bet · GZ01FiU32 · 2012-03-26 00:00:00 — 2011/12:FiU32 Offentlig upphandling I betänkandet behandlas 44 motionsyrkanden som gäller offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om utmaningsrätt, kollektivavtal, miljöhänsyn, mindre företag och hälso- och sjukvården. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns tolv reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kollektivavtal, socialt företagande m.m. 2011/12:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi275 av (KD), 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Fi302 av (SD), 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2011/12:N389 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (SD) 2011/12:Fi212 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi215 av (S), 2011/12:Fi256 av (M), 2011/12:Fi280 av (C), 2011/12:Fi281 av (M), 2011/12:Fi300 av (S), 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:MJ461 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 2011/12:Fi218 av (M), 2011/12:Fi220 av (M), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 1, 2011/12:Fi232 av (M), 2011/12:Fi254 av (M), 2011/12:Fi266 av och (båda S), 2011/12:Fi274 av (FP), 2011/12:Fi291 av (M) och 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 6 (S) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2011/12:Fi224 av (FP), 2011/12:Fi246 av (KD) och 2011/12:Fi292 av i (M). Uteslutning av skatteplanerande företag 2011/12:Fi251 av m.fl. (MP). 2011/12:Fi258 av och (båda S). Reservation 9 (S) Databas, information, insyn, ökade kunskaper m.m. 2011/12:Fi212 av (M) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi223 av (FP), 2011/12:Fi228 av (M) yrkande 2, 2011/12:Fi269 av och (båda M), 2011/12:Fi285 av (S) yrkande 2, 2011/12:Fi298 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Fi304 av (MP). Reservation 10 (S) Reservation 11 (MP) Översyn av och samt egen-regi-undantag 2011/12:Fi267 av (S), 2011/12:Fi278 av m.fl. (S), 2011/12:Fi284 av m.fl. (S), 2011/12:Fi285 av (S) yrkande 1 och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkandena 36 och 37. Reservation 12 (S) 2011/12:So602 av i (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 44 motionsyrkanden som gäller offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om utmaningsrätt, kollektivavtal, miljöhänsyn, mindre företag och hälso- och sjukvården. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilaga 1. En stor del av motionerna behandlas förhållandevis översiktligt mot bakgrund av att utskottet tidigare och utförligt behandlat de aktuella frågorna (bet. 2010/11:FiU29). Kollektivavtal, socialt företagande m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav vid upphandling på kollektivavtal och social hänsyn samt om förbud att upphandla telefonitjänster utanför . Utskottet påminner om att reglerna om offentlig upphandling är motiverade av konsumenternas och skattebetalarnas intresse av effektivitet, låga kostnader och god hushållning med resurserna. är det viktigt att även kunna ta större sociala och miljömässiga hänsyn vid offentlig upphandling. Utskottet anser inte att det är lämpligt att ta initiativ i frågan om att ställa krav på kollektivavtal vid upphandling eftersom sådana krav vid domstolsprövning har ansetts strida mot både de svenska upphandlingsbestämmelserna och . Ett sådant krav skulle dessutom utestänga en stor andel av de små och medelstora företagen från att delta i upphandlingar. Utskottet bedömer också att ett förbud mot att upphandla telefonitjänster utanför skulle strida mot . Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (MP). I kommittémotion 2011/12:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 anförs att hot och våld har blivit en av de vanligaste anledningarna till skador på jobbet. Vart tionde allvarligt olycksfall, sådant som leder till kraftiga psykiska eller fysiska besvär i minst , orsakas av hot och våld. Hälften av dessa skador inträffar inom kommuner och landsting. Även privatiseringar av offentlig verksamhet ökar förekomsten av hot och våld. En arbetsmiljöundersökning bland dem som arbetar i spårtrafiken kan utgöra exempel på detta. Undersökningen visar på en kraftig ökning av hot och våld. föreslår framför allt att lagen om offentlig upphandling måste ändras så att krav på kollektivavtal ställs vid all offentlig upphandling. Vidare bör regeringen återkomma med förslag på en ändring i lagen om offentlig upphandling som innebär att det vid all offentlig upphandling ska krävas en strategi för att minska riskerna för hot och våld på grund av underbemanning, ensamarbete och bristfällig utbildning. I motion 2011/12:Fi275 av (KD) anförs att de flesta är ense om att fler personer med funktionsnedsättningar behöver komma ut på arbetsmarknaden. Däremot är det mer oklart hur det ska gå till. Ett konkret sätt kan vara att följa lagens uppmaning för att se vilka tjänster som kan vara lämpliga att upphandla med sociala kriterier och därmed få fler i arbete. Kommunerna uppnår därmed dubbla syften att fullgöra sina skyldigheter enligt SoL och LSS och få olika uppgifter utförda. Sådana upphandlingar passar ofta arbetsintegrerande sociala företag, då det är deras affärsidé att skapa arbete för och med människor med olika slags arbetshinder. I motion 2011/12:Fi298 yrkande 1 av m.fl. (S) anförs att lagen om offentlig upphandling måste ändras så att verksamheterna behandlas lika oavsett om de är privata eller offentliga. Privat verksamhet kan lämna priser under självkostnad, något som snedvrider konkurrensen. Det borde vara självklart att upphandlade företag följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. Den nuvarande lagstiftningen är bristfällig när det gäller möjligheten att kräva kollektivavtal vid offentlig upphandling och behöver förändras. Staten, kommunerna, landstingen och regionerna ställer alltför sällan krav på sina leverantörer vad gäller kollektivavtal och respekt för deklarationen om de mänskliga rättigheterna och för kärnkonventioner. Detta har lett till att personalen i vissa fall fått sämre anställningsvillkor och otryggare arbetsförhållanden. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2011/12:Fi302 av (SD) anförs att regeringen bör utreda frågan om att införa en lag som förbjuder svenska myndigheter att handla upp telefonitjänster utanför som bättre kan upphandlas i . Skälen för yrkandet är att svenska myndigheter i vissa fall har upphandlat tjänster i låglöneländer. Härigenom uppstår kvalitetsproblem beroende på språkproblem och bristande lokalkännedom. Som exempel nämns en uppgift som presenterades i tidningen om att telefonitjänster ska dirigeras från . Förutom kvalitetsproblem innebär denna typ av upphandling en undanträngningseffekt då svenska arbetssökande inte får dessa jobb. De upphandlande myndigheterna tjänar pengar men inte den svenska samhällsekonomin. Det är därför rimligt att en reglering av detta utreds. I kommittémotion 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att det i lagen om offentlig upphandling bör tydliggöras att det är möjligt att ställa krav på kollektivavtal och ta sociala och miljömässiga hänsyn vid upphandling. köper staten, kommuner och landsting varor och tjänster för runt . Denna upphandling skulle kunna användas för att understödja företag som tecknar kollektivavtal och respekterar fackliga rättigheter. I motion 2011/12:N389 av m.fl. (S) yrkande 4 anförs att allt fler vill starta eget företag tillsammans. Begreppen social ekonomi och socialt företagande börjar etableras i . I den pågående översynen av lagen om offentlig upphandling är det av stor vikt att möjligheterna att ta social hänsyn vid upphandling tydliggörs ytterligare. Motionärernas grundinställning är att lagen om offentlig upphandling inte är tillämplig inom vård-, omsorgs- och sociala tjänster och därmed inte heller när det gäller socialt företagande. Utskottet har behandlat motioner om kollektivavtal och frågan om ratificering av konvention 94. I utskottets betänkande 2010/11:Fi29 avstyrkte utskottet motionsyrkandena med motiveringen att frågan om krav på kollektivavtal har prövats rättsligt (t.ex. mål 2434-05 från Länsrätten i ) och ansetts strida mot upphandlingsreglerna. har också prövat tillåtligheten av vissa krav på kollektivavtal vid upphandling i det s.k. Rüffertmålet (mål C-346/06). Domstolen fann att sådana krav stred mot gemenskapsrätten. Mot denna bakgrund vidhöll utskottet ståndpunkten att det framstod som olämpligt att ta initiativ till att införa krav på kollektivavtal i svensk upphandlingslagstiftning. Frågan om svensk ratificering av konvention 94 hade enligt utskottet ett tydligt samband med frågan om krav på kollektivavtal vid upphandling. Utskottet menade att eftersom det råder en osäkerhet vad gäller förhållandet mellan konventionens regler och och eftersom arbetsmarknadsutskottet har avstyrkt motioner om en svensk ratificering av konvention 96 med hänvisning till den rådande osäkerheten är det inte lämpligt att vidta åtgärder för att ratificera konvention 94. behandlade i betänkandet 2010/11:AU3 ett motionsyrkande angående frågan om möjligheten att ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om detta. röstade ja till att det vid offentliga upphandlingar bör vara möjligt att ställa högre krav på arbetsmiljöhänsyn och villkor i enlighet med svenska kollektivavtal. När det gäller sociala kriterier och företagande har utskottet behandlat denna fråga senast i betänkandet 2010/11:FiU29. Utskottet ansåg då, liksom tidigare, att redan nuvarande lagstiftning gör det möjligt att ställa krav av social karaktär vid upphandlingar. Den lagstiftning om nya rättsmedel på upphandlingsområdet som trädde i kraft innebär enligt utskottet att denna möjlighet ytterligare tydliggörs. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv. Utredningen antog namnet . Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Utredaren ska ta fram underlag för eventuella regleringsändringar och föreslå andra nödvändiga åtgärder inom det aktuella området. Vidare ska utredaren se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik och vilka uppgifter som ska samlas in. Syftet med statistikuppdraget är framför allt att förbättra möjligheterna till att prognostisera effekterna av reformer samt förbättra möjligheterna att följa upp och utvärdera den upphandlingspolitik som förs i EU och . Uppdraget ska genomföras på ett utåtriktat sätt i kontakt med statliga myndigheter, kommuner, landsting, arbetsmarknadens parter, företag och intresseorganisationer. Uppdraget ska redovisas . överlämnade utredningen ett delbetänkande, SOU 2011:73 På jakt efter den goda affären analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen. I delbetänkandet redogörs bl.a. för relevant lagstiftning vid socialt hänsynstagande i samband med offentlig upphandling. Därvid skriver utredningen (s. 213 f.) att upphandlingslagarna anger att gällande lagar, förordningar och kollektivavtal om anställningsvillkor och arbetarskydd, på såväl nationell nivå som unionsnivå, är tillämpliga vid fullgörandet av ett offentligt kontrakt om dessa bestämmelser och tillämpningen av dem överensstämmer med unionsrätten. En upphandlande myndighet får enligt utredningen i förfrågningsunderlaget upplysa om vilka organisationer som kan lämna anbudssökande och anbudsgivare information om de bestämmelser som gäller vid de tjänster eller byggentreprenader som omfattas av upphandlingen. Om den upphandlande myndigheten har lämnat upplysningar om arbetarskydd och arbetsvillkor ska den begära att anbudssökande eller anbudsgivare bekräftar att hänsyn tagits till bestämmelserna vid utformningen av anbudet. I en fotnot hänvisar utredningen i sammanhanget till bl.a. 6 kap. 12 § . Vidare skriver utredningen i delbetänkandet att det numera är uttryckligen angivet i lagtexten att det är tillåtet att ställa krav på social hänsyn i form av särskilda villkor för kontraktets utförande. De särskilda villkoren anses enligt utredningen vara den del av upphandlingsprocessen där det finns störst möjligheter att beakta arbets- och anställningsvillkor. Det är framför allt möjligt att ställa sådana villkor vid köp av tjänster och byggentreprenader eftersom de rör kontraktets utförande. Villkoren ska avse den del av leverantörens verksamhet som upphandlas och inte leverantörens verksamhet i allmänhet. Särskilda kontraktsvillkor om exempelvis arbetsmiljö kan tillämpas vid varuupphandling där varan ännu inte har tillverkats, dvs. om den tillverkas på uppdrag eller efter beställning av den upphandlande myndigheten. Vidare anför utredningen att exempel på vad som kan omfattas av ett tillkommande kontraktsvillkor är krav på efterlevnad av kärnkonventioner under vissa förutsättningar villkor i svenska kollektivavtal, krav på att anställa arbetslösa eller anordna utbildning för arbetslösa eller ungdomar i samband med kontraktets utförande, antidiskrimineringsklausuler enligt antidiskrimineringsförordningen och åtaganden avseende arbetsmiljön under kontraktets utförande. Vid beaktande av sociala hänsyn förekommer att upphandlande myndigheter fastställer en uppförandekod som leverantörer ska eller bör följa. Ofta används branschrelaterade, regionala eller internationella standarder och konventioner som fastställts av exempelvis eller inom FN:s Global Compact. har tagit fram en vägledning som gäller sociala och etiska krav i offentlig upphandling. Rådet arbetar även med andra former av stöd, t.ex. utbildningar, konferenser och seminarier. Som exempel kan nämnas att det finns en webbaserad utbildning och helpdesk på rådets webbsida. Europeiska kommissionen publicerade 2010 en man kan beakta sociala hänsyn vid upphandlingar enligt direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Europeiska kommissionen presenterade tre nya direktiv på upphandlingsområdet1[ KOM(2011) 895 Förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster.KOM(2011) 896 Förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling.KOM(2011) 897 Förslag till och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner.]. I förslagen ingår bl.a. att det ska vara möjligt att utesluta leverantörer som bryter mot EU-rättsliga krav på det sociala området och inom arbets- och miljörätten samt en skyldighet att utesluta om anbudet är onormalt lågt på grund av överträdelser av unionens lagstiftning inom de nämnda områdena. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar pågår i de nationella parlamenten. Lagen om offentlig upphandling I 6 kap. 12 lagen om offentlig upphandling anges att en upphandlande myndighet i förfrågningsunderlaget får upplysa om vilka organ som kan lämna en anbudssökande information om de bestämmelser om beskattning, miljöskydd, arbetarskydd och arbetsvillkor som kommer att gälla vid de tjänster eller byggentreprenader som ska omfattas av kontraktet. Om den upphandlande myndigheten lämnar sådana upplysningar avseende arbetarskydd och arbetsvillkor ska den begära att den anbudssökande bekräftar att hänsyn tagits till bestämmelserna om sådana villkor vid utformningen av anbudet. I 6 kap. 13 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling anges att en upphandlande myndighet får ställa särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. Dessa villkor ska anges i annonsen om upphandling eller i förfrågningsunderlaget. Inledningsvis vill utskottet påminna om att reglerna om offentlig upphandling är motiverade av konsumenternas och skattebetalarnas intresse av effektivitet, låga kostnader och god hushållning med resurserna. är det viktigt att även kunna ta större sociala och miljömässiga hänsyn vid offentlig upphandling. Med hänsyn till att de svenska företagen i många fall har huvuddelen av sin marknad i andra länder är det viktigt att slå vakt om de nuvarande reglerna om offentlig upphandling, som bygger på och som även återfinns inom ramen för () bestämmelser. bör inte ensidigt ändra på reglerna. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att det inte är lämpligt att ta något initiativ till att införa krav på kollektivavtal i den svenska upphandlingslagstiftningen med hänsyn till att frågan om krav på kollektivavtal har prövats av domstolar och ansetts strida mot såväl de svenska upphandlingsbestämmelserna som . Ett sådant krav skulle dessutom kunna utestänga en mycket stor andel av de små och medelstora företagen från att delta i upphandlingar. Det skulle kunna innebära att av de svenska småföretagen skulle utestängas från att delta i upphandlingar. En diskriminering av småföretag skulle strida mot de förslag som kommissionen tagit fram och som bl.a. syftar till att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Utskottet anser att det är en önskvärd inriktning att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. I reglerar arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal olika frågor om arbetsvillkor. I andra länder kan det finnas andra sätt att reglera motsvarande frågor, detta som reglerna om offentlig upphandling är gemensamma och följer av samt återfinns i . Enligt utskottets mening bör inte ställa krav vid upphandlingar som diskriminerar företag i andra länder. Inte minst behöver , som ett starkt exportberoende land, vara öppet för handel över gränserna och så långt som det är möjligt säkerställa att svenska företag på ett icke-diskriminerande sätt har tillträde även till andra länders offentliga upphandling. Vad gäller frågan om att införa förbud mot att upphandla telefonitjänster utanför bedömer utskottet att ett sådant krav skulle strida mot . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att redan den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa olika krav av social karaktär vid upphandlingar. Enligt utskottet finns det också skäl att avvakta den pågående upphandlingsutredningens slutsatser innan några åtgärder övervägs. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi202 yrkandena 2 och 3, Fi275, Fi298 yrkande 1, Fi302, U207 yrkande 11 och N389 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljökrav vid offentlig upphandling. Utskottet konstaterar att redan gällande regler gör det möjligt att ställa miljökrav vid upphandlingar och vissa krav på djurskyddet. I sådant fall måste dock den upphandlande myndigheten bl.a. säkerställa att alla leverantörer behandlas lika och ges lika förutsättningar att lämna anbud. Utskottet noterar att miljöfrågorna har hög prioritet både nationellt och på EU-nivå och avvaktar det pågående utredningsarbetet. Vidare förutsätter utskottet att myndigheterna fortsätter att ge vägledning om vilka möjligheter det finns att ställa krav vid upphandlingar. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (SD) och 5 (V) samt särskilt yttrande 2 (MP). I motion 2011/12:Fi212 av (M) yrkande 1 anförs att svensk matproduktion och de kvalitetskrav som ingår i den måste bli en naturlig del av offentlig upphandling av livsmedel. Dessvärre köper kommuner och andra offentliga verksamheter ofta in utländsk mat utan att ställa krav på att livsmedelsproduktionen uppfyller det svenska regelverket. Svenska offentliga inrättningar bör uppmanas att köpa in mat som uppfyller kraven i svensk lagstiftning. I motion 2011/12:Fi215 av (S) anförs följande. Fisk är bra och nyttig mat, men fisket är inte alltid miljövänligt, snarare tvärtom. Av de studerade fiskbestånden ligger fortfarande under den kritiska nivå då arterna börjar växa till igen, vilket betyder att drygt tre femtedelar av världens fiskbestånd är fullt utnyttjade eller hotas av överfiskning. Att vi måste återställa balansen är inte bara en fråga om människans önskan att äta fisk även utan är viktigt för hela den biologiska mångfalden. Motionären föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att man vid offentlig upphandling ska ta hänsyn till de befintliga miljömärkningssystemen vad gäller inköp av hotade fiskarter. I motion 2011/12:Fi256 av (M) konstateras att det serveras tre miljoner matportioner på skolor, sjukhus och institutioner i . Kommunernas och landstingens upphandlingar följs noga eftersom osäkerheten på vilka krav som kan ställas är stor. Inte ens de statliga företrädarna är överens om vad som gäller. har t.ex. utfärdat kriterier för upphandling som inte visat sig hålla ens genom den svenska rättsprocessen. Likaså gör domstolar olika tolkningar på i princip samma underlag, vilket gör situationen näst intill omöjlig att förstå för såväl leverantörer som beställare. Osäkerheten gäller i synnerhet områden som rör krav på närproducerade råvaror, miljö och krav på hur djuren behandlas. Motionären föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att det bör göras en översyn över vilka krav som går att ställa då det gäller offentlig upphandling av livsmedel i . I motion 2011/12:Fi280 av (C) anförs att det råder ett osäkert rättsläge om vilka krav som kan ställas vid upphandling av livsmedel. Motionären föreslår därför att tillkännager för regeringen att det behöver inrättas ett expertråd som biträder förvaltningsrätten i dessa ärenden. I motion 2011/12:Fi281 av (M) anförs att lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen bör ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. I motion 2011/12:Fi300 av (S) anförs att bör vara ett föregångsland och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Enligt lagen om offentlig upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det är dock ingen skyldighet att ställa dessa krav. bör därför förklara som sin mening att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. I kommittémotion 2011/12:MJ281 av m.fl. (V) yrkande 7 anförs att det finns en stor potential att miljöanpassa den offentliga upphandlingen ytterligare för att på så sätt få fram bättre produkter med mindre gifter. I den offentliga upphandlingen bör substitutionsprincipen användas i alla lägen så att farliga ämnen byts ut överallt där det är möjligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion 2011/12:MJ461 av och (SD) yrkande 5 anförs att många svenskar får kött på sin tallrik från djur som slaktats med vedervärdiga metoder, ofta helt utan att veta om det. Det handlar om importerat kött från djur som halal- och kosherslaktats, vilket innebär att djuren avlivats och avblodats helt utan bedövning. Detta har i sin tur inneburit att djuren lidit och känt ångest i ett utdraget dödsförlopp. bör därför tillkännage för regeringen att regeringen ska lagstifta om att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Utskottet har tidigare behandlat motioner om miljöhänsyn vid offentlig upphandling, senast i betänkandet 2010/11:Fi29. I betänkandet konstaterades att redan gällande regler gör det möjligt att ställa miljökrav vid upphandlingar och att dessa kan beaktas i upphandlingens olika faser.