har med entreprenörer är just kontraktsfrågor. Om har drift och underhåll i egen regi blir det även lättare att ha tillräckligt god planering och reservresurser för att jobben ska kunna avslutas . I motionen anges att det bör göras en särskild granskning av säkerheten på spåren, hur den har påverkats i och med konkurrensutsättningen av underhållet och ifall en mer samlad organisation skulle vara bättre eller sämre. I granskningen bör ingå att titta på olyckstillbud och på hur arbetar med säkerheten . Frågor som bl.a. bör belysas är på vilket sätt ser till att säkerhetsföreskrifterna för arbetsmiljö faktiskt beaktas i genomförandet av entreprenader och om de som jobbar på spåren har rätt utbildning. Motionärerna anser att drift och underhåll av järnvägen ska utföras i egen regi av , men exakt vilken gränsdragning mellan olika typer av underhåll som bör göras kan diskuteras. I motion 2012/13:T6 yrkande 1 anser och (båda SD) att drift och underhåll av järnvägen ska återregleras. Motionärerna framhåller dock att avtalen mellan operatörer och trafikhuvudmän som regel omfattar , och att lösa dessa avtal skulle innebära en för stor kostnad för staten. Mot den bakgrunden måste enligt motionärerna återregleringen göras för att berörda avtal ska löpa ut. I motionen framförs att efter att de första avtalen har löpt ut bör regeringen tillsätta en statlig utredning som får visa avregleringens konsekvenser. Motionärerna menar att även det samlade ansvaret för underhåll och nyinvesteringar i järnvägsnätet ska övergå i regi för att säkerställa kostnadseffektiviteten. I kommittémotion 2012/13:T3 av m.fl. (V) yrkas att regeringen återkommer med en utförlig utredning om järnvägssystemets organisering, där varje del av järnvägssystemets fragmentisering utvärderas. Motionärerna delar i och för sig regeringens syn på att de senaste årens störningar i tågtrafiken är ett resultat av för låga underhållsnivåer . Motionärerna menar dock att problemet är större än så och pekar på att regeringen inte lämnar några förslag om att ändra organisationen för drift och underhåll för att skapa en helhetslösning. Motionärerna anför att det är anmärkningsvärt att , såsom anges i regeringens skrivelse, anser sig ha saklig grund för att bedöma produktivitetsutvecklingen för drifts- och underhållsåtgärder. Detta eftersom det faktiskt framgår av både årsredovisning och att inte har fungerande metoder för att mäta produktivitetsutveckling på ett heltäckande sätt. Motionärerna konstaterar vidare att det inte görs några uppskattningar av vilka ekonomiska vinster eller vilken samhällsnytta ett underhåll i regi ger. Däremot görs kostnadsuppskattningar, med stora osäkerheter, för återtagande av utförande av drift och underhåll i regi på . Enligt motionärerna har varken punktligheten eller antalet störningar varit på sådana nivåer att det ger stöd för en fortsatt organisation utan tydligt helhetsansvar för verksamheten. Motionärerna anser sammanfattningsvis att skrivelsen är undermålig och inte motsvarar det uppdrag som har gett regeringen. I partimotion 2012/13:T320 yrkande 4 anser m.fl. (V) att det är dags att utför det nödvändiga banunderhållet i egen regi. Motionärerna pekar på att järnvägstrafik är ett naturligt monopol, där de olika delarna är intimt förknippade och beroende av varandra för att skapa en större helhet. I motionen anges att konkurrensutsättningen har lett till att det på underhållssidan finns 1 500 färre anställda än vad som var fallet , dvs. ett färre antal personer som arbetar ute i spåren. Utskottet behandlar i det följande inledningsvis de motionsyrkanden som förordar att en utredning tillsätts för att utvärdera hela järnvägssystemets organisation. Därefter tar utskottet ställning till de motionsförslag som väckts för att återta drifts- och underhållsverksamheten av järnvägens infrastruktur till att utföras helt i egen regi av . Vidare behandlar utskottet i ett tredje och avslutande avsnitt regeringens skrivelse och de motionsyrkanden som rests kring olika frågor om hur drifts- och underhållsverksamheten bör utföras. Utredning om järnvägssystemets organisation För att kunna nå de nationella och internationella miljö- och klimatmålen är det nödvändigt att en större del av resenärerna och näringslivet väljer miljömässigt hållbara transporter. Ett väl fungerande järnvägssystem med hög kvalitet och punktlighet är enligt utskottet en förutsättning för att järnvägen ska bli ett attraktivare transportalternativ ett transportalternativ som verksamt kan bidra till att i högre grad uppnå de transportpolitiska målen och till att utveckla ett hållbart samhälle. Utskottet kan konstatera att vårt svenska järnvägssystem i alla delar inte lever upp till detta . Det råder ingen tvekan om att det i vissa regioner är trångt på spåren och att järnvägens person- och godstransporter dras med problem när det gäller punktlighet. Ständiga förseningar men även inställda avgångar har blivit en del av resenärernas och näringslivets vardag. Vissa vintrar har situationen varit så allvarlig att åtskilliga större industriföretag har fått göra produktionsneddragningar som en direkt följd av försenade och inställda tåg. Utskottet är även mycket oroat över de många olyckor som skett i samband med arbete på järnvägen. Totalt har 29 mer eller mindre allvarliga händelser anmälts där personal eller maskiner befunnit sig på trafikerade spår. ser så allvarligt på saken att kommissionen har beslutat att inleda en granskning där orsaken till de många olyckorna ska utredas. Utskottet kan konstatera att den svenska järnvägsmarknaden ur ett europeiskt perspektiv har gått längst när det gäller avreglering och uppdelning av järnvägssystemet. Utskottet är medvetet om att man även inom EU har beslutat om en viss avreglering och uppdelning av medlemsstaternas järnvägssystem. Det begränsar givetvis handlingsutrymme i vissa avseenden. Men enligt utskottet kan det finnas anledning att se över om den väg har valt genom att gå längre än vad kräver när det gäller uppdelning och konkurrensutsättning av järnvägssystemet verkligen är rätt för att ge järnvägen förutsättningar att spela en roll i ett hållbart samhälle. Det är, menar utskottet, viktigt att komma ihåg att järnvägen är ett system med klara stordriftsfördelar. För att kunna säkerställa att resurser satsas i rätt tid och på rätt ställe krävs att det finns ett långsiktigt ansvar, en helhetsbild och även kunskap om systemet i sin helhet. Utskottet anser mot denna bakgrund att en utförlig utvärdering av järnvägssystemets organisation bör genomföras. För att säkerställa att vi förvaltar och utvecklar vår järnväg på bästa sätt delar därför utskottet motionärernas uppfattning och anser att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra en utförlig utvärdering av järnvägssystemets organisation och överväga hur järnvägssystemet bör organiseras för att på bästa sätt möta framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. En sådan utvärdering bör påbörjas , och beakta pågående och planerade utredningar och utvärderingar. Med hänsyn till frågans samhällsbetydelse bör utredningsarbetet ske i former som medger ett parlamentariskt deltagande. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motionerna 2012/13:T3 (V), 2012/13:T4 (MP) yrkande 1, 2012/13:T5 (S) yrkande 1, 2012/13:T291 (S) i denna del och 2012/13:T308 (S). Återföring av underhållet till Frågan om organisering av drift och underhåll har varit föremål för behandling i utskottet (bet. 2012/13:TU5). Utskottet framförde då att konkurrensutsättningen av drifts- och underhållsverksamheten har skett med tillbörlig varsamhet, och tack vare det har gradvis kunnat bygga upp erfarenhet av upphandling av denna typ av underhållstjänster som leverantörernas resurser och kompetens har utvecklats. I samband med behandlingen av regeringens proposition om ändrad verksamhetsform för enhet (bet. 2009/10:TU5) ställde sig även bakom regeringens bedömning att det behövs en tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad. Utskottet framförde att bolagiseringen, tillsammans med övriga åtgärder som regeringen har vidtagit, kommer att leda till en gynnsammare utveckling på anläggningsmarknaden till gagn för genomförandet av framtida infrastruktursatsningar. Utskottet kan konstatera att i sitt betänkande De statliga beställarorganisationerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:04) framförde att en tydlig effekt av konkurrensutsättningen av drift och underhåll av järnväg är att kostnaderna mätt i kronor per spårmeter har sänkts kraftigt. Försiktigt räknat anges kostnaden som lägre än före konkurrensutsättningen. konstaterades att kvaliteten var densamma och att säkerheten var fortsatt hög. har inlett ett omfattande arbete inom drifts- och underhållsområdet bl.a. med rapporter (2009:16 och 2010:16) och slutbetänkandet Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen (SOU 2010:69) som grund. Det pågår även ett projekt inom om strategisk styrning av drift och underhåll för väg och järnväg, vars syfte är att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens målstyrning av drifts- och underhållsverksamhet. Utskottet välkomnar de initiativ som har tagits för att utveckla drifts- och underhållsområdet. Det är även positivt att det på pågår ett arbete med att renodla beställarrollen, menar utskottet. Det övergripande målet med en renodlad beställarroll är att öka produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. I sammanhanget vill utskottet även lyfta fram det arbete som har gjorts och som fortfarande pågår med att bygga upp en väl fungerande drifts- och underhållsmarknad för järnvägsinfrastruktur. Det kan konstateras att drifts- och underhållsmarknaden har upphandlats i konkurrens och att det finns flera aktörer på marknaden, i vilka svenska entreprenörer verkar. Motionärernas förslag om ett återförande av banunderhåll till att utföras i egen regi av skulle innebära att den svenska drifts- och underhållsmarknaden skulle försvinna för dessa aktörer som en oklarhet skulle skapas om den fortsatta färdriktningen för hur vårt gemensamma järnvägskapital på bästa sätt kan underhållas. Enligt utskottet är det av stor betydelse att järnvägar underhålls och att medlen som avsätts till detta används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Den rätta vägen framåt för detta är, menar utskottet, en konkurrensutsatt och väl fungerande underhållsmarknad, varför utskottet säger nej till ett återförande av drift och underhåll till . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2012/13:T6 (SD) yrkande 1, 2012/13:T320 (V) yrkande 4 och 2012/13:T383 (S). Utförande av drifts- och underhållsverksamhet Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller betydelsen av ett väl fungerande järnvägssystem. Att uppnå ett hållbart transportsystem med så låg klimatpåverkan som möjligt är högt prioriterat. har stor potential att bidra till det arbetet. För tyngre gods kan också järnvägen ibland vara det enda realistiska alternativet. Grundläggande förutsättningar för att järnvägen ska vara konkurrenskraftig och leva upp till de krav som resenärer och transportköpare ställer är bl.a. robusthet, säkerhet och pålitlighet. Mot den bakgrunden anser utskottet att det finns anledning att lyfta fram att järnväg kan betraktas som framgångsrik. Antalet transporter med järnväg har ökat väsentligt. Det kan nämnas att antalet järnvägsresor med persontrafik har ökat med över 100 miljoner resor trots att den trafikerade banlängden i huvudsak har varit densamma . I ligger tvåa när det gäller trafikökning. Mot den bakgrunden och med tanke på att punktligheten blir bättre och bättre - var punktligheten för persontrafiken - kan utskottet konstatera att vårt järnvägssystem har fått en högre produktivitet. Som en följd av den ökade trafiken har dock järnvägssystemet blivit känsligare för störningar, och fler människor och transportköpare drabbas vid en störning. Utskottet är därför väl medvetet om att de brister som har rått i järnvägens tidtabellshållning, inte minst och 2011, och som har utsatt landets resenärer och transportföretag för stora påfrestningar. Det är förstås inte acceptabelt. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av bl.a. regeringens skrivelse, där det framgår att en rad initiativ har tagits för att ytterligare förstärka järnvägens robusthet och för att minimera störningsriskerna. har bl.a. tagit initiativ till förbättringar inom trafikledning och trafikinformation så att bl.a. relevant, korrekt och snabb information ses som en prioriterad del av den service som levereras till resenärerna. För att förbättra punktligheten och robustheten arbetar även med att införa styrmedel såsom differentierade banavgifter och successiv tilldelning av tåglägen. Det är vidare med tillfredsställelse utskottet konstaterar att har initierat ett antal samarbeten med framför allt operatörer för att förbättra punktligheten och minska störningarna. Enligt utskottets mening ska järnvägssystemet vara en säker miljö, inte minst för dem som har järnvägen som arbetsplats. Utskottet ser mycket allvarligt på de olyckor och tillbud som har rapporterats på grund av att personal eller maskiner befunnit sig på trafikerade spår. Därför ser utskottet med tillförsikt på informationen i regeringens skrivelse om att har initierat ett samarbete med entreprenörer och tågoperatörer för att utveckla målstyrningen inom säkerhetsarbetet och gemensamt kunna förbättra säkerheten. Ytterligare initiativ för att få ett säkrare järnvägssystem är att Transportstyrelsen har genomfört projektet avseende säkerhet vid drift och underhåll samt nybyggnation av väg och järnväg, en förstudie (TSG 2012-420) i syfte att öka kunskapen om vilka kompetenskrav som ställs eller bör ställas vid drift, underhåll och nybyggnation av väg och järnväg. I rapporten föreslås bl.a. att Transportstyrelsen ska delta i pågående strategiska dialog med branschen om att skapa och förankra en samordnad strategi för kompetenssäkring vid arbete på järnväg. Utskottet har även informerats om att ska inleda en granskning av orsaken till olyckor i samband med arbete på spåren. Utskottet anser att motionärerna tar upp en viktig fråga i yrkandet om en granskning av spårsäkerheten. Utskottet är dock av den uppfattningen att redan pågående arbete och initiativ i frågan tillgodoser syftet med motionsyrkandet.