bet · H001KrU2 · 2012-11-30 00:00:00 — Enligt regeringen bör förändringarna filmavtal, med ett borttagande av kravet på biografpremiär för förhandsstöd till långfilm, leda till en ökad teknikneutralitet i stödsystemen. Detta underlättar främst för utländska filmer från icke engelskspråkiga länder i och övriga världen. Barn- och ungdomsfilm har särskild prioritet. Vad gäller digitalisering av äldre svensk film konstaterar regeringen att en förutsättning för att filmarvet ska vara tillgängligt för omvärlden är att arkiv och samlingar digitaliseras. Regeringen bedömer att detta arbete bör prioriteras av . Regeringen bedömer att tillgängligheten till film för personer med funktionsnedsättning bör kunna öka genom de ändrade förutsättningar för textning och syntolkning av film som den digitala utvecklingen och villkoren filmavtal medför. Även tillgängligheten till film på de nationella minoritetsspråken bör kunna öka. Regeringen gör i propositionen följande bedömning i fråga om spridning av svensk film i utlandet: har uppdraget att främja svensk film i utlandet. har uppdraget att främja Sverigebilden och använder ofta film för ändamålet. En mer effektiv och samordnad användning av de resurser som används för spridningen av svensk film i utlandet bör åstadkommas. Regeringen avser att ge och i uppdrag att närmare utreda formerna för verksamheten. Regeringen bedömer också att det samarbete som har utvecklats mellan och Kungl. bör fortsätta, särskilt när det gäller frågor som rör digitalisering av det audiovisuella arvet. Regeringen gör vidare bedömningen att de satsningar som gjorts bör utgöra en god och tillräcklig grund för Stiftelsen fortsatta arbete med att vårda minne. Det är också regeringens bedömning att det kan ifrågasättas om den låga mervärdesskattesatsen på biografföreställningar bör behållas om filmavtalet upphör att gälla. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 3 att digitalisering av biografer på mindre orter bör stödjas. Man menar att digitaliseringsstödet bör innehålla en offensiv satsning på nya biografer och inte bara befästa en gammal struktur. Socialdemokraterna framför vidare att i och med digitaliseringen kan lokalerna också användas för t.ex. interaktiva konferenser, vilket kan vara en viktig lokaliseringsfaktor för tjänsteföretag. Socialdemokraterna konstaterar i kommittémotion 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 6 att 2011 hade 240 filmer premiär i . Enligt var endast 18 av dem från andra delar av världen än och . Socialdemokraterna anser att behöver utökade ekonomiska resurser för att stimulera branschens aktörer att ta ett större ansvar för visning och import av film från andra länder än och . Socialdemokraterna menar också att det behövs olika projekt för att främja ett bredare utbud på våra biografer. I motion 2012/13:So314 av (FP) yrkande 1 pekas på betydelsen av att få tillgång till ett rikt kulturliv, trots hörselnedsättning. Motionären anser att det är viktigt att samhället stöder de hörselskadade till ett mer tillgängligt kulturliv med mer textning av bl.a. film på biografer. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 7 att regeringen skyndsamt ser över och återkommer med förslag om hur frågan om visning av svensk film utomlands ska organiseras och finansieras. Socialdemokraterna understryker att svensk film är en utmärkt bärare av värderingar och skildrare av svenska förhållanden och man pekar på lösningar som involverar . I motion 2012/13:Kr252 av och (båda S) framförs vikten av en långsiktig satsning på verksamheten vid i för att rädda kulturhistoriskt värdefull film och göra den tillgänglig för forskare och allmänhet. Utskottet anser att det är av stor vikt att prioritera arbetet med en digitalisering av samtliga biografer. /2013 beräknas den analoga filmdistributionen i princip upphöra, vilket påverkar de biografer som ännu inte har digitaliserats. Utskottet vill i det sammanhanget peka på regeringens satsning på digitalisering av biografer som påbörjades och omfattar totalt . För att säkerställa att biografer runt om i landet kan ställa om från analog till digital teknik i den takt som är nödvändig föreslog regeringen i budgetpropositionen att satsningens återstående tillförs i stället för som tidigare aviserats (prop. 2012/13:1, utg.omr. 17, s. 142). Utskottet konstaterar att fördelar stöd till spridning och visning av film, bl.a. stöd till import och lansering av kvalitetsfilm. uppgick detta stöd till ca . har öppnat stödet till import och lansering av kvalitetsfilm som inte visas på biograf. Detta ger en möjlighet att visa film i andra visningsfönster än på biografer, något som kan vara särskilt viktigt för utländsk film från icke engelskspråkiga länder eller film producerad av mindre filmbolag. En viktig utgångspunkt i kulturpolitiken är att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. I syfte att göra svensk film tillgänglig för synskadade och hörselskadade, men även för de nationella minoriteterna, fördelar stöd till textning och syntolkning av film och video på svenska och nationella minoritetsspråk. Stödet uppgick till och kan sökas av distributörer, biografägare eller intresseorganisationer. filmavtal innebär ett krav på att filmer för att få produktionsstöd ska kunna visas med svensk text. Utskottet vill också peka på att och samverkar i ett syntolkningsprojekt i syfte att göra biografvisningar tillgängliga för synskadade. Projektets målsättning är att hitta tekniska lösningar och genomföra försök som ökar tillgången och ger synskadade bättre möjligheter att uppleva film på biograf. Utskottet vill i detta sammanhang också lyfta fram den möjlighet att öka tillgängligheten till film som den digitala utvecklingen innebär. Enligt utskottet görs alltså omfattande insatser för att öka tillgängligheten till film, bl.a. för personer med funktionsnedsättning. Regeringen aviserar i propositionen att den avser att ge och i uppdrag att närmare utreda formerna för sin verksamhet när det gäller spridning av svensk film utomlands. Utskottet välkomnar en utredning för att åstadkomma en mer effektiv och samordnad användning av resurserna för att sprida svensk film och därmed också en bild av det svenska samhället i utlandet. i är ett kulturhistoriskt arkiv för filmer från föreningar, företag, kommuner, arkiv, museer och privatpersoner. Syftet är att bevara icke-fiktiv film som inte är avsedd för biografvisning. över verksamheten, som tidigare bedrevs av . ingår alltså som en del av Kungl. Utskottet är inte berett att förorda någon särskild satsning på sätt som föreslås i motion 2012/13:Kr252. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande inriktning, punkt 2 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 1. Regeringen anser att kvalitet, förnyelse och tillänglighet ska ses som den övergripande inriktningen för de statliga insatserna för filmen. Till detta vill vi även lägga såväl jämställdhet som mångfald. I övrigt delar vi regeringens bedömning av vad som ska främjas inom filmpolitikens område. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 1. Framtida statligt filmstöd, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 2. Film är en konstart som i sig rymmer alla andra konstarter: berättelsen, bilden, musiken, dramat, dansen osv. Det är ett medium med stor genomslagskraft som i hög grad formar vår bild av världen och vid sidan av musiken den konstart som flest ungdomar regelbundet kommer i kontakt med. Svensk film behöver bättre och mer långsiktiga villkor för att kunna stå sig i den internationella konkurrensen. Ett sådant bör anpassas efter att film i takt med teknikutvecklingen visas på allt fler dukar och skärmar jämfört med tidigare. Jag ser ett framtida utvidgat filmavtal som det alternativ som skulle kunna skapa bättre ekonomiska villkor och därmed bättre konstnärliga villkor för filmen. Särskilt möjligheterna till produktion av svenska kvalitetsfilmer för barn och unga behöver stärkas. Uppdraget att verka för ökad jämställdhet och mångfald bland filmskaparna och stödet för internationell marknadsföring av svensk film behöver stärkas. Inför utgången av filmavtalet bör det redan nu förberedas för hur ett statligt filmstöd ska se ut genom att det tillsätts en utredning. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr326 (V) yrkande 2. Innehållet i filmavtalet, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr3 av (SD) yrkande 1. Alltsedan 1963, då det första filmavtalet tecknades, har svensk filmindustri fått stöd av staten genom detta avtal. Avtalet har omförhandlats och för statens räkning har det varit regeringen som haft till uppgift att delta i förhandlingarna och underteckna avtalet. har formellt godkänt avtalet för att medge den finansiering som sker genom statliga bidrag. anser det inte vara en tillfredsställande modell att enbart får besluta om ett redan färdigförhandlat avtal. Folkets främsta företrädare borde i rimlighetens namn ha möjligheten att påverka innehållet i ett avtal som ligger till grund för fördelning av skattemedel. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr3 (SD) yrkande 1. Jämställdhetsmål, punkt 5 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:Kr3 av (SD) yrkande 2. Vi ställer oss tveksamma till om det kan beskrivas som en skärpning av jämställdhetsmålet att överge det nuvarande målet som innebär att ettdera könet, räknat i antalet projekt som får stöd, bör vara representerat till när det gäller manusförfattare, producent och regissör. Regeringen talar nu om att stödet ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Skälet för att överge det tidigare målet verkar vara att man inte uppnått det avsedda målet under förra avtalet och att det därför är meningslöst att upprätthålla det. Vi delar inte denna bedömning utan tycker att man med lite mer uthållighet ska fortsätta med samma målformulering. Om man med jämnt avser en 50/50-fördelning som en skärpning från för ettdera könet, hade det varit på sin plats att tydligt beskriva att det var det man menade. Eftersom man inte uttrycker det så är det vår bedömning att den lösare formuleringen om att stödet ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män inte är tillräckligt normerande utan snarare kontraproduktivt. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 5 och avslår motion 2012/13:Kr3 (SD) yrkande 2. Jämställdhetsmål, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr3 av (SD) yrkande 2 och 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 5. Det nya filmavtalet ställer upp som mål att fördelningen av stöd mellan kvinnor och män ska vara jämn. Detta innebär skärpta krav jämfört med nu gällande avtal som haft målsättningen att ettdera könet senast före avtalsperiodens slut bör ha fått av de fördelade stöden. Jämställdhet innebär för att män och kvinnor är lika inför lagen, har samma rättigheter och skyldigheter och att alla människor oavsett könstillhörighet har rätt och möjlighet att välja sin egen väg i livet. Jämställdhet behöver alltså inte innebära att män och kvinnor gör exakt samma saker i exakt samma omfattning. Svenska kvinnor är kompetenta, resursstarka och således fullt kapabla att ta plats inom vilken bransch de än väljer att söka sig till. Detta innebär dock inte per automatik att en jämn könsfördelning uppstår inom alla branscher. får färre kvinnor än män filmstöd, men att enbart se till fördelning av stöd är enligt vår åsikt ett trubbigt verktyg för att mäta jämställdhet och lika villkor då det är fullt möjligt att det finns bakomliggande faktorer som kan förklara en skev fördelning. Det är dessutom min övertygelse att all form av kvotering i stället för att öppna dörrar verkar kontraproduktivt genom att befästa föreställningar om att det ena könet inte kan klara sig utan riktat stöd. Jag anser det vara olyckligt att filmavtalet låsts fast vid att utvärdera jämställdhet genom att se till i hur hög grad fördelning av stöd går till män respektive kvinnor och att det förutsätter bristande jämställdhet i de fall denna fördelning inte är helt jämn. Det kan också finnas en risk med att det övergripande målet om jämn könsfördelning kan leda till att andra, kvalitativa bedömningsgrunder åsidosätts. Detta bör ges regeringen till känna. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr3 (SD) yrkande 2 och avslår motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 5. Åtgärder mot olovlig hantering av film, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr2 av och (båda MP). I utredningen för filmen (SOU 2009:73) föreslogs att stödet till åtgärder mot olovlig hantering av film ska avskaffas. Regeringen väljer dock i propositionen att föreslå fortsatt stöd till filmbranschen och tv-företagen för detta åtagande. Arbetet mot den olovliga hanteringen av film är generellt sett viktigt, men det kan ifrågasättas om det ska vara en uppgift för filmpolitiken att ekonomiskt stödja den opinionsbildning som branschen själv bedriver. anser att arbetet för att främja den legala filmmarknaden och motverka illegal hantering av film i stället, likt utredningens förslag, bör vara en integrerad del av utåtriktade verksamhet. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr2 (MP). Förbättrade villkor för producenter, punkt 7 (S) av i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 8. I § 8 i filmavtalet definieras vad som avses med en producent och definitionen är enligt avtalet: Med producent avses i detta avtal den fysiska person, det bolag eller annan juridisk person som verkställer och har det ekonomiska och konstnärliga huvudansvaret för produktionen av en film genom att projektutveckla, finansiera, inspela, färdigställa och exploatera densamma och som därigenom förvärvar och ansvarar för de i filmverket ingående rättigheterna. Här finns en motsättning eftersom avtalstexten inte överensstämmer med vad juridiken säger. Producenten förvärvar inte rättigheterna, det är upphovsmän och utövare som överlåter sina rättigheter och på ett visst sätt. Rättigheter kan alltså ingå i ett verk men ej förvärvas av producenten. Inte heller är det korrekt att påstå att producenten har det konstnärliga huvudansvaret då den ideella rätten inte överlåts. Detta betyder också att de producenter som då enligt dessa definitioner inte förvärvat rättigheter, enligt avtalet inte ska betraktas som producenter i filmavtalets mening och således inte heller kan söka stöd enligt avtalet. Dessa felaktigheter och otydligheter gör att det finnas betydande tolkningsproblematik kring en fråga som redan tidigare innehöll sprängkraft tolkningsmässigt. Vi tror det är klokt att parterna reder ut denna fråga. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 8. Stöd till produktion av svensk film, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr3 av (SD) yrkande 3. I filmavtalet definieras ett antal kategorier som alla beviljas särskilt riktade produktionsstöd. Detta är givetvis ett gott verktyg för att säkerställa stöd till produktioner av prioriterad karaktär. Producenter av historisk film och kulturarvsfilm verkar ofta under särskilda och ibland fördyrande villkor. Genren tenderar att hamna mellan stolar i fråga om bidragsgivning. menar att det vore önskvärt med ett särskilt stöd riktat mot nyproduktioner som lyfter upp och levandegör den svenska historien och det svenska kulturarvet. Genom att känna vår historia känner vi oss själva; vårt gemensamma arv utgör själva fundamentet för vårt samhällsbygge. Det är min övertygelse att stärkta möjligheter till produktion av historisk film skulle bidra till ökad gemenskap och en mer sammanhållen nation. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr3 (SD) yrkande 3. Stöd till distribution och visning av film i hela landet, punkt 9 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Film i hela landet är ett centralt begrepp i filmpolitiken. De kommersiella biografaktörerna finns företrädesvis på landets större orter, t.ex. finns på 20 större orter. För biografvisning på mindre orter tar landets olika folkrörelser ett stort ansvar. Genom visningsorganisationerna finns en unik biografstruktur över hela landet. Det är viktigt att denna biografstruktur kan bibehållas och utvecklas. Den lokala mötesplatsen i form av en biograf fyller en viktig funktion, särskilt nu när biograferna kan ta emot direktsändningar av olika kultur- och nöjesprogram. För att stödja denna utveckling vill vi att prioriterar denna verksamhet. De mindre orternas biografer hotas av nedläggning, och därför behövs ett extra stöd där kraven anpassas för biografer på mindre orter. Det finns även ett behov av nya mötesplatser där film visas i storstädernas ytterområden. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkandena 2 och 4. Digitalisering av biografer, punkt 10 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 3. Digitaliseringen av biograferna är i ett slutskede, och det är särskilt angeläget att de mindre orternas biografer kan digitaliseras. Den lokala mötesplatsen i form av en biograf fyller en viktig funktion, särskilt nu när biograferna kan ta emot direktsändningar av olika kultur- och nöjesprogram. För att stödja denna utveckling vill vi att prioriterar denna verksamhet. De mindre orternas biografer hotas nu av nedläggning, och därför behövs ett extra stöd där kraven anpassas för biografer på mindre orter. Det finns även ett behov av nya mötesplatser där film visas i storstädernas ytterområden. Digitaliseringsstödet bör innehålla en offensiv satsning på nya biografer och inte bara befästa en gammal struktur. Folkets Hus och Parker har gått före och etablerat Digitala Hus. Deras liveutsändningar från bl.a. Metropolitan har blivit en succé, men i och med digitaliseringen kan dessa lokaler också användas för t.ex. interaktiva konferenser, vilket kan vara en viktig lokaliseringsfaktor för tjänsteföretag. I den socialdemokratiska budgetmotionen har vi föreslagit för att särskilt stödja digitalisering av biografer på mindre orter och nyetablering i framför allt storstädernas ytterområden där det finns stora bostadsområden (anslag 10:1). Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 3. Stöd till import och lansering av kvalitetsfilm, punkt 11 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 6. hade 240 filmer premiär i . Endast 18 av dem var från andra delar av världen än och , redovisar . Vi har i mycket liten möjlighet att se all den spännande film som produceras i t.ex. , , , eller andra delar av världen. Den svenska film- och biografbranschen har inte hängt med i denna utveckling. behöver få utökade ekonomiska resurser för att stimulera branschens aktörer att ta ett större ansvar för visning och import av film från andra länder än och . Det behövs olika projekt för att främja ett bredare utbud på våra biografer. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 6. Textning och syntolkning, punkt 12 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So314 av (FP) yrkande 1. Att få tillgång till ett rikt kulturliv, trots hörselnedsättning, är oerhört viktigt. Det är viktigt att samhället stöder de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning också av film på bio, dvd-filmer och teater. Pjäser och liknande arrangemang går utmärkt att texta, ändå är det sällsynt. Detta är något som behöver förbättras. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:So314 (FP) yrkande 1. Spridning av svensk film i utlandet, punkt 13 (S) av i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) yrkande 7. () sade upp sitt mångåriga samarbetsavtal med , som rör visningar av svensk film i samband med olika arrangemang utomlands. Konsekvensen har blivit att väsentligt mycket mindre svensk film nu visas utomlands. Detta är beklagligt då det drabbar svensk film och svenska filmarbetare. Utöver regelbundet återkommande filmfestivaler och svenska filmveckor har SF totalt fått över 1 000 förfrågningar från ambassader och andra utlandsbeskickningar som vill visa svensk film. Dessa visningar har skett i samarbete med . Efterfrågan från utlandsmyndigheterna har ökat. De vill visa mer svensk film, som har gott rykte kvalitetsmässigt. Svensk film är också en utmärkt bärare av värderingar och skildrare av svenska förhållanden. har god kunskap om svensk film ur alla aspekter. Flera aktörer har pekat på lösningar som involverar som den svenska expertorganisationen för film. Vi föreslår att regeringen skyndsamt ser över frågan och återkommer med förslag om hur visning av svensk film utomlands ska organiseras och finansieras. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller regeringen motion 2012/13:Kr1 (S) yrkande 7. i , punkt 14 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr252 av och (båda S). i är unikt i sitt slag och är en viktig och levande källa till kunskap om svenska folkets liv och arbete .