bet · H001UbU1 · 2012-12-04 00:00:00 — är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen, men vi har föreslagit att skollagen ska ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning med undantag för de nationella minoritetsspråken.Herr talman! Förutom de nämnda viljeinriktningarna och satsningarna har vi sverigedemokrater förslagit satsningar för att stärka och effektivisera studievägledning i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux för att därigenom skapa högre grad av matchning. Vi har även förslagit en matreform för att höja kvaliteten på skolornas mat.Totalt sett har vi föreslagit en satsning på mer än regeringen . Under hela budgetperioden har vi sverigedemokrater föreslagit nästan 20 miljarder mer än regeringen.Genom att göra de omprioriteringar och nya satsningar som vi föreslår kan vi rusta den svenska skolan och komma till rätta med de problem som vi brottas med. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskolan. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. En gymnasieexamen eller motsvarande har blivit en nödvändig förutsättning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Därför söker nästan alla ungdomar vidare till gymnasieskolan efter grundskolan.Men högerregeringens politik har gjort det svårare att utbilda sig. Genom att höja gränsen för behörighet på olika nivåer är det färre som blir behöriga att läsa vidare. Utbildningsnivån kommer därför att sjunka. Alla utbildningar ger inte heller de kunskaper som är nödvändiga för att etablera sig i samhället och på arbetsmarknaden.Många av de här problemen skulle kunna minska om och gymnasieskolan vore mer rättvis. I en skola som kan anpassa undervisningen efter elevens förutsättningar och behov kan fler elever få bättre kunskaper. För att skolan ska bli bättre på att möta varje enskild elevs behov måste vi ersätta den kommunala skolpengen och skolvalet med resurser efter behov och närhetsprincip.Det behövs också en upprensning bland de företag som driver skolor för att tjäna pengar. Vi måste stoppa det vinstslöseri som senast uppgick till drygt 2 miljarder skattekronor, något som motsvarar 4 000 lärare. En sådan reform tar att genomföra. har vi bara tagit ett steg på vägen mot en reform genom att har fattat beslut om att utreda de senaste decenniernas skolreformer som har skapat de problem med bristande likvärdighet som skolan brottas med. Det har gått beslutade om det här, men ännu har regeringen inte förmått att tillsätta utredningen. Till utskottet sade att det skulle expedieras . är vi där. Men, som sagt, ingenting har kommit från regeringen. Utbildningsministern har inte heller behagat att delta i den här debatten.Men en framtida reform hjälper inte dem som redan har lämnat skolan eller snart kommer att göra det utan en fullständig utbildning. För att snabbt åtgärda det och ge fler människor ökad frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden föreslår vi en gymnasiegaranti som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan man fyller . Den ska kunna ges antingen inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola.Herr talman! Kunskapsskillnaderna ökar i den svenska skolan. Elevernas bakgrund får allt större betydelse för deras prestationer och lärande. De internationella mätningarna som genomförs med jämna mellanrum visar tydligt att svenska skolor blir sämre och sämre på att kompensera för elevernas skiftande förutsättningar.I dag presenterades Timss och Pirls, och de bekräftar återigen att elever med välutbildade föräldrar presterar bättre än elever som har föräldrar med lägre utbildning. Målet att den svenska skolan ska vara likvärdig blir alltmer avlägset.Tidigare i år visade statistik på tydliga skillnader i elevernas resultat beroende på kön, etnisk bakgrund och föräldrarnas utbildning, där skillnaderna var störst mellan elever med låg- respektive högutbildade föräldrar.Elevernas bakgrund är inte en förklaring till skillnader i skolresultat. Det är känt att klass, etnicitet och kön i sig inte utgör ett hinder för inlärning. Skillnaderna i skolresultat visar att skolan fortfarande inte kompenserar tillräckligt för sociala skillnader eller andra bakgrundsfaktorer hos eleverna. Undervisningen anpassas helt enkelt inte till alla elever. Elevers olika bakgrund gör att de delvis har olika behov. Dessa olika behov måste tillfredsställas i långt större utsträckning än vad som är fallet . Elevernas olika behov av undervisning gör att det behövs olika mycket ekonomiska resurser. Skolor där många elever har stort behov av stöd och hjälp har större kostnader och kräver högre anslag.Trots att nuvarande system med skolval och skolpeng har funnits har kommunerna inte insett att eleverna är olika. Staten måste därför ta över ansvaret och införa tydliga kriterier för hur resurserna till skolan ska fördelas.En viktig faktor för elevernas resultat är lärarna. har vi hört om växande grupper på förskolan. Detsamma gäller fritidshemmen och skolorna. Om man menar allvar med att vilja höja resultaten måste lärarna ha bättre förutsättningar att ägna sig åt eleverna och undervisningen.Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten med 6 000 lärare . Dessutom föreslår vi en extra förstärkning av resurserna till skolor med särskilt stora behov om 3 miljarder kronor.Herr talman! Antalet barn i fritidshemsgrupperna ökar dramatiskt och har gjort så . Jag vet inte hur som jag har sagt just det i denna talarstol, men ingenting tyder på en förändring. Sedan högerregeringen tillträdde har den negativa utvecklingen tvärtom accelererat.Arbetsmiljön är helt oacceptabel för både barnen och fritidspedagogerna. Det måste göras tydligare att det krävs vissa förutsättningar för att verksamheten ska kunna hålla godtagbar kvalitet. Om inte staten tar initiativet är chansen liten att det någonsin kommer att bli bättre för barnen på fritidshemmen.Vi satsar därför 750 miljoner 2013 till personalförstärkning på fritidshemmen så att det blir färre än 30 barn i den genomsnittliga barngruppen. Det innebär en bättre arbetsmiljö för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet förbättras också, vilket är bra för barnens lärande och utveckling. Vårt mål är att grupperna inte ska vara större än 20 barn, och det ska vara minst två pedagoger.Herr talman! har de flesta barn rätt att gå i förskola, i alla fall de barn som har föräldrar som jobbar . Många föräldrar jobbar dock , nätter och , och de blir allt fler. vill genomföra reformer för att öka tillgängligheten och kvaliteten inom förskola och fritidshem. Därför föreslår vi bland annat att det införs en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid.I våras tog ett viktigt steg när vi beslutade att regeringen skulle återkomma med förslag om stimulansbidrag till kommunerna för barnomsorg på obekväm arbetstid. Regeringens satsning är dock inte tillräcklig. Vi vill gå längre än regeringen, så vi lägger ytterligare . En utbyggd förskola och barnomsorg är en förutsättning för hög sysselsättning.Alla barn bör ha möjlighet att gå i förskola eftersom det är ett bra stöd i deras utveckling. Vi i menar att förskolan ska vara avgiftsfri, tillgänglig och likvärdig för alla. Därför vill vi införa en avgiftsfri allmän förskola. Som ett första steg anslår vi stimulansmedel så att barn till arbetslösa och föräldralediga får rätt till minst 30 timmars vistelsetid i förskolan.Herr talman! När det nuvarande resurstilldelningssystemet för högskolans grundutbildning utvecklades var att alla studenter skulle ha minst nio timmars undervisning . Vi vet dock att detta inte uppnås. Det gäller särskilt utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik.För lite undervisning leder till sämre utbildning. Det handlar inte bara om antalet undervisningstillfällen utan också om formerna för undervisningen. Mycket av undervisningen bedrivs i form av föreläsningar. Det måste också finnas utrymme för mer resurskrävande undervisningsformer som seminarier, problembaserat lärande, enskild handledning och handledning i grupp och så vidare.Anslagen till högskolan måste därför bli större. Nio timmars undervisning måste vara botten, inte toppen.Herr talman! Att finansiera sina studier på forskarutbildningen med stipendier innebär en rad nackdelar för den enskilde doktoranden. En av de mer allvarliga konsekvenserna är att dessa doktorander inte har rätt till någon inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet.Dessutom räknas inte stipendiefinansierade studier som överhoppningsbar tid av , vilket gör att dessa doktorander inte har någon vilande SGI. Stipendierna räknas inte heller som pensionsgrundande inkomst.Högskolorna kan inte teckna försäkringar för stipendiater. Stipendier berättigar inte heller till den automatiska övergång till doktorandtjänst som sker för doktorander med utbildningsbidrag när återstår av utbildningen.Vår bestämda mening är att stipendier inte är en acceptabel finansieringsform för forskarstuderande, dels med hänvisning till den sociala och ekonomiska otrygghet det leder till, dels för att bristen på regler gör det alltför lätt att missbruka dem.Det finns inget att invända mot att stipendier används till särskilda kostnader i samband med forskarstudier, såsom resor och utrustning. Däremot ska de inte användas till de forskarstuderandes levnadsomkostnader. Därför bör det inte vara tillåtet att finansiera doktorander med stipendier. Vi vill förbättra villkoren genom fler doktorandanställningar.I denna del hänvisar vi till vårt särskilda yttrande.Låt mig avslutningsvis använda en minut till att bemöta det sade i talarstolen om modersmål. Han var tveksam till att modersmålet kan ha någon positiv inverkan på det svenska språket. Om läser lite forskning kanske det klarnar för honom så att han inser vilken stor betydelse modersmålet faktiskt har. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Låt mig efter att ha lyssnat på företrädarna för oppositionen säga till alla lärare, elever och föräldrar som tittar på denna debatt: Även om det finns många utmaningar i svensk skola ser Alliansen också att det finns bra skolor i . Det finns engagerade lärare i som gör sitt allra yttersta för att vi ska ha en bra undervisning i . Vi ser det och tycker att det är viktigt att tala väl om svensk skola. Jag vill gärna påminna oppositionsföreträdarna om att det kan vara välkommet framöver.När man träffar många av dem som jag nämnde ser man att många av de reformer som Alliansen förberedde under den förra mandatperioden nu börjar bli verklighet och märkas. Låt mig också vara rak och ärlig och säga att alla detaljer i alla reformer kanske inte har ett hundraprocentigt stöd överallt, men det är tydligt att alla märker av att äntligen har fått en regering som för en aktiv utbildningspolitik.Vi har brutit med en politik som - egentligen längre - misskötte sitt kunskapsuppdrag och passivt valde att inte göra något. Det är det vi till stor del betalar priset för just . Det är nu som vi kan se att en ung kille eller tjej som går i nian börjar fundera på vad han eller hon ska göra, vad han eller hon ska välja bland gymnasieskolans nya program och inriktningar. Det är ett val i en ny gymnasieskola - en gymnasieskola som hade behövt för länge sedan. kommer elever i årskurs 6 att få betyg . Det är en stor men absolut nödvändig förändring för många.Nya och Alliansen är övertygade om att det är bara när vi sätter fokus på kunskap som vi kan vända den trend av sjunkande resultat som vi ännu inte har sett slutet på. befästes den bilden ytterligare när nya internationella studier kom och Timss och Pirls publicerades. Vi kan se att svenska elevers resultat i läsning och matematik fortsätter att försämras, om än inte lika mycket som i tidigare mätningar. Det finns också ljusglimtar. Eleverna i årskurs 4 förbättrar sina resultat i naturvetenskap jämfört med , och deras resultat i matematik sjunker inte som . Det är bra. Jag tror att det i grunden finns mycket av det ramverk som krävs för att vi ska kunna uppnå en långsiktigt bra utveckling av svensk skola. Men det kanske inte är i skollagens paragrafer eller formuleringar som skolresultaten skapas, utan i mötet mellan läraren och eleven. I den här budgeten, vår sjunde gemensamma alliansbudget, fortsätter vi därför att sätta fokus på dem som gör störst skillnad, nämligen lärarna.Vi har lovat att återupprätta läraryrkets status, och vi har lovat bli bättre på att se alla de fantastiska lärare som med kompetens och engagemang lyfter och utvecklar sinnena hos barn, elever och studenter . Utgångsläget när vi inledde vårt arbete var inte särskilt bra. Söktrycket till lärarutbildningen hade minskat . , , har det äntligen vänt och söktrycket har ökat, och det välkomnar vi. Antalet sökande till regeringens nya lärarutbildning har ökat . Låt oss vara glada för det, och låt oss lyfta upp det oftare. Om det visar sig vara en ihållande trend är det ett viktigt besked om att läraryrkets status kan vara på väg att återupprättas.Herr talman! Låt oss aldrig glömma bort att det var när politiken stod och tittade på som lärarnas status urholkades. Man skulle kunna uttrycka det som att många satt på avbytarbänken när lärarnas löner halkade efter i förhållande till andra akademikers. Någon kanske invänder och hävdar att lärarlöner inte är något som vi kan eller ska fatta beslut om i riksdag. Det är rätt, men om man vill kan man välja att ta ansvar för att ge förutsättningar för bättre karriärvägar för lärare och en rimlig löneutveckling. Det kan göras från kommuner eller från fristående skolor som arbetsgivare. Det kan också göras från regering och riksdag.I denna budget aviserar Alliansen att vi vill skapa karriärtjänster för lärare. Dessutom är vi beredda att från staten finansiera höjda löner. Det kan handla om 5 000 eller mer i lön. När reformen är fullt utbyggd handlar det om hela 880 miljoner i satsning på höjda lärarlöner. Det är inte bara ett välkommet initiativ. Jag vågar hävda att det kommer att vara helt avgörande för svensk skolas framtid. Om vi ska kunna rekrytera och behålla bra lärare och därmed höja skolresultaten kommer vi att behöva erbjuda en attraktiv lön och en attraktiv karriärmöjlighet.Jabar lyfte upp frågan om lärarfortbildning. Jag håller med om det. Det är oerhört viktigt att det som Alliansen har satt på plats med Lärarlyftet behöver fortsätta och utvecklas. Det är viktigt att vi i utbildningsutskottet, där vi i bred enighet har gått fram med lärarlegitimation, väljer att vårda den reformen. Det är också viktigt att följa upp den utredning som har aviserats från regeringen för att minska den administrativa bördan för lärare. Det handlar om att inte för en sekund släppa arbetet med att återupprätta lärarnas status i svensk skola.Herr talman! I denna debatt har företrädare för Socialdemokraterna och andra försökt att ge en bild av att det förs en politik som handlar om sänkta utbildningsambitioner. Låt mig därför passa på att redogöra för vad som gäller i verkligheten.Sedan 2006 har Alliansen ökat budgeten för detta utskotts beredningsområde med 6,8 miljarder. Det är riktiga miljarder som är fullt finansierade och förhandlade mellan fyra borgerliga partier. Det handlar inte om tomma oppositionsmiljarder som bara finns på papperet och som inte har något regeringsunderlag bakom sig. När vi ändå talar om att ta ansvar och finansiera förslag är det många med mig som undrar hur Socialdemokraterna har tänkt finansiera sitt förslag om att minska klasstorlekar på lågstadiet. Mindre klasser kan vara en viktig fråga på en del skolor, men behandlar vi de olika budgetalternativen. Då är , Socialdemokraterna, oss svaret skyldig. Det kanske gick lite för fort när detta förslag arbetades fram. En enkel bedömning av förslagen som kan göras genom att beräkna vilka kostnader det handlar om visar att förslaget är underfinansierat med en hel miljard. För det första verkar ni ha glömt att färre barn i varje klass betyder fler klasser. För det andra kräver fler klasser fler klassrum att sitta i. För det tredje behöver undervisning behöriga lärare - fler än bara klassläraren.Jag vill uttrycka det som att det blir ganska tydligt att det bakom Socialdemokraternas så kallade ambitioner inte bara står ett ofärdigt alternativ till Alliansen utan direkt ofärdiga förslag. Det duger inte om man menar allvar med att man vill ta ansvar för och föra en ansvarsfull utbildningspolitik.Vi går tillbaka till Alliansens utbildningsambitioner. Jag vill särskilt lyfta upp att det är glädjande att vi nu gör stora satsningar på vuxenutbildningen. handlar det om 35 000 nya platser. Det tror jag är viktigt i den oroliga tid vi har när många förlorar arbetet och behöver ställa om för att kunna gå vidare till andra arbeten. Då kan vuxenutbildning vara något oerhört centralt. Det är så vi i Alliansen har sett på vuxenutbildningen. Det handlar om att försöka få en bra matchning mot arbetsmarknaden och att den ska följa läget i konjunkturen.Avslutningsvis kan jag notera att när budgeten på detta område lades fram var det vissa som mycket upprört konstaterade att det satsades alldeles för mycket i denna budget. Det var alldeles för många investeringar i som gjordes i denna budget. I det allvarliga läge som vi befinner oss, när vi vet att är så oerhört beroende av efterfrågan från andra länder på varor och tjänster, känns det mycket glädjande att vi har en budget som innebär investeringar i järnväg och i ett bättre företagsklimat och att det förs en aktiv arbetsmarknadspolitik. Till glädje för mina alliansvänner här i utskottet innebär budgeten framför allt att det satsas ordentligt på utbildning och forskning. Det, mina vänner, är att ta ansvar för . (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). efterlyser beröm för lärarna. Beröm ska lärarna ha. Beröm ska de många engagerade rektorer som vi har i våra skolor ha. Men det är svårt att ösa beröm över de förutsättningar de får av den förda politiken. Det är trots allt denna riksdag och den nuvarande regeringen som lägger fram ramarna och ser till hur förutsättningarna ser ut. säger: Vi för en aktiv politik. Ja, låt mig nämna några av de saker som är aktiv politik. Med ett budgetutrymme på 23 miljarder väljer den högerregering som vi har att prioritera en bolagsskattesänkning på 16 miljarder, varav nettoutgiften blir 8 miljarder. ser vi att inte ens en tiondel av detta investeras i den svenska skolan. Om det hade varit så att utvecklingen i den svenska skolan hade gått åt rätt håll, om det hade varit så att fler elever nådde behörighet, och om det hade varit så att fler elever blev bättre på att läsa och förstå vad de läser, då hade det varit en logisk budget att lägga fram. Men är det tyvärr inte så, är klart att man kan sticka huvudet i sanden och säga att det kunde ha varit värre och att det kanske vänder . Men om man som vi besjälas av idén att det går att göra någonting nu och att det handlar om att kunna vända, då måste man våga prioritera och våga investera. Vi har presenterat våra investeringar.Sveriges skolor har inte brist på lokaler, . De har tillräckligt med lokaler. Men de har inte särskilt många lärare. Vi behöver fler lärare och mindre klasser.Mot denna bakgrund vill jag ställa en fråga till . På vilket sätt är er aktiva politik bra när ni i ert budgetalternativ har sparat 675 miljoner på gymnasieskolan och aviserar ytterligare en besparing på 1 ? På vilket sätt ger det lärarna bättre förutsättningar att klara av sin uppgift? Låt mig direkt svara i denna del. Vi har under detta år inför denna budget lyssnat mycket på skolsektorn. Låt mig vara rak med att vi också har fört en diskussion om den nya gymnasieskolans förutsättningar. I denna budget aviseras 895 miljoner. Många samtal har förts med SKL och med skolsektorn. Vi är mycket angelägna om att detta ska fungera. Vi trodde att vi hade haft större effektiviseringsvinster med den nya gymnasieskolan, det ska jag ärligt säga. Men vi är angelägna om att detta ska fungera. Därför lägger vi in dessa förutsättningar. Jag tycker att det är lite modigt av just att tala om att man ska ge ökade förutsättningar för skolan och lärarna att kunna utföra sitt uppdrag. De har åtminstone 6,8 miljarder i ökade förutsättningar jämfört med vad som gällde 2006. Jag tycker inte heller att jag ska behöva berätta för att även Socialdemokraterna föreslår en stor sänkning av bolagsskatten. Den är givetvis inte lika stor som regeringens. Men vi tycker att detta i grunden är oerhört viktigt. Jag försökte i mitt anförande redogöra för att är oerhört beroende av efterfrågan på varor och tjänster. Där är bolagsskattefrågan oerhört viktig för att vi ska ha företag och jobb för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Det är detta som vi kommer tillbaka till när det gäller finansieringen. Vi har en sammanhållen politik som gör att vi kan finansiera historiska investeringar i svensk skola. Det som Socialdemokraterna än så länge har presenterat i budgetalternativet är ett ofärdigt förslag när det gäller mindre klasser. Vi vet vad det innebär när Socialdemokraterna själva sitter med makten, antingen i regering eller för den delen kommunalt i och . Det innebär mindre pengar per elev än vad som satsas i alliansstyrda kommuner. verkar vara felinformerad. Det stämmer att vi sänker bolagsskatten med ungefär lika mycket som avskaffandet av de så kallade räntesnurrorna drar in, det vill säga att effekten är noll. Inget av budgetutrymmet går till detta. Det är viktigt att ge företagen goda förutsättningar. Men i det läge som vi befinner oss, där vi har en allt högre ungdomsarbetslöshet och där allt fler människor varslas, är det kanske andra saker som man borde prioritera. I ett läge när skolresultaten sjunker och allt fler elever inte når upp till målen kanske man borde prioritera investeringar i den svenska skolan. Det är precis det vi gör, och vi finansierar det genom att inte godta den gigantiska skattesänkning som denna regering har lagt fram förslag om till - i nettosänkning till bolagssektorn. Hade det varit så att allt annat hade funkat, då hade man kunnat säga att det kanske finns anledning att göra detta långsiktigt. Men på kort sikt är det mycket få ekonomer som tror att det hjälper för att häva arbetslösheten eller för den delen för att häva den lågkonjunktur som vi är mitt inne i. Vi väljer att investera 3 miljarder i skolan. säger att det är för lite. Ja, det kan man tycka. Men om jämför med en besparing på 1 blir det ändå en ganska stor skillnad. Det blir ganska tydliga alternativ. Det räcker inte med att prata fint. Det räcker inte med att stå i talarstolen och slå sig för bröstet och säga att man gör allting bra. Ni har regerat . De tioåringar som har mätts i den senaste undersökningen från Pirls när det gäller läsfärdighet har gått hela sin skoltid under den borgerliga regeringens tid. Försök inte skylla detta på Socialdemokraterna. Försök inte skylla detta på kommuner i eller i . Vi har en generell nedgång i den svenska skolan. Se detta, ta ett ansvar, ompröva politiken och se till att göra någonting i stället för att skylla ifrån er. Det duger inte, och det hjälper inte en enda elev. Jag vet inte riktigt vem det är som skyller ifrån sig här . Jag tror att de allra flesta som lyssnar på denna debatt kan förstå att när man inför en ny lärarutbildning tar det innan dessa lärare finns i svensk skola. När vi till exempel inför betyg från årskurs 6, vilket kommer att ske , tar det innan det och alla de olika reformer som jag har redogjort för kommer att ge resultat i svensk skola. Det kan jag tycka är frustrerande. Jag är inte så bekymrad över att det var just Socialdemokraterna som förde en passiv politik och inte gjorde någonting . Det som jag är bekymrad över är att vi fortfarande har stora utmaningar i svensk skola.