bet · GZ01MJU18 · 2012-04-23 00:00:00 — 2011/12:MJU18 Kemikaliekontroll Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas sammanlagt 36 motionsyrkanden om kemikaliekontroll från den allmänna motionstiden . Motionerna tar bl.a. upp frågor om EU:s kemikalielagstiftning Reach, det nationella kemikaliearbetet, förbud mot och begränsning av kemikalier, bekämpningsmedel, nanoteknik och kemikaliekrav vid upphandling. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till att det pågår ett beredningsarbete i frågan eller att de väckta förslagen redan beaktas t.ex. genom att driver frågorna inom EU-samarbetet. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns tio reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:MJ208 av (S) i denna del, 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkandena 26, 27 i denna del och 28. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:MJ330 av och (båda MP) yrkande 1 och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 2 (S, MP, V) Vision om en giftfri miljö m.m. 2011/12:MJ208 av (S) i denna del. Reservation 3 (S) Kontroll av kemikalier i hygienprodukter 2011/12:MJ358 av m.fl. (S). 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:MJ444 av (SD). Reservation 5 (SD) 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 6 (MP, V) Förbud mot vissa ämnen m.m. 2011/12:So217 av (FP) yrkande 4, 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 9, 2011/12:MJ282 av m.fl. (V) yrkande 12, 2011/12:MJ321 av (KD) och 2011/12:MJ335 av (FP). 2011/12:MJ441 av (SD). Reservation 7 (SD) Kemikalier i textilier m.m. 2011/12:MJ208 av (S) i denna del och 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del. Reservation 8 (S, MP, V) 2011/12:MJ208 av (S) i denna del, 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 27 i denna del. Reservation 9 (S, MP, V) 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 17, 2011/12:MJ347 av (KD) yrkande 1 och 2011/12:MJ350 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. 2011/12:MJ330 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 10 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (C) och (M). I detta betänkande behandlas sammanlagt 36 motionsyrkanden om kemikaliekontroll från den allmänna motionstiden . Av dessa yrkanden tar 13 yrkanden helt eller delvis upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Motionerna tar upp frågor som handlar om EU:s kemikalielagstiftning, det nationella kemikaliearbetet, förbud mot och begränsning av kemikalier, bekämpningsmedel, nanoteknik och kemikaliekrav vid upphandling m.m. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns tio reservationer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att ska ta initiativ till att EU:s kemikalielagstiftning Reach skärps (S och V), att enskilda länders möjligheter att införa strängare regler ökar (S och V), att fler lågvolymämnen ska omfattas av Reach (V) och att fler ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista, t.ex. hormonstörande ämnen (S). Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2011/12:MJ208 av (S) i denna del uppmärksammas bl.a. att regler om kemikalier på EU-nivå måste skärpas. Exempelvis behöver principen om att farliga kemikalier ska ersättas med mindre farliga alternativ skärpas i Reach. Denna ersättningsprincip, substitutionsprincipen, måste också tillämpas i andra regler som rör kemikalier. Försiktighetsprincipen måste stärkas. Även i kommittémotion 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del framhålls att bör ta initiativ till att skärpa Reachs regler. Fler lågvolymämnen bör t.ex. omfattas av Reach. Motionärerna anser vidare att bör ge enskilda länder större möjlighet att införa strängare regler av miljö- och folkhälsoskäl (yrkande 2). I kommittémotion 2011/12:MJ382 av m.fl (S) yrkande 28 framhålls också att regeringen bör verka för att EU-länder ska tillåtas att gå längre i sin egen kemikalielagstiftning. Regeringen bör vidare arbeta för att fler farliga ämnen förs in på Reachs kandidatlista, att fler ämnen ska omfattas av tillståndskrav och för att kontrollen av att Reach följs utvecklas (yrkande 27 i denna del). Regeringen bör fästa särskild uppmärksamhet vid de hormonstörande ämnena genom att stödja forskning, arbeta inom EU för att fler hormonstörande ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista och genom att arbeta för att dessa ämnen klassas med större försiktighet än tidigare och får tuffare gränsvärden (yrkande 26). Utskottet ser positivt på det stora intresse som finns för frågor som innebär att ska vara pådrivande inom EU-samarbetet för att lagstiftningen inom kemikalieområdet ska förbättras och skärpas. Kemikalielagstiftningen är till stor del harmoniserad inom EU. Förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier, även kallad kemikalieregistreringsförordningen eller Reach, är en viktig del av denna lagstiftning. Regelverket omfattar såväl kemiska ämnen som kemiska blandningar och varor som innehåller kemikalier. Reach trädde i kraft successivt mellan och . Det huvudsakliga syftet med Reach är att öka kunskapen om de ca 30 000 ämnen som man uppskattar finns på EU-marknaden i mängder över ett ton. Genom Reach har tillverkare och importörer fått ett tydligare ansvar för att undersöka kemiska ämnens hälso- och miljöfarlighet. Användningen av farliga ämnen kan begränsas genom regler eller tillståndskrav i Reach. I samband med att Reach antogs inrättade EU en särskild kemikaliemyndighet, Europiska kemikaliemyndigheten (Echa). Myndigheten ska sköta registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemiska ämnen och på så sätt skapa enhetlighet i hela EU. Utskottet erfar att har i stort sett hela det existerande regelverket inom EU förnyats när det gäller kemiska produkter. Detta gäller såväl allmänkemikalier (Reach och CLP1[ och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven /548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (även kallad CLP-förordningen).] samt kemikalier i t.ex. elektronik och leksaker). Reglerna utvecklas fortlöpande. Det är vanligt att rättsakterna innehåller bestämmelser som anger att vissa frågor ska ses över och att kommissionen ska utarbeta rapporter som underlag för översynen. kommer därför ett stort antal kemikalieregler upp på dagordningen. Utskottet utgår från att regeringen använder dessa översynstillfällen av kemikaliereglerna för att löpande föreslå förbättringar av reglerna och att verkar inom EU så att den i hög grad harmoniserade lagstiftningen inom området utvecklas ytterligare. I många fall är nationella särregler, t.ex. regler med strängare krav, inte tillåtna. Utgångspunkten för insatserna bör vara beslut om inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. Beslutet grundades på regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete m.m. (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Av underlaget framgår bl.a. att miljökvalitetsmålet för en giftfri miljö skulle ses över i sin helhet. En parlamentarisk beredning skulle inrättas för att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna. Miljömålsberedningen (M 2010:04) inrättades (se även avsnitt om det nationella kemikaliearbetet). Av det första delbetänkandet från Miljömålsberedningen framgår att är ledande inom det europeiska samarbetet inom området giftfri miljö. När etappmål till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska formuleras bör ledande roll enligt beredningen bibehållas (SOU 2010:101 Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet). Miljömålsberedningen har lämnat vissa förslag till etappmål, och dessa har strukturerats i två delar: dels att utveckla EU-lagstiftning och internationella konventioner, dels att går före nationellt (SOU 2011:34 Etappmål i miljömålssystemet). Förslagen till etappmål tar främst sikte på att kemikalieförordningen Reach och förordningen om märkning och klassificering (CLP) utvecklas. Även regelverk inom EU, som t.ex. produktspecifika direktiv, kan behöva uppmärksammas beroende på vilka frågor som behandlas. Miljömålsberedningen föreslår bl.a. att insatser ska bidra till att beslut fattas inom befintliga eller vid behov nya regelverk inom EU eller internationellt som ställer krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen är tillgängliga och att uppgifterna är tillräckliga för att möjliggöra riskbedömning för alla användningsområden. Beslutade regelverk ska bl.a. omfatta följande: Informationskraven i samband med registrering i Reach stärks för ämnen som tillverkas eller importeras i lägre kvantiteter (< per tillverkare eller importör och år), . Kunskapskraven i relevant lagstiftning om kemikalier och varor är tillräckliga för att det ska gå att bedöma och ställa krav på minimering av hälso- och miljöeffekter av nanopartiklar och nanomaterial, . Alla relevanta regelverk beaktar kombinationseffekter vid exponering för kemikalier. Verktyg och kunskap som är tillräckliga för att hantera dessa effekter i respektive regelverk har utvecklats, . Regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier, . De förslag som Miljömålsberedningen har lämnat bereds inom , och beslut i frågan förväntas enligt uppgifter från . Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen har uppdragit åt Miljömålsberedningen att ta fram en strategi för arbete inom EU och internationellt för en giftfri miljö (dir. 2011:50). Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår att föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå generationsmålets delar om människors hälsa och om kretslopp fria från farliga ämnen samt miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet vill också påminna om att beslutade att skulle tillföras Kemikalieinspektionens anslag för att ta fram en handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier i syfte att uppnå en giftfri vardag (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra den aviserade handlingsplanen för en giftfri vardag. Planen presenterades därefter (Kemikalieinspektionen Handlingsplan för en giftfri vardag 20112014 Skydda barnen bättre). Av handlingsplanen framgår bl.a. att arbetet inom ramen för EU:s kemikalielagstiftning (Reach) ska prioriteras. Bland annat föreslogs att regeringen skulle ge i uppdrag åt Kemikalieinspektionen att i samråd med berörda myndigheter göra en bred genomgång av EU:s lagstiftning och ta fram en strategi för hur reglerna kan utvecklas och förbättras för att bidra till en giftfri miljö enligt svenska miljömål och till en giftfri vardag. fick Kemikalieinspektionen ett sådant uppdrag som innebär att lämna övergripande förslag till hur lagstiftningen och olika styrmedel på EU-nivå kan ändras och hur en effektivare tillämpning kan säkerställas. Regeringen uppger att avsikten är att inspektionen ska överlämna redovisningen av det beslutade uppdraget till Miljömålsberedningen som ett underlag för den strategi som ska tas fram (regeringsbeslut ). Kemikalieinspektionen presenterade resultatet av uppdraget i rapporten för en giftfri miljö (rapport 1/2012). Rapporten innehåller en genomgång av EU-lagstiftningen på ett tiotal områden med anknytning till kemikaliekontrollen och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Redogörelsen för gällande regler kompletteras med en analys av EU-reglernas brister och utvecklingsbehov av samt förslag till vilka ändringar som kan vara aktuella och som bör drivas av . I utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 inriktades uppföljningen på resultaten inom kemikalieområdet. I detta sammanhang konstaterade utskottet att när det gäller EU-arbetet innebär satsningen på kemikalieområdet att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik kommer att öka. Detta är enligt utskottets mening positivt och ligger i linje med intentionerna bakom satsningen. EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade mål om en giftfri miljö. Utskottet ansåg att det därför är värdefullt om får fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. När det gäller substitutionsprincipen bör uppmärksammas att miljöpolitiken enligt artikel 191 i EUF-fördraget ska syfta till en hög skyddsnivå. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hindras vid källan och att förorenaren ska betala (polluter pays principle). Försiktighetsprincipen är av stor praktisk betydelse på hela miljö- och hälsoområdet inom EU. Principen innebär att man ska vidta skyddsåtgärder om man kan anta att en åtgärd kan skada hälsa eller miljö, även om det inte finns fullständig vetenskaplig säkerhet om att skadan kommer att uppstå. Substitutionsprincipen finns inte som en miljörättslig princip i fördraget, men har fått ett allt större genomslag i EU:s sekundärrätt. Exempel finns i Reach, och produkter, i synnerhet när det gäller bekämpningsmedel. är det land som har varit mest pådrivande för att introducera substitutionsprincipen i EU:s miljölagstiftning (Kemikalieinspektionen, rapport 1/2012). När det gäller frågan om hormonstörande ämnen konstaterar utskottet att det pågår arbete på olika håll för att få mer kunskap så att det går att vidta relevanta åtgärder. tog vid miljörådet tillsammans med upp frågan om EU:s arbete med hormonstörande ämnen. Budskapet i det fransk-svenska initiativet var att det finns en växande kunskap om riskerna med hormonstörande ämnen och att fler initiativ därför behöver tas inom gemenskapen för att bättre skydda barns hälsa. Initiativet välkomnades av flera medlemsstater. Kommissionen bekräftade att det pågår en studie om kunskapsläget som avser att redovisa sina resultat till rådet . Kommissionen förutsåg en diskussion om frågan och att det kunde bli aktuellt att revidera gemenskapens strategi för hormonstörande ämnen (SEC(2011) 1001 slutlig). Utskottet har vidare noterat att i regeringens uppdrag till Miljömålsberedningen om att ta fram en strategi för en giftfri miljö ingår frågan om hur hormonstörande ämnen ska klassificeras. Av den tidigare nämnda handlingsplanen som Kemikalieinspektionen har tagit fram framgår att verkar för att EU-lagstiftningen skärps för att ytterligare begränsa förekomsten av farliga kemikalier i varor som används på ett sådant sätt att konsumenter kan utsättas för hälsofarliga kemikalier. Det gäller särskilt förekomsten av kemikalier som kan orsaka cancer, ärftliga genetiska skador eller skador på fortplantningen. Det gäller även för kemikalier som kan orsaka allergi, som är misstänkt hormonstörande eller kan ansamlas i miljön. ska Kemikalieinspektionen också prioritera arbetet med att inom EU:s kemikalielagstiftning Reach ta fram förslag på ämnen som bör föras upp på kandidatförteckningen för tillståndsprövningen eller som bör begränsas. Regeringen har också framhållit att det är väsentligt att arbetet med att identifiera och föra upp ämnen på den s.k. kandidatlistan påskyndas. Detta var också ett av skälen till att regeringen föreslog att Kemikalieinspektionen skulle tillföras ökade resurser för att bedriva detta arbete (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119). I fråga om lågvolymämnen vill utskottet nämna att frågan har uppmärksammats av både Miljömålsberedningen och Kemikalieinspektionen. Informationskraven för lågvolymämnen ska ses över i samband med översynen av Reach 2018, men enligt beredningen vore det önskvärt att frågan behandlades tidigare. Kemikalieinspektionen anser att informationskraven för kemikalier som hanteras i låga volymer är otillräckliga. Inspektionen föreslår att ska driva frågan om förbättringar av kraven. Förbättringen ska inriktas på att prioritera ämnen i gruppen som behöver testas vidare, inte på generella nya datakrav för alla ämnen. måste också ett krav på riskbedömning (kemikaliesäkerhetsrapport) gälla för lågvolymämnen. På grundval av redovisningen ovan konstaterar utskottet att det bedrivs ett omfattande arbete inom med att driva frågor inom EU-samarbetet som syftar till att få till stånd en skärpt kemikalielagstiftning. Utskottet anser att en viktig förutsättning för att minska riskerna med farliga kemikalier i vår vardag är internationella överenskommelser och en effektiv lagstiftning på EU-nivå eftersom det råder en hög grad av harmonisering i detta avseende. Utskottet anser att det är väsentligt att fortsätter att ligga i framkant i kemikaliearbetet och är pådrivande inom de internationella processerna. Detta gäller att både driva på övriga länder för att åstadkomma en mer effektiv kemikaliepolitik internationellt och där det är möjligt gå före med nationella åtgärder för att skapa förutsättningar för att uppnå beslutade mål om en giftfri miljö. Utskottet förutsätter att får fortsatt rapportering om de konkreta resultat som uppnås för att få till stånd en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Enligt utskottets mening kan därmed motionerna 2011/12:MJ208 (S) i denna del, 2011/12:MJ281 (V) yrkande 1 i denna del och 2 samt 2011/12:MJ382 (S) yrkandena 26, 27 i denna del och 28 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att minimera användningen av kemikalier (MP), om en vision för en giftfri miljö och en säker kemikalieanvändning (S) samt om kontroll av kemikalier i hygienprodukter (S). Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (S). I motion 2011/12:MJ330 av och (båda MP) yrkande 1 uppmärksammas att kunskapen om hur kemikalier påverkar oss människor och ekosystemen är begränsad. Detta kan innebära att vi omger oss med kemikalier som vi ångrar att vi utsatt oss själva och våra barn för. Ambitionerna behöver därför öka snabbt för att minimera användningen av farliga kemikalier i vår omgivning. Enligt kommittémotion 2011/12:MJ382 av m.fl. (S) yrkande 24 innebär omformuleringen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö att regeringen sänkte ambitionerna för att nå målet, och det saknas konkreta förslag från regeringen för att nå målen. Regeringen bör därför återkomma till med åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I motion 2011/12:MJ208 av (S) i denna del framhålls att behöver en vision om en giftfri miljö: Miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Kunskapen om hur kemikalier används och hur de påverkar såväl människor som natur är bristfällig. Vi behöver en säker kemikalieanvändning. Reglering, kontroll och tillsyn måste därför bli bättre. I motion 2011/12:MJ358 av (S) påpekas att halterna av kemikalier i tamponger och bindor skyndsamt bör kontrolleras och information bör lämnas om hur dessa kemikalier enligt forskningen påverkar kroppen. Utskottet har i föregående avsnitt redovisat att regeringen har tagit många initiativ som syftar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i enlighet med den inriktning som fastställde (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ändrades och följande lydelse fastställdes: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. bekräftade regeringens förslag om att preciseringarna av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö borde ses över i sin helhet eftersom lydelsen förändrades. Det fanns således ett behov av att tydliggöra lydelsen av miljökvalitetsmålet och att vid behov omformulera kvarvarande preciseringar samt utveckla nya preciseringar. En parlamentarisk beredning aviserades i propositionen och tillsattes därefter för att bl.a. ta fram ett sådant underlag. Miljömålsberedningen har lämnat två delbetänkanden. I det första lämnades förslag till en handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). I det andra föreslogs etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34). Dessa förslag kunde formuleras utifrån befintligt underlag. Förslagen omfattar bl.a. farliga ämnen. Regleringen inom området farliga ämnen är i hög grad harmoniserad inom EU. Åtgärder nationellt, på EU-nivå och internationellt samverkar på ett dynamiskt sätt. Förslagen till etappmål avser etappmål om särskilt farliga ämnen etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper etappmål om information om farliga ämnen i varor. Beslut om etappmålen förväntas enligt uppgift från . Som tidigare redovisats har regeringen givit beredningen i uppdrag att ta fram en strategi för arbete inom EU och internationellt för en giftfri miljö. Likaså har handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen har tagit fram nämnts tidigare. Planen syftar till att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier för att uppnå en giftfri vardag. Kemikalieinspektionen ska löpande under uppdragets gång analysera och lämna förslag till förändringar i relevant lagstiftning och relevanta konventioner i syfte att stärka regleringen av kemikalier. Kemikalieinspektionen ska vidare utifrån handlingsplanen inom sitt ansvarsområde genomföra en bred satsning på åtgärder nationellt, regionalt, inom EU och internationellt. ska Kemikalieinspektionen lämna en delredovisning till av hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortskrider och av genomförda insatser samt, vid eventuella behov, ge förslag till en revidering av inriktningen av arbetet. Redovisningen ska också innehålla en framåtsyftande del med förslag på åtgärder . Kemikalieinspektionen ska lämna ytterligare en delredovisning till av hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortskrider och av genomförda insatser samt, vid eventuella behov, ge förslag till en revidering av inriktningen av arbetet. Kemikalieinspektionen ska lämna en slutredovisning av arbetet med handlingsplanen till . Slutredovisningen ska innehålla en beskrivning av de åtgärder som genomförts och en bedömning av måluppfyllelsen. För att finansiera åtgärderna i handlingsplanen har tillförts Kemikalieinspektionens anslag (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119). Vid utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning som redovisades i budgetpropositionen fann utskottet att resursförstärkningen hade använts till främst personalkostnader. Satsningen innebär bl.a. att tillsynen har utökats, vilket enligt utskottets bedömning är en viktig insats som kan utgöra underlag för överväganden om en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebär även att projekt förbereds kring dialogen med andra aktörer. Samarbete med andra myndigheter är viktigt för att ta till vara olika kompetenser och för att uppnå ett brett engagemang kring dessa frågor. Ökat samarbete kan även leda till att arbetet blir mer långsiktigt. Det är enligt utskottets mening viktigt att regeringen analyserar eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet (bet. 2011/12:MJU1). När det gäller frågan om kontroll av kemikalier vill utskottet nämna att ställde sig bakom regeringens förslag om förändrad kemikalietillsyn (prop. 2009/10:167, bet. 2010/11:MJU3, rskr. 2010/11: 45).