bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Vidare ska avsättas till skydd av skog i form av naturvårdsavtal och biotopskydd för att uppnå miljömål, för den biologiska mångfalden och för att leva upp till våra internationella åtaganden. föreslår även en ökning av anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. med jämfört med regeringens förslag 2013. Vi anser också att fler organisationer ska få ta del av de årliga anslagen från Viltvårdsfondens. Organisationer som inte sysslar med jakt, men som har stor kompetens inom viltvård fick inga pengar från fonden. Därför borde fler än de uttalade jaktorganisationerna få ta del av de årliga anslagen. Vi föreslår också en ökning av anslaget 1:8 med jämfört med regeringens förslag 2013. Vi vill stärka arbetet för djuren genom att inrätta en djurskyddsombudsman. Ombudsmannens uppgift ska vara att verka för god etisk grund inom all verksamhet som inbegriper djur, utvärdera djurskyddskontroller, ta fram artkarakteristika och göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. vill utforma en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök samt inrätta ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine [ersätt, minska, förfina]) för detta syfte. föreslår en minskning av anslaget 1:15 med . Regeringen föreslår att slakterier ska tillföras en ny subvention med . avvisar detta förslag. Vi avsätter 20 miljoner till att utforma en handlingsplan för att minska livsmedelsproduktionens miljöpåverkan och tillför för arbete med att minska matsvinnet i . höjer anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med och föreslår att projektet det nya matlandet övergår till det hållbara matlandet. Vår definition av hållbar mat i detta sammanhang är att det är mat som minskar utsläppen av växthusgaser eller är ekologiskt framställd och gärna också hälsosammare än annan mat. Med denna satsning vill vi, som nämnts, öka intresset för god och näringsriktig mat samt öka konsumtion och produktion av ekologisk och vegetarisk mat. Målet ska också vara att de klimat- och miljöpåverkande utsläppen inom livsmedelsproduktionen minskar och att andelen lokalproducerade livsmedel ökar. Vidare ska den offentliga sektorns arbete med att stärka kunskap om att använda klimatsmart och hälsosam mat förbättras. Vi vänder oss särskilt till den offentliga sektorn, t.ex. skolor, förskolor, sjukhus och äldreboenden. De ska kunna få bidrag för att skicka skolkökspersonal på utbildning i hur man lagar mer hälsosam och klimatsmart mat. Vi vill även att djurtransporter ska minimeras och i första hand se att mobila slakterier inrättas, alternativt gårdsslakterier på samma plats som djuren fötts upp. Det bör tas fram en handlingsplan för att minska köttkonsumtionen och hela livsmedelssektorns klimatbelastning, fördubbla den ekologiska produktionen genom stöd till ekoproduktion och s.k. ekorådgivare, fördubbla den ekologiska konsumtionen i den offentliga sektorn samt återinföra en skatt på handelsgödsel. föreslår att anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ökar med . Handelsgödselskatten bör återinföras eftersom den har varit ett betydelsefullt styrmedel för att minska övergödningen och tillförseln av kadmium. Anslaget 1:24 bör öka med för att stärka det Svenska artprojektets arbete med att öka kunskapen om vår biologiska mångfald och sprida denna genom folkbildningsprojektet . Arbetet bör ske i fortsatt regi under och organiseras av Artdatabanken. Vi anser också att medel ska anslås till Formas för att skapa en regional utvecklingsfunktion som kan bidra till att bygga upp nya näringar och stärka befintliga småföretag i regioner med de största utvecklingsbehoven. Dessa medel skulle sedan kunna sökas av regionala högskolor i samverkan med det lokala och regionala näringslivet. föreslår att anslås på ett nytt anslag, Ekorådgivare, för att inrätta tjänster som ekorådgivare med syfte att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiskt jordbruk. Vi föreslår att ett metangasreduceringsstöd införs enligt förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016 och 2017. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2014, 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 20162018. anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställningen i avsnitt 9. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad skyddstakt för biologisk mångfald och skydd av skog. Yrkandet behandlas i den del det avser skydd av skog, utgiftsområde 23. 2012/13:MJ220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk hästforskning. 2012/13:MJ248 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla Statens i . 2012/13:MJ258 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt 3R-center med uppgift att sprida information om och främja alternativa metoder till djurförsök. 2012/13:MJ259 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler organisationer ska få ta del av de årliga anslagen från Viltvårdsfonden. 2012/13:MJ260 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av ekorådgivare för nyetablering av ekologiska jordbruk. 2012/13:MJ262 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätthålla målet att skyndsamt kartlägga hela vår mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att bibehålla budgeten för så att hela vår mångfald kan kartläggas till 2025. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda ny digital teknik för att effektivisera kunskapsspridningen i och höja produktionstakten och ambitionsnivån, så att allmänheten och beslutsfattarna får lättillgänglig information om samtliga arter till 2025. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att permanenta forskning, inventering och kunskapsspridning när det gäller dåligt kända organismer på tre till fyra fältstationer runt om i landet, enligt samma modell som bedrivs på Station på . 2012/13:MJ280 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den framtida medelstilldelningen till Svenska artprojektet. 2012/13:MJ295 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ersättningssystemet för rovdjursskador. 2012/13:MJ312 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införande av en djuretisk ombudsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slakterierna inte ska subventioneras, utan ska fortsätta att betala för veterinärernas inspektioner. 2012/13:MJ331 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelser och regioner bör få i uppdrag att stötta det svenska mathantverket. 2012/13:MJ336 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett metanreduceringsstöd. 2012/13:MJ377 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens extra stöd till ekologisk produktion ska slopas. 2012/13:MJ393 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera förutsättningarna för införandet av ett metanreduceringsstöd för biogasens utveckling. 2012/13:MJ411 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utforma detaljer i förslaget om ett metangasreduceringsstöd för lantbrukare som producerar biogas från stallgödsel. 2012/13:MJ426 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av samernas ersättningssystem för rovdjursskador. 2012/13:MJ443 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställningen i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppgift att i nära samarbete med utforma detaljerna i ett biogasstöd och en metangasreduceringsersättning för lantbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på skogsbruksplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den befintliga metodutvecklingen och forskningen kring djurförsök bör samordnas i ett 3R-center. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om artdataprojektet på . 2012/13:MJ452 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett toxikologiskt institut med 3R-inriktning. 2012/13:MJ453 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt tabell 2 i motionen. 2012/13:MJ456 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:MJ471 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade forskningsanslag för forskning inom köttodling. 2012/13:N272 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga upp nya näringar, stärka befintliga småföretag i regioner med de största utvecklingsbehoven och anslå medel till Formas för detta ändamål. 2012/13:N300 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogasproduktion och metangasreducering. 2012/13:N405 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om metanreduceringsstöd för produktion av biogas ur gödsel. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Inrättande av djuretisk ombudsman 3R-center för alternativ till djurförsök Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Landsbygder med en stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att åstadkomma en utveckling på landsbygden som är ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Det svenska landsbygdsprogrammet finansieras av både och EU och omfattar sammanlagt ca . Det pågående landsbygdsprogrammet är mycket brett och omfattar frågor som berör flera av utskott. De statliga anslagen för programmet finns främst inom statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilket inom bereds av miljö- och jordbruksutskottet. Landsbygdsprogrammet har dessutom tydliga kopplingar till utgiftsområdena 19 Regional tillväxt och 24 Näringsliv, vilka bereds av näringsutskottet. Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet beslutade att genomföra en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen har inriktats på tre delar av programmet: Stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster (t.ex. dagligvaruhandel och bredbandsutbyggnad) och stöd till biogasproduktion. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har tagits fram av utvärderaren och utredaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat samt föredraganden vid näringsutskottets kansli i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin rapport där resultaten av uppföljningen redovisas. (KD), ordförande Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar i korthet: Landsbygden är en resurs för hela utveckling. Det är viktigt med ett långsiktigt, uthålligt och kontinuerligt arbete för landsbygdsutveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg för detta. Det är viktigt med lokalt deltagande och engagemang, regional anpassning och en bred inriktning på landsbygdsprogrammet. Det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling och att insatserna kan se olika ut i olika län. Landsbygdsprogrammet har gjort att landsbygdsfrågor uppmärksammas på olika sätt. Det behövs också i fortsättningen insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Det är viktigt att landsbygdsprogrammet används för att aktivt motverka en negativ utveckling på landsbygden. Landsbygdsprogrammet kan förenklas och antalet åtgärder minskas. Myndigheternas handläggning kan vidareutvecklas och det administrativa krånglet minskas. Det är ännu för tidigt att slå fast vilka resultat som landsbygdsprogrammet har haft. Utifrån de fallstudier som har genomförts upplevs dock resultaten som positiva för landsbygdens utveckling, även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. Det är viktigt att uppmärksamma resultat som inte är enkelt mätbara. Det är viktigt att regeringen till redovisar och bedömer landsbygdsprogrammets resultat. Det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling. Mikroföretagsstödet är viktigt för företagsutvecklingen på landsbygden, men det är svårt att peka på kvantifierbara resultat. Det var inledningsvis svårt att få in ansökningar som passade in i stödet till grundläggande tjänster. Omorienteringen mot bredbandsutbyggnad bidrog till ökat intresse. Det är positivt att stödet till biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Många län prioriterar biogassatsningen, och intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. Biogasstödet är i flera fall avgörande för investeringsbeslut, men det finns problem med lönsamheten. Landsbygdsfrågor är komplexa och breda, varför det finns behov av samverkan och samordning mellan myndigheternas insatser för landsbygden. Det kan vara svårt att få en överblick över de stöd som kan gå till landsbygden. Samordningen mellan de olika stöden till landsbygden måste förbättras. som gränsdragningen mellan åtgärderna ska vara tydlig måste möjligheter till synergieffekter lyftas fram. Det är viktigt med uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammets resultat. Kunskap och lärdomar bör tas till vara och föras vidare. Revision och kontroll spelar en framträdande roll och påverkar myndigheternas arbete. Det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet påverkas för denna stödform. Det är viktigt att dels förenkla ansökningsförfarandet så att risken minskar för att den sökande ska göra fel, dels att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. Utgångspunkt för gruppens bedömningar Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har följt upp och utvärderat vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskotten har valt att genomföra denna uppföljning för att i första hand studera kvalitativa resultat i några fallstudier som ett komplement till de uppföljningar och utvärderingar som tas fram genom den ordinarie uppföljnings- och utvärderingsstrukturen för landsbygdsprogrammet. Gruppen vill inledningsvis betona att de resultat som redovisas och analyseras i denna rapport ska ses som exempel och inte som generella iakttagelser. Utskottens uppföljning har inte heller omfattat hela landsbygdsprogrammet utan inriktats på att studera den del som är ny för , dvs. insatser för att skapa ett mer diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv och en bättre livskvalitet på landsbygden, dvs. Dessutom har uppföljningen koncentrerats till de insatser som görs för mikroföretag, service och biogas. Fallstudierna har genomförts i , och . Landsbygden är en resurs för hela utveckling Landsbygdsprogrammet och de olika insatser som görs inom ramen för programmet har gjort att landsbygdsfrågor har kommit att uppmärksammas på olika sätt. Gruppen konstaterar att utvecklingen på landsbygden ser olika ut i olika delar av . Behoven i storstadsnära landsbygd i skiljer sig starkt från behoven i norra glesbygder. Särskilt i skogslänens glesbygder minskar befolkningen, vilket medför en rad olika problem och stora svårigheter för landsbygdens invånare, bl.a. med underlag för service och skola. Detta påskyndar i sin tur utflyttningen från framför allt glesbygden. Det behövs fortsatta insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att landsbygdsprogrammet används för att aktivt motverka en negativ utveckling på landsbygden. Gruppen betonar vikten av att se landsbygden som en resurs för hela utveckling och av att statliga aktörer inom olika samhällsområden tar sitt ansvar för landsbygdens fortsatta utveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg för att arbeta med landsbygdsutveckling. Gruppen är medveten om att mycket av det som påverkar utvecklingen på landsbygden ligger utanför landsbygdsprogrammets ram. Beslut som fattas inom ett flertal olika politikområden kan få minst lika stor betydelse för landsbygden och dess möjlighet att utvecklas. Mot bakgrund av detta vill gruppen lyfta fram betydelsen av att statlig verksamhet inom alla politikområden bidrar till att arbeta för att utveckla landsbygden. Det är viktigt att de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet inte motverkas genom beslut inom ett annat politikområde som får negativa konsekvenser för landsbygden. Gruppen noterar att det pågår ett arbete inom med att landsbygdssäkra beslut och ser fram emot att fortsatt följa resultaten av detta arbete. Gruppen framhåller att företagande och utveckling på landsbygden kan främjas på en rad olika sätt, inte bara genom landsbygdsprogrammet och de insatser som görs inom miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets beredningsområden. Som exempel på viktiga åtgärder inom andra utskotts beredningsområden kan nämnas insatser inom t.ex. utbildning och infrastruktur. Gruppen anser att det är viktigt att arbetet med landsbygdsutveckling från statens sida präglas av långsiktighet, uthållighet och kontinuitet, inte minst för att uppnå avsedda effekter. Landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling har tidigare betonat att insatserna inom landsbygdsprogrammet ska stödja en allmän utveckling av landsbygden, t.ex. vad gäller företagande och sysselsättning. Gruppen konstaterar att det pågår en förändring vad gäller näringslivet på landsbygden. Detta är en utveckling som både miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har uppmärksammat på olika sätt. Jord- och skogsbruket är inte längre alltid den dominerande näringen, även om det är mycket viktigt och centralt för landsbygden. Denna utveckling återspeglas även i landsbygdsprogrammet och dess genomförande, vilket enligt gruppens uppfattning är positivt. Det finns många utvecklingsidéer och entreprenörer på landsbygden och gruppen vill understryka att det är väsentligt att staten stöder arbetet med att locka fram idéerna så att de kan omsättas till konkreta och framgångsrika utvecklingsinsatser. Det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling. Meningen är att det nuvarande landsbygdsprogrammet ska nå fler målgrupper . Gruppen konstaterar att landsbygdsprogrammet för många dock fortfarande förknippas med i första hand jordbruk. Enligt gruppens bedömning har landsbygdsprogrammet utformats så att det når fler målgrupper, inte minst genom de insatser som görs inom axel 3 och de åtgärder som har stått i centrum för denna uppföljning. Detta är positivt. kan gruppen konstatera att det har varit svårt för och länsstyrelserna att nå ut till de nya målgrupperna och att informationsarbetet inte har nått ända fram i alla delar av . Det var svårt i början att få i gång åtgärderna inom axel 3 eftersom det handlade om nya typer av verksamheter jämfört med tidigare landsbygdsprogram. Enligt vad gruppen fått information om har informationen om programmet nu till stor del nått fram men inför kommande landsbygdsprogram är det viktigt att ytterligare förbättra informationsinsatserna, inte minst gentemot de nya målgrupperna. Det är viktigt med lokalt deltagande och engagemang Landsbygdsprogrammet ska i stor utsträckning bygga på lokalt deltagande och engagemang.