bet · GZ01UbU12 · 2012-03-20 00:00:00 — I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 3 anförs att nationella prov ska bedömas av lärare utan koppling till skolan, eftersom höga betyg har kommit att bli ett konkurrensmedel på en skolmarknad. I motionerna 2011/12:Ub349 av (M) och 2011/12:Ub462 av och (M) anförs att central rättning av nationella prov bör införas. Skolinspektionen har under läsåren 2009/10, 2010/11 och 2011/12 haft i uppdrag att ansvara för viss central rättning av nationella prov inom och gymnasieskolan. Syftet har främst varit att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning av proven över landet. I den del av uppdraget som avser nationella prov som genomförs /12 gäller att det urval som Skolinspektionen gör av elevlösningar ska kompletteras utifrån en behovsanalys, så att de prov där risken för avvikelser är störst ingår i så stor utsträckning som möjligt. I behovsanalysen ska hänsyn tas till bl.a. resultat från dittills genomförd central rättning och statistik över provbetyg respektive ämnesbetyg i och kursbetyg i gymnasieskolan. Skolinspektionen ska även samla in kompletterande information om hur och av vem respektive prov har rättats på respektive skola i syfte att få ytterligare underlag för analys av vilka faktorer och förutsättningar som främjar en likvärdig bedömning och betygssättning av nationella prov. Regeringen avser att låta utvärdera den bedrivna centrala rättningen för att få underlag inför beslut om riktlinjer för uppdragets genomförande . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub8 (S) yrkande 3, 2011/12:Ub349 (M) och 2011/12:Ub462 (M). Kvalitetssäkring av nationella prov Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kvalitetssäkring av nationella prov. Jämför reservation 2 (S). I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 4 framhålls vikten av att kvalitetssäkra nationella prov. De nationella proven syftar till att ge en likvärdig bedömning över landet, men tycks ge för stort tolkningsutrymme i bedömningen, varför det bör göras en översyn av provens utformning. Av skolförordningen (2011:185) framgår att det i används nationella ämnesprov för att bedöma elevers kunskaper i förhållande till kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även som stöd för betygssättning. För att nationella prov ska kunna bidra till en likvärdig och rättvis betygssättning krävs att de genomförs på ett rättssäkert sätt och att bedömningen är objektiv. fick därför i uppdrag att kvalitetssäkra de nationella proven. Vidare har regeringen i budgetpropositionen beräknat att ska avsättas för detta ändamål (prop. 2011/12:1 utg.omr. I uppdrag ingår bl.a. att se över och förtydliga anvisningarna till skolhuvudmännen om hantering, förberedelse, genomförande (bl.a. när det gäller användande av tekniska hjälpmedel) och bedömning av nationella prov i syfte att säkerställa att alla elever får likvärdiga förutsättningar vid sådana prov. Uppdraget ska i denna del redovisas . Vidare ska bl.a. fortsätta, och vid behov utveckla, arbetet med olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom områdena bedömning och betygssättning samt informera lärare och rektorer på vilka olika sätt sambedömning kan genomföras. Verket ska också sprida goda exempel på sambedömning som har visat sig leda till en mer likvärdig bedömning och betygssättning. ska i årsredovisningen redovisa hur uppdraget i sin helhet fortlöper. En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub8 (S) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stärkt tillsyn. Jämför reservation 3 (S). I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 5 anförs att den externa kontrollen av betygssättningen bör stärkas genom en ökad kontroll av betygen på de nationella proven och genom en systematisk kontroll i de fall där skillnaden är stor mellan resultatet på de nationella proven och elevens betyg. Sanktioner mot skolor som inte ger rättvisande betyg bör också övervägas. När det gäller krav på stärkt tillsyn kan utskottet konstatera att det har ingått i Skolinspektionens uppdrag att resultat av den centrala rättningen av nationella prov ska kunna utgöra ett underlag för fördjupad granskning inom ramen för Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning. Utskottet kan också konstatera att uppdraget till Skolinspektionen förtydligades . I de fall Skolinspektionens rättning av en skolas nationella prov avviker betydligt från skolans egen rättning ska Skolinspektionen vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sin tillsynsverksamhet. Skolinspektionen ska vidare inom ramen för sin tillsynsverksamhet närmare granska hur väl betygssättningen hos de huvudmän och skolor som enligt uppgifter uppvisar stora avvikelser mellan provbetyg respektive ämnesbetyg i grundskola och kursbetyg i gymnasieskola följer gällande bestämmelser för bedömning och betygssättning. Granskningen ska avse tiden fr.o.m. /11 och genomföras . Uppdraget ska redovisas i anslutning till årsredovisningen. Den redovisning som lämnas 2012 ska lämnas . I sammanhanget vill utskottet påpeka att skollagen (2010:800) numera ger möjlighet för Skolinspektionen att förena föreläggande med vite. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub8 (S) yrkande 5. Lärares arbete med bedömning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lärares arbete med bedömning. Jämför reservation 4 (S). I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 6 framhålls att lärare bör ges tid att diskutera bedömningsfrågor för att på så sätt åstadkomma en mer likvärdig och rättvis betygssättning. Vidare framhålls att vissa lärare bör ha som särskild uppgift att fördjupa och utveckla arbetet med bedömning och betygssättning. har i uppdrag att genomföra kompetensutvecklingsinsatser i form av kurser och konferenser samt olika stödmaterial i bedömning och betygssättning. Enligt utskottets uppfattning är det huvudmännens ansvar att se till att lärare ges tillräckligt med tid att förstå och tillämpa stödmaterialet. Utskottet vill framhålla att huvudmännens och rektorernas ansvar generellt har blivit tydligare genom den nya skollagen. Dessutom är vissa frågor som rör lärarnas arbetstid och arbetsuppgifter en fråga för arbetsmarknadens parter. Utskottet har också uppmärksammat att /13 avser att redovisa en studie om hur lärare i använder sin tid. Det är första gången som verket genomför en sådan studie, och den görs på verkets eget initiativ. Utskottet konstaterar att enligt skollagen (2010:800) kan utnämna lärare till lektorer som ett steg i karriären. Utskottet konstaterar vidare att en karriärutvecklingsreform för läraryrket med utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom grund- och gymnasieskolan har aviserats i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 45). Av finansieringsprincipen följer att en lagreglering som ökar kommunernas åtaganden ska finansieras av staten. För att täcka kostnaderna för reformen har avsatts , , och . utsåg en utredare som ska se över hur en sådan reform kan utformas. Utredaren ska vara klar . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub8 (S) yrkande 6. Utvärdering av skolreformer samt statligt huvudmannaskap Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utvärdering av skolreformer samt två motioner om statligt huvudmannaskap. I kommittémotion 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 1 framförs att regeringen bör tillsätta den av beställda utvärderingen av de stora skolreformerna. Den allra viktigaste åtgärden för att komma åt de negativa effekterna av dagens system är enligt motionen att grundligt utvärdera de senaste decenniernas stora skolreformer, bl.a. det fria skolvalet, kommunaliseringen och införandet av fristående skolor, för att förstå konsekvenserna av dem och kunna fatta rätt beslut . I motionerna 2011/12:Ub5 av (SD) och 2011/12:Ub506 av och (SD) yrkandena 1 och 2 framhålls att skolan ska få ett statligt huvudmannaskap och att det skyndsamt måste utredas hur och under vilka former övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske. I betänkande 2010/11:UbU7 ansåg utskottet att en utredning bör tillsättas med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer kommunaliseringen, det fria skolvalet och fristående skolors etablering. gav regeringen detta till känna (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Utskottet kan konstatera att regeringen redan i budgetpropositionen aviserade att förändringen av huvudmannaskapet för skolan som gjordes 1991 ska utvärderas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 59). Regeringen uttalade dock att den inte avser att vidta någon förändring av huvudmannaskapet . I budgetpropositionen har regeringen aviserat sin avsikt att tillsätta en utredning som ska analysera kommunaliseringens effekter för elevernas resultat, läraryrkets status och likvärdigheten i skolväsendet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 46). Utskottet kan vidare konstatera att regeringen sammankallade en parlamentariskt sammansatt kommitté, (U 2011:04), som enligt utredningens direktiv ska utreda vissa regler och villkor för fristående skolor (dir. 2011:68). Enligt regeringen har hela regelverket för de fristående skolorna moderniserats sedan friskolereformen infördes, och därför finns det inte något behov av någon omfattande översyn av det regelverket. Eftersom principerna för lagregleringen ligger fast är kommitténs uppdrag avgränsat enligt direktivet. Slutligen har utskottet fått veta att frågan om en utvärdering av det fria skolvalet är under beredning i . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub8 (S) yrkande 1, 2011/12:Ub5 (SD) och 2011/12:Ub506 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Bedömning av nationella prov, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2011/12:Ub349 av (M) och 2011/12:Ub462 av och (båda M). när skolor konkurrerar om elever på en skolmarknad blir ett högt betygssnitt en viktig konkurrensfördel för skolorna. Det finns farliga incitament för skolledningar och lärare att sätta högre betyg på de nationella proven och högre betyg generellt än vad elevernas kunskaper motsvarar. Detta måste motverkas, och de nationella proven bör därför bedömas av lärare utan koppling till den aktuella skolan. Det bör inte ens finnas misstankar om att det pågår oegentligheter med de nationella proven på någon skola. Skolledning, lärare eller andra personer med koppling till den aktuella skolan bör därför inte heller vara närvarande när eleverna skriver de nationella proven. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kvalitetssäkring av nationella prov, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 4. Det främsta syftet med nationella prov är att stödja en likvärdig bedömning över landet. Vissa nationella prov verkar dock ge för stort tolkningsutrymme i bedömningen, och en översyn av de nationella proven bör därför göras. Regeringen bör se över de nationella proven enligt vad som anförts ovan. Stärkt tillsyn, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 5. Den externa kontrollen av betygssättningen bör stärkas genom ökad kontroll av betygen på de nationella proven och genom en systematisk kontroll där skillnaden mellan resultaten på de nationella proven och elevernas betyg är stor. Det är bra att regeringen har tagit steg inom detta område. Sanktioner mot de skolor som inte ger rättvisande betyg bör också övervägas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärares arbete med bedömning, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub8 av m.fl. (S) yrkande 6. En långsiktigt viktig fråga för att åstadkomma en mer likvärdig och rättvis betygssättning är att alla lärare som arbetar med betygssättning av sina elever får möjlighet att samtala med andra lärare om hur man ska värdera och bedöma elevernas kunskaper. Vissa lärare bör också ha som en särskild uppgift att fördjupa och utveckla arbetet med bedömning och betygssättning. Det är ett viktigt led i utvecklingen av fler karriärvägar för lärare i skolan, där inte bara en forskarutbildning utan även specialisering inom bedömning och betygssättning, ämnesutveckling, handledning av lärarstudenter, mentorskap för nyutbildade lärare etc., ska kunna leda till mer kvalificerade lärartjänster. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . 2011/12:Ub5 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . 2011/12:Ub8 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera de stora skolreformerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ordentligt bedömningsstöd till de nya betygen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella prov ska bedömas av lärare utan koppling till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra de nationella proven. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt tillsyn där skillnaden mellan provresultat och betyg är stor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lärare tid att diskutera bedömningsfrågor. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Ub349 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om central rättning av nationella prov. 2011/12:Ub462 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till central rättning av nationella prov. 2011/12:Ub506 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska skolan ska få ett statligt huvudmannaskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur och under vilka former övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske. Detta är intressant. Jag hade förväntat mig en liten skoldebatt men inser att samtliga talare, sex sju stycken, utom jag har strukit sig från talarlistan. Jag beklagar det. Detta är en väldigt viktig debatt.Jag hade dessutom tänkt ställa en fråga till både och representanter, som uppenbarligen inte är här . Nåväl, det kanske finns någon någonstans som lyssnar.Herr talman! Jag får tala till herr talmannen . antog 2004 - det är nu - ett handlingsprogram för skola och utbildning där vi slog fast att skolan skulle återförstatligas. Anledningarna till detta ställningstagande var och är många.En är att svensk skola tappat i kvalitet sedan den övergick från statligt till kommunalt huvudmannaskap . Vi vet att svenska elever presterar allt sämre i en rad olika ämnen. Andelen elever som lämnar nionde klass med ofullständiga betyg har också ökat sedan 90-talet.Samtidigt visar det sig att elever med särskilda behov har svårare att få stöd . Arbetsmiljön i skolan för elever såväl som lärare har försämrats. vet vi att arbetsbelastningen har ökat och fortbildningsinsatserna har minskats. Andelen obehöriga lärare i den svenska skolan sedan kommunaliseringen har också ökat.Lärarnas Riksförbund har tidigare konstaterat att fler än av lärarna som undervisar i och gymnasiet saknar tillräcklig utbildning.Dessutom får vi i om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i , som jag trodde att vi skulle debattera här , veta att betygssättningen fortfarande inte sker på ett likvärdigt sätt.Riksrevisionen pekar på en rad brister i samarbetet mellan och Skolinspektionen, att det statliga stödet inte når fram, som man uttrycker det, att den lokala nivån har otillräckliga förutsättningar och att det delade ansvaret mellan stat och huvudman komplicerar styrningen.Om jag tolkar det rätt ges lärarkåren inte tillräckligt med tid eller andra förutsättningar för att tillgodogöra sig det stödmaterial man har tagit fram. Det är till och med ibland tveksamt om detta stödmaterial över huvud taget når fram till våra lärare.Av den enkätundersökning har genomfört med ett stort antal lärare framkommer uppfattningen att huvudmännen inte tar sitt ansvar för att skapa en likvärdig skola med en jämlik betygssättning. som varje huvudman har stor frihet att själv bestämma över hur verksamheten och undervisningen ska organiseras och bedrivas för att nå målen pekar på att lärare tolkar mål och betygskriterier olika.Herr talman! Tanken är att svensk skola ska ge eleverna samma förutsättningar och samma kunskapsbas så att de klarar av att nå de uppsatta nationella målen oberoende av kön, socioekonomisk bakgrund eller var i landet man bor. Så är det inte . I stället förekommer stora kommunala och regionala skillnader mellan skolorna.Vad gäller utskottets förslag till beslut är det dock inte nattsvart. Förslaget att man skyndsamt ska ta fram stödmaterial eller bedömningsstöd, som man uttrycker det, för den nya betygskalan och göra det tillgängligt är mycket bra. Regeringen skriver i sitt svar till att man arbetar med att försöka åtgärda problemen. Även det är bra.Men jag menar att det inte är tillräckligt - det är långt ifrån tillräckligt. Om vi på allvar ska kunna ta tag i de problem som svensk skola brottas med menar att skolan måste få ett statligt huvudmannaskap.Jag yrkar bifall till min egen reservation 5 men också till Socialdemokraternas reservationer nr 1, 2 och 3.Jag hade tänkt ställa en fråga till , som inte är här, och en till , som inte heller är här. Jag tänker ställa dem ändå. Jag skulle nämligen vilja vet hur det kan komma sig att , som gång på gång talar om behovet av att återförstatliga skolan inte talar om behovet här i talarstolen. Hur kan det komma sig att man röstar nej till motioner, till exempel min motion där jag skriver att skolan ska återförstatligas? Man vill uppenbarligen inte ens ta debatten, och man vill inte ta diskussionen. Jag tycker att det är beklagligt.Jag skulle också vilja ställa en fråga till , som brukar sitta här nere någonstans. På sin kongress fattade de beslut om att skolan ska återförstatligas. Det är jättebra att man har insett att det var fel när man tillsammans med Socialdemokraterna kommunaliserade skolan. Men jag skulle vilja ställa frågan hur det kan komma sig att man inte bifaller den motion som jag har väckt i frågan. Den innehåller ingenting om invandring och ingenting om islam, utan där talar jag bara om skolan - ingenting annat!Jag kan som sagt inte försvara motionen här , och det beklagar jag. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att samtliga talare väljer att stryka sig. Det här är en viktig debatt och en viktig diskussion. Det är tredje gången på raken som jag står här och debatterar för mig själv. Men jag vill tacka åhörarna - kul att ni var här! Jag tackar också bakgrundsljudet och herr talmannen. (: Jag vill bara ha ett klargörande. Du yrkade bifall till reservation 5, men betänkandet har ingen reservation 5. Jag antar att det är din motion nr 5 som du yrkar bifall till. )Då är det motion nr 5 som jag menar. Jag har två motioner i ärendet, och jag yrkar alltså bifall till båda.