bet · GZ01UU12 · 2012-04-10 00:00:00 — Därför är det så oerhört svårt att ändra den nuvarande ordningen.Miljöpartiet hade en gång en valaffisch där det stod "Torsken i har ingen rösträtt - men det har du". Och visst är det så att någon i brist på bindande och tillförlitliga internationella miljöskyddsregler måste vara naturens och djurens röstbärare. I väldigt många länder har de gröna tagit den rollen.Att gå så långt som att ge naturen egna rättigheter låter naturligtvis väldigt flummigt och konstigt i våra öron. Det är främmande för vårt västerländska sätt att tänka på rättigheter, men om vi i stället utgår från urfolkens syn på tillvaron och deras världsbild är det inte längre lika främmande.Tanken tål att studeras närmare, och vi har därför föreslagit att regeringen ska ta initiativ i FN till att föra en bred dialog mellan folkrättsjurister, urbefolkningar, lagstiftare, lagtolkare, forskarsamhället med flera om begreppet naturens rättigheter i syfte att skapa ett starkare skydd för djur och natur mot människornas glupande aptit att plundra jordens innanmäte och att förstöra livsmiljön för alla arter, inklusive oss själva. Alla regelverk utgår från människans behov, inte från naturens behov för sin egen skull.Ett sådant regelverk kan i slutänden utmynna i att naturen ges egna rättigheter, som i och , eller i någon annan form av skydd. Jag tror att det behövs ett omtänk och att utgångspunkten behöver vara naturens behov av skydd mot oss och inte människans behov att kunna nyttja naturen för sina egna behov.Någon gång måste vi ställa oss frågan med vilken rätt vi sätter oss till doms över alla andra arter på planeten och vilken rätt övriga arter har i förhållande till oss.Jag yrkar åter bifall till reservationerna 1 och 2. Världen är inte rättvis. Klyftorna är stora mellan länder i nord och syd, mellan fattiga och rika, mellan kvinnor och män. Konsekvenserna av klimatförändringarna bidrar nu till att öka klyftorna mellan framför allt länder i nord och syd.Klimatförändringarna är ett stort och växande hot mot utvecklingsländer och ett enormt hinder för fattigdomsbekämpning. Enligt millenniemål 7 som behandlar miljö- och klimatfrågor ska andelen människor som saknar tillgång till rent dricksvatten och sanitet ha halverats till 2015, och principerna om hållbar utveckling ska ha integrerats i alla länders politik.Enligt FN:s klimatpanel är det de fattiga länderna i syd som kommer att drabbas värst när effekterna av klimatpåverkan blir tydligare, och som vi hörde beskriva levande får redan nu klimatförändringarna dramatiska och mycket omfattande konsekvenser i många utvecklingsländer. Om inte alla tar sitt ansvar kommer konsekvenserna för syd att bli enorma.Världen skulle dock kunna se annorlunda ut. Det finns tillräckligt med pengar och resurser för att åstadkomma en utveckling som är ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar. Men i stället för en rättvis fördelning hamnar merparten av världens resurser fortfarande hos den rika delen av världen.Vänsterpartiet menar att hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning kräver åtgärder på en rad områden: skuldavskrivningar, en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk för vapenhandel, en reformering av IMF och , tydligare globala regler för utländska investeringar och rättvisa handelsregler. I grunden anser vi att det krävs en ny ekonomisk ordning med en tydlig omfördelning av makt och resurser från nord till syd.Fru talman! strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar och vem som drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga.Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp.Fru talman! Ska vi möta klimatkrisen behövs därför nya medel. Vi kan inte låta arbetet med att möta och förebygga klimatförändringarna ske på bekostnad av viktiga insatser för minskad fattigdom, jämställdhet och så vidare. Den har hitintills valt att finansiera stora delar av sina klimatinsatser i utvecklingsländerna med bistånd.När biståndsmedel används för klimatåtgärder straffas världens fattiga dubbelt, först genom att drabbas av klimatförändringar de inte gett upphov till och sedan genom uteblivet bistånd.Mer än en tredjedel av regeringens klimatåtgärder görs genom uppköp av billiga utsläppskrediter i andra länder. Dessutom har den borgerliga regeringen drivit denna politik på EU-nivå och underminerat EU:s klimat- och energipaket till att tillåta stora uppköp av utsläppskrediter i stället för investeringar på hemmaplan.Vänsterpartiet är starkt kritiskt till detta. Vi vill se ett ökat svenskt fokus på klimatbistånd, men tvärtemot regeringen vill vi genomföra en stor satsning på ett klimatbistånd som ligger utöver enprocentsmålet. På så vis undandrar vi inte resurser från andra viktiga områden.Dessutom bör verka för att internationella institutioner för klimatfinansiering underställs FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning.Fru talman! Världen är inte rättvis, och jordens resurser är begränsade. En strävan efter hållbar utveckling måste därför alltid innehålla en tydlig förståelse för hur maktperspektiven samverkar i alla tre dimensionerna: den ekologiska, den ekonomiska och den sociala.Det är helt enkelt inte möjligt att åstadkomma hållbar utveckling om vi fortsätter att konsumera i samma takt som i nord på bekostnad av miljöutrymme och arbetskraft i syd. Vi vet alla att det är så. När vi står i varuhuset med ett paket plastgalgar i handen till ett pris som omöjligt kan täcka både råvara och arbetskraft inser vi att något inte stämmer.Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever hållbart eller inte, men om vi ska kunna vända den negativa klimatpåverkan och bekämpa ojämlikheten i världen krävs mer än individuella ställningstaganden i affären. För att åstadkomma förändring krävs verkliga politiska lösningar.I det särskilda yttrandet från S, MP och V lyfts några av de frågor som måste upp på agendan för att åstadkomma en sådan förändring. Det handlar framför allt om hur kan medverka till att utveckla och skärpa ambitionerna kring + 20. Yttrandet lyfter fram tre delar.För det första handlar det om internationellt arbete för att synliggöra ojämlika makt- och resursförhållanden. Ekologiskt fotavtryck är ett exempel på ett sätt att synliggöra hur de ekologiska, sociala och ekonomiska resurserna fördelas, samverkar och används.För det andra handlar det om ett ökat internationellt samarbete för kunskapsökning och förvaltning. Här är forskningsfältet för grön ekonomi viktigt att utveckla för att hitta verktyg att driva ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vidare. Dessutom kan nämnas utvecklingen av havsförvaltning för att ta till vara de resurserna på ett jämlikt och hållbart sätt.För det tredje handlar det om internationella förändringar för att minska den sneda fördelningen av makt och resurser mellan nord och syd. Här är ett arbete mot handelshinder mot utvecklingsländerna avgörande liksom ett ökat fokus på mänskliga rättigheter och ekologisk bärkraft. På samma sätt kan krav från till exempel på fattiga länder inte tillåtas att fortsätta öka den ojämlika fördelningen av resurser inom landet. Ett exempel är kraven på privatisering av vatten för att få lån.Fru talman! Världen är inte rättvis. Vi kan välja att fortsätta öka de sociala, ekologiska och ekonomiska klyftorna, eller så kan vi välja en kraftfull politik för hållbar utveckling. Valet borde vara mycket enkelt.Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. I betänkandet Internationell hållbar utveckling som vi diskuterar tar vi upp viktiga frågor. Det har berörts i de tre tidigare anförandena. Vi behandlar här om hållbar utveckling, det så kallade + 20-mötet som hålls . Det handlar om ett långsiktigt ansvarstagande för att nå en hållbar utveckling. Klimatförändringar och påverkan på vår miljö är stora utmaningar. Det gäller inte minst världens fattigaste länder. Miljöpåverkan stannar inte vid några nationsgränser och den försvårar det arbete som vi gör världen över för att bekämpa fattigdomen. Det måste hanteras globalt genom ett ansvarstagande från världens alla länder. Världsfattigdomen är en av de största utmaningar vi står inför. + 20-mötet hålls efter det förra stora mötet om hållbar utveckling. Det var det så kallade Agenda 21-mötet som hölls i . , 1972, hölls här i det första liknande mötet över huvud taget. Här fattades beslut om att inrätta FN:s miljöprogram . står den värd för ytterligare en konferens om hållbar utveckling, + 40, för att uppmärksamma att det är FN:s miljöprogram bildades och för att skapa en plattform inför + 20 . Förhoppningen är att diskussionerna och det som framkommer här i ska kunna få en avgörande betydelse i . Det är bra om kan vara med och sätta agendan inför . är som vi vet en drivande kraft i dessa frågor.Grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling samt det institutionella ramverket för hållbar utveckling är de teman som behandlas vid Rio-mötet.Fru talman! Från vår sida i och utrikesutskottet har vi varit positiva till att dessa frågor tas upp på hög nivå. Vi har också varit tydliga med att understryka vikten av den grundläggande roll som demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, transparens och ansvarsutkrävande har för hållbar utveckling, och vi är positiva till att FN:s högnivåpanel påpekar hur viktiga dessa faktorer är för att människor ska kunna göra hållbara val.Vi är också noggranna med att påpeka att det är viktigt att Rio-mötet kommer fram till konkreta resultat. Att man kommer överens om konkreta åtaganden som omfattar samtliga länder är mycket viktigare än att man får fram ett välskrivet dokument där det saknas tydliga målformuleringar som stakar ut vägen för vad som ska uppnås. Då är risken att det blir mycket snack och lite verkstad. Vi vill att det ska hända mycket, så hellre mer verkstad och mindre snack.Fru talman! Betänkandet tar upp ett antal motioner, och det finns ett särskilt yttrande. Det kan verka som om det råder stor oenighet i den här frågan. Men om man tar del av reservationerna och det särskilda yttrandet kan man se att de ligger väldigt nära det som står i betänkandet i övrigt. I många fall är det helt i linje med utskottets ställningstagande, men det finns självklart nyansskillnader. Vissa saker vill vi göra på olika sätt. Det stod tydligt när från talade. Vi har olika syn i vissa frågor, men i det stora hela har vi en bred uppslutning när det gäller det fokus som vi vill ha på hållbar utveckling. Det är inte ett problem utan snarare en styrka som gör att vi från svenskt håll kan betona att vi har en bred uppslutning när det gäller de här frågorna. Det ger oss styrka och möjlighet att sätta agendan.Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. Det är glädjande att höra att moderaten håller med mig om att klimatförändringarna är vår tids största utmaning och att hållbar utveckling är viktig. Vi måste visa både här hemma och i andra delar av världen att det är möjligt att åstadkomma minskad fattigdom med minskade utsläpp av växthusgaser. kan och ska gå i fronten för det arbetet; det vet jag att håller med mig om. Sett ur den aspekten är det oroväckande att regeringen och inte tar sitt fulla ansvar.Riksdagen har beslutat att ska minska sina koldioxidutsläpp ; jag sade sina koldioxidutsläpp. Trots det iscensätter en tredjedel av sina utsläppsminskningar på annan plats. Regeringen köper projekt i andra länder och tillgodoräknar sig dessa i statistiken. I verkligheten har vi till exempel hjälpt . Till på köpet har ökat sina utsläpp . Jag vill veta när regeringen ska ta ansvar för koldioxidutsläpp - våra historiska utsläpp - och presentera nya skarpa förslag om hur detta ska gå till. Som själv sade: Mer verkstad och mindre snack. Med alliansregeringen har det nog blivit lite mer verkstad och mindre snack. Våra utsläpp är inte nationella, utan globala. De stannar inte vid gränsen till vare sig , eller något annat land utan de sprider sig. ligger långt framme när det gäller utsläppsminskningar. Vi kan gå längre, och vi kan göra mer. Vi har mål om att minska med vissa procent . Här rådde det oenighet inom Klimatberedningen. Vi tycker att det är rimligt att vi gör mer i andra länder. Det var skillnaden mellan Alliansen och Socialdemokraterna, . Det är inte ett problem om vi hjälper att minska sina utsläpp. Det är den totala utsläppsminskningen som är viktig.Vi vet att det går att göra mer för samma pengar om det görs i andra länder. Det innebär inte att vi inte ska göra något på hemmaplan, men man kan kombinera detta och göra en del på hemmaplan som man ser till att minska utsläppen i andra länder, till exempel utvecklingsländer. I de länder som har relativt låga utsläpp på grund av att de har liten produktion och liten utveckling gäller det att inte göra samma misstag som man gjort i andra länder, utan se till att från början göra klimatsmarta lösningar. Jag tycker att slingrar sig. Vi har åtagit oss att minska utsläppen här. Det är bra att vi hjälper andra länder, men vi har åtaganden här först med historiska utsläpp som vi ska ta hand om.Jag är också bekymrad över den rapport som Världsnaturfonden och presenterade i går och som vi kunde höra om på nyheterna . Den visar att inte kommer att uppnå målen i för att skydda hotade arter. Regeringen skrev på en internationell konvention för biologisk mångfald. Planen sade att alla länder ska skydda av alla naturtyper på land och av de miljöerna. Det har inte klarat.Fru talman! För mig är det viktigt att har ambitionen att vara en förebild och hålla sina åtaganden. Regeringen har ansvaret och ska ta ansvaret. När kommer den skarpa planen för hur ska skydda sina hotade arter? Jag håller med. har ett ansvar och ska ta sitt ansvar. Vi ska ta vårt ansvar både här på hemmaplan och internationellt, tillsammans med andra så klart. Jag försöker inte att slingra mig, utan jag säger att vi har mål uppställda för vad ska uppnå. Vi har mål för vad vi vill uppnå i andra länder. Vi är inte framme . Men jag tycker givetvis att vi ska fortsätta att jobba för att dessa mål ska uppnås.Jag tycker också att det är viktigt att har ambitionen, som du säger, , och jobbar för den biologiska mångfalden och även andra frågor. sitter inte jag i regeringen, och jag har därför inte exakt koll på när dessa delar kommer. Det är inte heller något som ligger på utrikesutskottet, utan frågan om den biologiska mångfalden hanteras till stor del i miljö- och jordbruksutskottet. Men självklart har vi alla ett ansvar att ägna oss åt dessa frågor. Inte heller här ser jag att det finns några jättestora skillnader mellan oss. Det finns delar i politiken där vi står långt ifrån varandra. Men just här tror jag att vi står ganska nära varandra. Jag måste hålla med om att ni åtminstone är mycket konstruktiva och kreativa i att hitta åtgärder, men ni hittar dem någon annanstans, inte här i . Du talar om mer verkstad, . Ja, ni har ägnat er åt verkstad, men det har gått i fel riktning. Det som tar upp är att vi har ett åtagande att minska våra utsläpp här hemma. Men i er kreativitet räknar ni in de utsläpp som vi gör utanför landet som om de vore svenska minskningar. importerar vi utsläpp genom det som vi köper från andra länder och konsumerar. Jag tycker därför att du verkligen slingrar dig, , och försöker säga något som inte stämmer. Men det var egentligen inte det som jag skulle fråga om. Jag skulle vilja veta vilka konkreta åtaganden som du vill genomföra dels för hur vi ska skydda grodan som talade om tidigare, dels för hur vi ska skydda . innehar just nu ordförandeskapet i och skulle kunna vara mycket mer aktivt och pådrivande för att få till ett skydd för . Jag sade i mitt inlägg tidigare att ju mer isarna smälter på och ju lättare det blir att få upp den olja som finns därunder, desto mer kommer vi att förstöra klimatet och desto svårare blir det för människor att leva på denna jord. På vilket sätt vill du i konkreta åtaganden skydda ? Din regering vill nämligen inte göra det. Regeringen säger att det ska vara en hållbar utvinning av naturresurserna där. Men det finns ingen hållbar utvinning av olja i . Hur vill du se till att företag som är verksamma i andra länder också tar sitt ansvar för miljö, natur och människor även för kommande generationer? Jag börjar där slutade. Du frågade vad vi vill göra med företag och så vidare. Jag tror att det är viktigt. Det är viktigt att det inte bara handlar om politiken utan att vi får med hela samhället, politiken, företag och individer, för att göra klimatsmarta saker och att vi har ett bra miljötänk. Det är klart att utvinning på olika områden i och på andra ställen ska göras på ett hållbart sätt med så lite miljöpåverkan som möjligt. Däremot eftersträvar vi inte alltid att man ska lägga en helt död hand över stora områden för att vi tror att det finns olika intressen i samhället. Men då ska man göra detta så klimatsmart som möjligt. Det tycker jag att vi har en strategi för. Det vill vi göra och bör göra. Det var egentligen inte några som helst svar på det som jag frågade om. Jag tycker inte att det innebär att ni vill göra några konkreta åtaganden, och du talar inte om hur det ska ske. Det talas om att vi ska ha ett fossilfritt samhälle - det är målet - och att vi ska ha en fossilfri fordonsflotta. Ändå ska utvinningen av olja ske på ett hållbart sätt. Jag skulle vilja veta vad du anser är ett hållbart sätt. Vi vet vad de fossila bränslena gör med denna planet. Vi vet att tack vare isarna, åtminstone tidigare, har varit ett fredat område. Hur ska ni kunna se till att fortsätter att vara ett fredat område? Du säger ingenting om hur ni vill tvinga företag att faktiskt bete sig rätt utan bara att det är bra om företagen också är med. Alla ska vara med. Ja, det är jättebra om alla är med. Men alla är inte med frivilligt alla gånger, utan man måste ibland också tvinga fram ett visst beteende. Det kan man göra via lagstiftning och genom ekonomiska styrmedel. Men man kan inte bara hoppas att alla tycker att detta är så viktigt att de vill vara med på tåget. Det funkar inte så. Du talade förut om att den totala utsläppsminskningen är viktig. Jag håller med dig fullständigt om det. Men det innebär inte att vi inte ska göra någonting i för att minska våra utsläpp också. Det svarade du inte heller på. Det är jättebra om vi kan hjälpa till att minska utsläppen i andra länder. Men hur ska vi göra det här hemma? Och hur ska vi se till att vi egentligen inte får en utsläppsökning genom den import som vi har? Det är också en fråga som du inte svarade på. När det gäller vad som konkret ska göras på miljö- och inte minst energiområdet, som står för en stor del av utsläppen, har alliansregeringen genom sin energiöverenskommelse gjort stora satsningar. Det handlar om vilka satsningar som görs direkt på olika energislag. Men det handlar inte minst om stora forskningssatsningar för att just få fram de konkreta och bra åtgärder som man ska vidta för att minska utsläppen. När det gäller på vilket sätt vi räknar internationellt och nationellt har alliansregeringen inte sagt att vi inte ska göra något på hemmaplan och göra allt utomlands. Vi har sagt att vi ska göra mycket på hemmaplan men att det är smartare att även vara mer engagerad utomlands just för att man per satsad krona får mycket större positiva miljöeffekter genom de åtgärder som man gör där. Men, som jag sade, fanns det där en skillnad mellan Alliansen och de tre oppositionspartier som fanns i 2006-2010. Det är inte så att alliansregeringen hittar på egna räknesätt, utan vi räknar på exakt det sätt som man gör i internationella mätningar. Vi mäter både det vi gör nationellt och det vi gör internationellt. Det tycker jag är rimligt och bra, och jag tycker att vi ska fortsätta göra det. Det viktiga är att vi har en ambition men också att vi med konkreta förslag gör saker för att förbättra miljön. Det tror vi att man kan göra gemensamt inom politiken och inom näringslivet, hand i hand. Jag tror inte att vi i onödan ska ha extra mycket förbud och extra mycket begränsningar. Sedan kan ekonomiska styrmedel och även viss lagreglering vara nödvändiga. Klimat är vad vi förväntar oss, väder är vad vi får. Så har någon definierat det område som vi talar om . Jag blev särskilt inspirerad av socialdemokraten pilska grodor som på olika sätt riskerar utrotning när klimatet förändras. Naturligtvis är detta viktiga frågor. Temperaturen stiger, och tvågradersmålet är på allas läppar. Två grader hit eller dit, vad gör det för skillnad? Det är en fråga som är viktig att besvara. Jag tänker på ett annat gradtal, nämligen nord och öst. Där ligger i den norra delen av på . Det är troligen världens nordligaste samhälle och en forskningsstation där vetenskapligt arbete bedrivs inom miljö- och klimatområdet. Jag besökte tillsammans med och på under en resa . Många nationers forskningsprojekt presenterades . Ballonger släpptes ut och satellitstyrningar av väder- och klimatsatelliter visades. Jag vet också att man planerade för den stora genbanken för växter och frön, som öppnades där . Några upplevelser har jag med mig därifrån. Man ville visa en del av de verkningar människans härjningar har på klimatet. Vi såg bland annat en glaciär som kalvade, ett intressant skådespel. Vi fick en inblick i många av de forskningsprojekt som pågick och även ambitionen från forskningsstationen att det egna fotavtrycket skulle bli så litet som möjligt. Sortering av de egna soporna skedde i 28 fraktioner. Det var intressant. Det skulle bli trångt under diskbänken hemma om man skulle försöka sig på det. Men det är viktigt, och man ville som sagt undvika alla typer av antropogena faktorer så långt som det någonsin var möjligt.Att lära sig leva med naturen låter vackert, men vad innebär det? Ingen vill leva utan el - inte här i alla fall - utan transportmöjligheter och utan en ekonomi och tillväxt som tillåter att man tar sig till arbetet, äter sig mätt och slipper frysa. För att få en hållbar tillväxt krävs mycket. Fattigdomsbekämpning, demokrati och stabila institutioner är några av nyckelbegreppen.Det finns mycket vi kan göra i både stort och smått. Earth Hour, som inföll , är ett exempel på hur människor medvetet världen över vill visa sin solidaritet i kampen för klimatet. På det övergripande planet hoppas vi alla på Riomötet . Resultaten av tidigare toppmöten på området har varit blandade, med tonvikt på svaga. Dock var bilden av statschefer med uppkavlade ärmar i ändå ett budskap att man började förstå att man behövde arbeta mer tillsammans.Nu förväntar vi oss mer. Det kräver politisk vilja och ett förnyat engagemang från stater, framför allt sådana som kanske inte varit i topp på området tidigare. Det kräver en utvärdering av vad som lovats, gjorts och fungerat. FN, som organiserar konferensen, behöver ges möjlighet att fortsätta arbetet. Det behövs muskler som ger FN de mandat och den styrka som måste till i dess institutioner för att man med framgång ska kunna gå vidare.Frågorna är gränsöverskridande. Vi måste arbeta tillsammans. Därför är det illavarslande att några av de nationer som har störst utsläpp inte deltar mer aktivt i samarbetet eller ställer upp på Kyotoavtal och post-Kyotoavtal. har diskuterat klimat- och miljöfrågor och kommer att fortsätta att göra så, långt efter att vi lämnat dess kammare. Men det är nu som vi har chansen att sätta avtryck.Utskottet var på långresa i flera av länderna i - hålls av naturliga skäl i . Klimat- och miljöfrågorna var på tapeten i många av delegationerna.