bet · GZ01KU18 · 2012-04-18 00:00:00 — 2011/12:KU18 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, tre motioner väckta med anledning av skrivelsen och sex motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2010/11 och 2011/12. I handlingsplanen redovisas, under sex övergripande rubriker, de åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens framtida arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. och kulturutskottet har yttrat sig över skrivelsen och motionerna i de delar som rör utskottens beredningsområden. föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns en reservation (SD) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:K413 yrkandena 1 och 2, 2010/11:U245 yrkande 1, 2011/12:K5, 2011/12:K6, 2011/12:K7 yrkandena 13, 2011/12:K368, 2011/12:Ju333 yrkande 2 och 2011/12:U251 yrkande 1 och lägger skrivelse 2011/12:44 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, tre motioner väckta med anledning av skrivelsen och sex motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2010/11 och 2011/12. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Skrivelsen berör flera politikområden. De åtgärder som regeringen presenterar faller i vissa delar under beredningsområde men berör också andra utskott. och kulturutskottet har avgett yttranden över skrivelsen och motionerna i de delar som berör utskottens beredningsområden. Yttrandena finns i bilagorna 23. Det övergripande syftet med handlingsplanen är enligt regeringen att värna och stärka demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Under sex övergripande rubriker redovisas de åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens framtida arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna, öka kunskapen om våldsbejakande extremism, förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper samt stödja avhopp från sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturerna för samverkan, motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet och fördjupa det internationella samarbetet. Regeringen avser att genomföra åtgärderna . Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet föreslår att avslår tre motioner om ytterligare åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, fyra motioner om att sprida kunskap om mänskliga rättigheter och rasism samt en motion om radikalisering. Jämför reservation (SD) och särskilt yttrande (S, MP, V). Utgångspunkterna för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringen konstaterar inledningsvis att demokratin är väl förankrad i och att antalet individer som är aktiva inom våldsbejakande extremistmiljöer är för begränsat för att utgöra ett hot mot det demokratiska systemets grundvalar. Tilltron till demokratin är alltså stark, men det finns enligt regeringen bl.a. studier som visar att antidemokratiska attityder har fått fäste bland vissa ungdomsgrupper. Dessutom kan politiska omständigheter i eller i omvärlden påverka individers benägenhet att sanktionera våld för att uppnå ideologiska mål. Demokratin kan därför enligt regeringen aldrig tas för given, utan den måste ständigt utvecklas, stärkas och värnas. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på demokrati och på våldsbejakande extremism samt presenterar de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna den mot våldsbejakande extremism. Ordet extremism används i skrivelsen för att beskriva rörelser, ideologier eller personer som inte accepterar en demokratisk samhällsordning. En person anses som våldsbejakande om han eller hon vid upprepade tillfällen bedöms ha uppvisat ett beteende som inte bara accepterar våldsanvändning, utan stödjer eller utövar ideologiskt motiverat våld för att främja en sak. Regeringen påpekar i skrivelsen att arbetet med att värna demokratin och att förebygga våldsbejakande extremism berör flera olika politikområden. Som exempel nämns arbetet för de mänskliga rättigheterna, arbetet mot diskriminering, främlingsfientlighet och liknande intolerans samt insatser inom skolan och arbetsmarknaden. Det övergripande syftet med den aktuella handlingsplanen är enligt regeringen att värna och stärka demokratin och därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. För att öka den demokratiska medvetenheten och förebygga uppkomsten av våldsbejakande extremistmiljöer krävs enligt regeringen ett långsiktigt arbete. Myndigheter och relevanta samhällsaktörer, särskilt på lokal nivå, måste ha redskap och resurser för detta arbete, och arbetet kräver en bred förankring i samhället. Under sex övergripande rubriker redovisas de åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens framtida arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna, öka kunskapen om våldsbejakande extremism, förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper samt stödja avhopp från sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturer för samverkan, motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet och fördjupa det internationella samarbetet. Handlingsplanens inriktning är dock enligt regeringen inte det traditionella brottsförebyggande arbetet, utan den har en bredare ansats för att engagera en stor del av samhället. I skrivelsen konstateras dock att arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism även är en kriminalpolitisk fråga. I regeringens skrivelse 2011/12:73 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism beskrivs stora delar av det traditionella brottsförebyggande arbetet.1[ Skrivelsen bereds av justitieutskottet.] Nedan beskrivs mer utförligt innehållet i handlingsplanen. finns ett avsnitt om andra åtgärder som redan har vidtagits för att stärka demokratin och förebygga våldsbejakande extremism. Även dessa åtgärder presenteras i regeringens skrivelse. Åtgärder som har vidtagits för att stärka demokratin och förebygga våldsbejakande extremism Som redovisats ovan berör arbetet med att värna demokratin och att förebygga våldsbejakande extremism flera olika politikområden. I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. att en hel del insatser redan har gjorts för att stärka demokratin. Som exempel nämns att regeringen vidtog åtgärder för att öka valdeltagandet. Regeringen påpekar att en utvärdering av dessa åtgärder visar att valdeltagandet kan påverkas i positiv riktning men att det inte finns enhetliga belägg för att regeringens demokratifrämjande insatser har lett till ett ökat valdeltagande. Mot bakgrund av dessa slutsatser och ett faktiskt ökat valdeltagande genomförde regeringen inte någon bredare demokratifrämjande satsning inför valet . Däremot har flera specifika insatser genomförts för att stimulera ett aktivt deltagande på nivå. I skrivelsen framhålls vidare att 2011 fick i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet för att dels stärka ungas demokratiska värderingar, dels förebygga att unga utvecklar ett antidemokratiskt agerande eller rekryteras till antidemokratiska rörelser. Medel har även fördelats till organisationer inom det civila samhället som anordnar demokrati- och ledarskapsutbildningar. Regeringen anför vidare att det även inom skolområdet har vidtagits en del åtgärder för att stärka demokratin. Som exempel nämns att det numera följer av skollagen (2010:800) och läroplanen för att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för mänskliga rättigheter och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Skolan ska också vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Regeringen har vidare beslutat om en ny läroplan för gymnasieskolan, där texterna om demokrati och mänskliga rättigheter ytterligare har förtydligats jämfört med den tidigare läroplanen. I skrivelsen framhålls att regeringen har vidtagit åtgärder för att minska arbetslösheten bland ungdomar. Som exempel nämns en utökning av aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar. För att stimulera efterfrågan av personer med svag förankring på arbetsmarknaden har s.k. nystartsjobb införts. Och i syfte att öka etableringen på arbetsmarknaden bland utrikes födda har integrationspolitiken reformerats. Vidare har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner rörande 38 stadsdelar där utanförskapet är utbrett. Avtalen gäller för perioden 20082011 och anger ramen för en samverkan med kommunerna i syfte att minska utanförskapet i de berörda stadsdelarna. Som en del av det utvecklingsarbetet verkar även kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal för dialog om samhällets värdegrund i dessa stadsdelar. I skrivelsen redovisas även åtgärder som har vidtagits för att förebygga våldsbejakande extremism. Som exempel nämns att har inlett ett projekt som syftar till att öka kunskapen om och upptäckten av våldsbejakande radikalisering samt att polismyndigheterna har vidtagit särskilda åtgärder för att motverka hatbrott. Vidare framhålls att polismyndigheterna i , och län har inrättat särskilda s.k. dialogpoliser, som ska utgöra en länk mellan polisledningen och arrangörer av bl.a. demonstrationer. Regeringen påpekar vidare att har det vidtagits flera åtgärder för att stärka skyddet för förtroendevalda. trädde lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting i kraft. Av lagen följer att kommuner och landsting får anordna säkerhetskontroller vid sina offentliga sammanträden. Vidare har fått i uppdrag att utveckla metoder för att genomföra periodiskt återkommande undersökningar om omfattningen och utvecklingen av hot och våld mot förtroendevalda. Därtill kommer att har getts i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. har fått i uppdrag att utveckla en riskbedömningsmanual för att bättre kunna identifiera vilka unga som löper risk att rekryteras till kriminella nätverk eller som vill hoppa av ett kriminellt nätverk samt att ta fram en vägledning för vilka stödinsatser som bör gälla för de unga som ingår i de sociala insatsgruppernas arbete. För att bekämpa idrottsrelaterad brottslighet har regeringen tillsatt en nationell samordnare, som ska medverka till en förbättrad samverkan mellan berörda aktörer på central, regional och lokal nivå samt löpande ge förslag till hur brottslighet i samband med idrottsevenemang kan motverkas. Åtgärder som utgör den strategiska inriktningen för regeringens framtida arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna För att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna avser regeringen att ge stöd till organisationer inom det civila samhället och att vidta insatser inom skolan. kommer att få i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället för sådan verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar. stöd till trossamfund ska ges i uppdrag att inleda en utvidgad dialog med trossamfunden om demokratifrämjande arbete. När det gäller insatser inom skolan anför regeringen att Forum för levande historia har fått i uppdrag att utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och att uppdraget kommer att utvidgas till att även sprida nämnda metoder och arbetsmaterial till framför allt skolorna. En särskild utredare har tidigare fått i uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras (dir 2011:39). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag , och regeringen avser därefter att återkomma i frågan om hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande intolerans bland unga kan effektiviseras. Öka kunskapen om våldsbejakande extremism Regeringen kommer att vidta fyra olika åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism. Enligt regeringen är det viktigt att öka denna kunskap bl.a. hos de yrkesgrupper som kommer i kontakt med individer i riskzonen för att ansluta sig till våldsbejakande extremistmiljöer. Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utveckla metoder för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och sammanställa detta i ett utbildningsmaterial. Detta material ska kunna användas vid utbildning av yrkesverksamma inom t.ex. skola, socialtjänst, kriminalvård, kommuner och organisationer inom det civila samhället. Utredaren ska även kunna ge stöd i det förebyggande arbetet genom att sprida kunskap och främja samverkan mellan olika aktörer och presentera förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete kan utvecklas och organiseras. Regeringen har vidare gett i uppdrag att genomföra en studie om hur antidemokratiska budskap förmedlas via internet och hur unga kan stärkas och skyddas mot sådana budskap. Uppdraget ska redovisas , och det kommer att utgöra underlag för det fortsatta arbetet med att stärka ungdomar som medvetna medieanvändare och förebygga att budskap från organisationer, rörelser eller nätverk med en antidemokratisk grundsyn får genomslag hos ungdomar via internet. Forum för levande historia har på regeringens uppdrag tagit fram en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Mot bakgrund av denna kartläggning kommer regeringen att initiera särskilda kunskapshöjande insatser om antisemitism och islamofobi bland barn och ungdomar. Insatserna kommer att genomföras . På regeringens uppdrag beviljar medel för forskning om demokrati. Regeringen har beslutat att medel även ska kunna gå till forskning om hotet mot det demokratiska samhällets grundvalar samt respons på sådana hot. Stärka strukturerna för samverkan Grupper som förespråkar våld eller hot för att uppnå ett politiskt mål uppstår enligt regeringen ofta på lokal nivå. Insatser på nivå för att förebygga och bemöta våldsbejakande extremistmiljöer är därför av stor vikt. sammanställde Kommuner och Landsting i samverkan med en skrift med lokala exempel på hur olika aktörer har motverkat och förebyggt våldsbejakande extremism (Lokala insatser mot våldsbejakande extremism, Kommuner och Landsting, 2010). För ett framgångsrikt arbete i denna del betonas i skriften behovet av samverkan mellan olika aktörer. Regeringen avser att verka för att stärka samverkan och kunskapsutbytet på lokal nivå mellan myndigheter, kommuner, organisationer inom det civila samhället och andra aktörer när det gäller arbetet med att förebygga och motverka våldsbejakande extremism. Förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och stödja avhopp från sådana grupper Enligt regeringen har förebyggande insatser som möter individer innan de ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper eller utvecklar våldsbenägenhet visat sig vara verkningsfulla och effektiva. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som syftar till att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och att stödja individer som vill lämna sådana grupper. I handlingsplanen framhålls att det är särskilt viktigt att stimulera verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön samt stödja individer som vill lämna denna miljö. Som skäl för detta anför regeringen att ungdomar som ansluter sig till våldsbejakande islamistiska extremistgrupper inte, i samma omfattning som ungdomar inom andra ideologiska våldsgrupper, är benägna att lämna dessa när de blir äldre. Motverka grogrunden för det ideologiskt motiverade våldet För att motverka grogrunden för det ideologiskt motiverade våldet avser regeringen att ge i uppdrag att göra en kartläggning av omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda.2[ Regeringen har numera gett i uppdrag att göra en kartläggning av omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda.] Kartläggningen ska utgöra underlag för eventuella åtgärder för att förebygga hot och våld mot denna grupp. Vidare har fått i uppdrag att göra en studie om villkoren för de förtroendevalda. Uppdraget ska redovisas . Fördjupa det internationella samarbetet I skrivelsen framhålls även behovet av att vidta åtgärder för att fördjupa det internationella samarbetet. Regeringen avser att ge Försvarshögskolan i uppdrag att göra en studie som belyser exempel på framgångsrikt arbete med att förebygga våldsbejakande extremism i andra länder. Vidare konstaterar regeringen att den våldsbejakande extremismens internationella organisering skapar ett behov av en internationell samverkan och ett internationellt kunskapsutbyte. Som exempel på internationellt samarbete nämns att deltar i det mellanstatliga (). Nätverket har till uppgift att systematisera utbytet av kunskap om förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. deltar också i ett nätverk inom EU för att stärka medvetenheten om extremism (). Dessutom avser att delta som partnerland i ett europeiskt samarbetsprojekt för att motverka radikalisering. Nämnda nätverk och projekt har enligt regeringen bidragit till att utveckla det nationella arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism. Regeringen avser därför att fördjupa och utöka det internationella samarbetet och kunskapsutbytet. Med utgångspunkt i erfarenhet av arbetet mot våldsbejakande högerextremism avser regeringen vidare att inleda ett arbete för att inom EU identifiera, samla och sprida exempel på framgångsrika metoder för att förebygga våldsbejakande högerextremism samt verka för att nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte etableras. I kommittémotion 2011/12:K5 begär m.fl. (S) ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Ett förebyggande arbete måste enligt motionärerna bygga på en genomarbetad samhällsanalys och effektiva åtgärder för att förhindra våldsbejakande extremism utan att stigmatisera vare sig individer eller grupper i samhället. I handlingsplanen föreslår regeringen framför allt ytterligare utredningar och studier. Enligt motionärerna är det bättre att ta till vara den kunskap som redan finns och utifrån denna kunskap föreslå konkreta och verkningsfulla åtgärder. Men i stället för att fokusera på hur man ska komma åt orsakerna till problemen föreslår regeringen enligt motionärerna ett antal åtgärder för att lindra verkningarna av problemen när de väl har uppstått. Dagens utbildningssystem, de ökade klyftorna i samhället, nedmonteringen av det sociala skyddsnätet och en ökad segregation leder till att en del personer känner sig diskriminerade och att de står utanför samhället. Denna utveckling leder enligt motionärerna till en ökad rekryteringsbas för bl.a. våldsbejakande extremism. En rad åtgärder skulle kunna vidtas för att förebygga den våldsbejakande extremismen. Bland dessa kan enligt motionärerna nämnas insatser mot barnfattigdomen, segregationen i skolan, arbetslösheten bland ungdomar och den organiserade brottsligheten. Som exempel på konkreta åtgärder föreslår motionärerna mer resurser till skolan, fler utbildningsplatser samt lokala utvecklingsprogram för upprustning av miljonprogrammen. När det gäller satsningar inom skolan föreslås ett nytt övergripande mål för skolan. Skolhuvudmannen bör arbeta för att sammansättningen av elever i varje skola ska vara heterogen när det gäller kön samt social och etnisk bakgrund. Dessutom vill motionärerna se mer av organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning. Vidare framhålls alla elevers rätt till en bra utbildning. Enligt motionärerna bör resurserna till skolorna fördelas efter skolornas och elevernas behov. En stor del av de ungdomar som saknar arbete har inte fullständig gymnasieexamen. Dessa ungdomar måste enligt motionärerna få chansen att komplettera sin utbildning inom vuxenutbildning eller i folkhögskola. Enligt motionärerna bör en individuell plan med relevanta åtgärder utarbetas och aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen tas bort. Vidare bör satsningar göras på vidareutbildning. Enligt motionärerna krävs det statliga insatser för att fastighetsägare i större utsträckning ska rusta upp bostadsområden. Ett sätt att göra detta är enligt motionärerna att införa ett system där staten, eventuellt tillsammans med berörd kommun, får garantera lån för upprustning av lägenheter i flerfamiljshus. Det bör dessutom övervägas om det ska kunna gå att vitesförelägga fastighetsägare som inte uppfyller rimliga krav på underhåll och renovering av sina fastigheter. Motionärerna föreslår vidare en centraliserad resursförstärkning för att få i gång ett effektivare arbete mot den organiserade brottsligheten. I förlängningen bör enligt motionärerna en sammanslagning göras av , och i syfte att skapa en nationell spjutspetsorganisation. Vidare bör en kontaktpolis knytas till varje skola i syfte att uppnå en bra kontakt mellan polisen och ungdomarna. Vidare föreslås att de som lämnar fängelset ska ges en utslussningspeng i syfte att stödja dem att lämna kriminella miljöer. Motionärerna begär också ett antal ändringar i vapenlagstiftningen, bl.a. att minimistraffet för grovt vapenbrott höjs från sex månaders till fängelse och att det blir möjligt att använda hemlig telefonavlyssning för att upptäcka sådana brott. Enligt motionärerna finns det så många beröringspunkter mellan den våldsbejakande extremismen och annan grov organiserad brottslighet att de måste ses över och därmed också åtgärdas i ett sammanhang. I motionen framhålls vidare att det finns stöd för dem som vill lämna naziströrelser. Motsvarande stöd finns dock inte för dem som vill lämna vänsterextrema och islamistiska våldsbejakande rörelser. Enligt motionärerna bör åtgärder vidtas för att hjälpa även dessa personer. Vidare framhåller motionärerna att de lokala utvecklingsavtalen som träffats med vissa kommuner i områden med brett utanförskap löpte ut och att det av skrivelsen inte framgår om avtalen ska förlängas. Enligt motionärerna bör regeringen ta initiativ till en utvärdering av nämnda avtal och därefter återkomma med förslag på hur arbetet ska fortsätta. Idrotten har enligt motionärerna en viktig roll att spela i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I denna del är idrottsledarna och deras möjlighet till ledarutbildningar viktiga. bör få i uppdrag att särskilt fokusera på att stötta demokratiprojekt och anordna demokratiutbildningar. När det gäller att värna demokratin anser motionärerna dessutom att konkreta åtgärder bör vidtas i syfte att öka demokratiengagemanget och valdeltagandet bland unga. Bland annat bör inom ramen för sitt värdegrundsarbete hitta vägar att stötta skolor och enskilda lärare genom nätverksbyggande samt kurser, utbildningar och konferenser riktade till lärare. (SD) begär i motion 2011/12:K6 ett tillkännagivande om att regeringen bör inrätta en verksamhet som har till uppgift att upptäcka och förebygga anslutning till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer.