· H001AU3 · 2012-11-07 13:18:33 — Vi vet att åldersdiskriminering förekommer inom många olika områden i vårt samhälle och drabbar såväl unga som äldre oavsett om vi talar om bostäder eller om sjukvård.Vi socialdemokrater välkomnar huvuddelen av propositionens förslag. Vi vill dock inte att man ska undanta krogar och restauranger från förbudet mot åldersdiskriminering. Vi anser att begränsningar av myndiga medborgares rättigheter ska ske efter moget övervägande genom demokratiska beslut, såsom vi som lagstiftare i gjort. Vi har lagstiftat om en åldersgräns när det gäller att köpa alkohol på Systembolaget, då ska vi vara , och för att få dricka alkohol på restaurang är åldersgränsen 18 år.Vi vill inte låta enskilda krog- eller restaurangägare sätta sina egna åldersgränser som helt godtyckligt diskriminerar myndiga medborgare i Sverige.Vi tycker det är djupt olyckligt att regeringen har låtit sig påverkas av branschens lobbyarbete. Det är inte acceptabelt med någon form av diskriminering i ett samhälle som bygger på alla människors lika värde.Fru talman! Jag minns själv hur det kändes att bli diskriminerad av dessa åldersgränser när jag var ung och ville följa med mina vänner ut och dansa på dansrestauranger i . skulle man vara om man var kvinna, och om man var man skulle man vara för att få komma in för att äta och dansa när det var dansbandsmusik.Det gällde trots att jag var myndig, hade rösträtt och kunde påverka vilken regering och riksdag som skulle styra land, hade fått körkort och också fick köra bil, fick ha ansvar för mina två små barn, hade fått förtroende att ta ett stort banklån för att bygga nytt hus och till och med hade fått gifta mig.Jag fick handla på Systembolaget och också dricka alkohol och mycket mer. Men jag fick inte gå in på dansrestaurangen och dansa, för jag hade inte rätt ålder. Jag hade inte fyllt 24 år.Något som jag alltid har tyckt vara helt idiotiskt var att jag inte ens som myndig person kunde få gå ut och dansa på en dansrestaurang. Men jag fick ta så mycket annat ansvar för människor som var beroende av mig. Jag fick låna mycket pengar, eftersom banken litade på att jag skulle betala. Men krogägarna litade inte på att jag kunde sköta mig inne på dansrestaurangen. Det är helt oacceptabelt.De åldersgränser som sätts upp för att få gå in på restauranger eller andra nöjeslokaler har kommersiella syften, men man hänvisar ofta till ordningsskäl och alkohollagstiftningen.Vi socialdemokrater tycker inte att de krog- och restaurangägare som inte kan se till att de håller ordning på sin krog eller restaurang ska ha utskänkningstillstånd.Vi ska inte glömma bort att det finns människor som vill besöka krogar och restauranger för att äta en god bit mat, umgås med vänner och dansa och kanske inte alls har för avsikt att dricka alkohol.Vi menar att det finns andra sätt än att diskriminera myndiga personer att få de gäster eller de kunder till sin restaurang eller krog som man önskar genom att bland annat kanske ha olika val av till exempel musik, miljöer eller kvalitetsnivåer.Åldern är absolut inte detsamma som om man kan sköta sig på till exempel en restaurang eller krog. Min erfarenhet kommer av att jag tyckte om att vara ute och dansa . Jag kan påstå att jag har besökt en hel del dansrestauranger, även om jag fick vänta fler år än vad jag tyckte att jag skulle ha behövt vänta.Min erfarenhet var att män ofta var väldigt berusade. När de dansade på dansgolvet dansade de inte alltför sällan med både tända och glödande cigaretter i handen och munnen. Det var inte ovanligt att de även på andra otrevliga sätt både trakasserade kvinnor och inte kunde sköta sig. Men hör och häpna: De fick gå in, och de fick också vara kvar. Det var ingen som sade: Du får gå ut, för du sköter dig inte. De var 40, och hade åldern inne.Trots att det nu har gått och vi har en ny lagstiftning på gång kommer regeringen att lägga fram ett förslag som kommer att göra det möjligt att myndiga människor fortfarande kommer att kunna lagligt diskrimineras och inte kunna komma in på en dansrestaurang.Vi talar om att yngre och äldre människor ska ha samma rätt i samhället och samma möjligheter att kunna mötas. Varför kan vi då inte se att det kanske på dansstället finns en 20-åring likväl som en 75-åring som vill dansa till dansbandsmusik?Det kanske finns en 40-åring och en 20-åring som vill dansa på en discorestaurang. Varför ska det vara fel bara för att några restaurangägare ska få möjlighet att diskriminera andra människor för att de inte har rätt ålder?Vi delar det resonemang som finns i Statens offentliga utredning Ett utökat skydd motåldersdiskriminering,och vi motsätter oss därmed regeringens undantag för åldersdiskriminering på krog och restauranger.Därmed yrkar jag bifall till vår reservation nr 2. Först vill jag klargöra att vi Sverigedemokrater anser att negativ särbehandling på grund av ålder existerar och att den drabbar såväl äldre som unga. Denna negativa särbehandling kan också vara omotiverad och orättvis och därmed diskriminerande.Åldersdiskriminering är och bör även vara en diskrimineringsgrund i svensk lagstiftning. Med det sagt vill jag också säga att dagens diskrimineringslagstiftning och tillämpningen av lagstiftningen inte uppfyller rättsstatens krav på likhet inför lagen och inte heller uppfyller rättsstatens eller krav på att få sin sak rättvist prövad i rättegång.Där innehåller detta betänkande inget nytt, utan den tillför bara mer av samma ofullständiga, rättsosäkra och i sig diskriminerande lagstiftning som vi redan har med dagens lagstiftning och i den tillämning av lagstiftningen som mer styrs av politiska visioner än juridiska överväganden.Fru talman! Jag tänker nu gå igenom delar av utskottsmajoritetens yttrande med anledning av min följdmotion för att försöka påvisa just dessa brister i lagstiftningen och dess tillämpning.Jag citerar från yttrandet: "Genom att förbudet mot åldersdiskriminering utvidgas till att omfatta ytterligare samhällsområden anser utskottet att diskrimineringslagen blir mer enhetligt utformad och sammanhållen, vilket kommer att underlätta såväl förståelsen för som tillämpningen av lagen." Det står alltså: "vilket kommer att underlätta såväl förståelsen för som tillämpningen av lagen. "Vi börjar med förståelsen för lagen. Ålder som diskrimineringsgrund föreslås att utökas till samhällsområdena varor, tjänster, bostäder, allmän sammankomst, offentlig tillställning, hälso- och sjukvård, socialtjänst, socialförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, statligt studiestöd och offentlig anställning.På samtliga områden föreslås att förbudet inte ska hindra tillämpning av bestämmelser i lag som föreskriver viss ålder. Det kan väl vara rimligt att gällande lagar ska fortsätta att gälla. Men sen kommer det: På samtliga områden förutom offentlig anställning ska dessutom ett generellt undantag gälla för sådan särbehandling som har ett berättigat syfte om särbehandlingen är lämplig och nödvändig för att nå syftet.Det lär ju öka förståelsen! Går man igenom listan på redan föreslagna undantag inser man snabbt den gränsdragningsproblematik som uppstår. Det är en problematik som till viss del skulle ha kunnat lösas med prejudicerande domar i domstol. Men just bristen på prejudicerande domar i domstol är det största problemet med tillämpningen av den gamla lagstiftningen. Regeringen avser nu att ytterligare spä på den osäkerhet och den brist på förståelse av lagen som redan existerar.När det kommer till tillämpningen av lagen blir det riktigt bedrövligt. I en rättsstat är likhet inför lagen en självklarhet. I en rättsstat är också rätten att få sin sak prövad i domstol en av grundbultarna. Inte minst finns detta fastslaget i flera av de konventioner som har förbundit sig att följa.Tillämpningen av diskrimineringslagstiftningen har av staten till största delen lagts ut på myndigheten , . Det är en alltigenom politisk - inte juridisk - instans. Till DO har ett stort antal ärenden inkommit. De allra flesta, en övervägande majoritet av ärendena, har avskrivits utan åtgärd. slutbehandlade DO nästan 7 500 ärenden. Av dessa ärenden ledde bara 13 till fällande domar i domstol. 13 domar - 13 möjligheter till prejudicerande domar är alltså resultatet av nästan 7 500 anmälningar om diskriminering. Dessutom, och det här är allvarligt, har DO under samma drivit 124 ärenden till förlikning utan domstolsprövning och utan möjlighet till prejudicerande domar i domstol.Med andra ord är DO alltså tio gånger så framgångsrik i förlikning än i domstol, och framgångarna i domstol motsvarar i sig bara en tredjedel av dem som uppnås i brottsmål som drivs av allmän åklagare. Siffrorna manar till eftertanke. Används DO som politisk snarare än juridisk instans?Förlikning innebär till exempel att ett anmält företag i stället för att försvara sin sak i domstol har gått med på en förlikning och betalat ut ersättningar på . Det är just förlikningen som är det stora problemet. Att en anmäld part i ett ärende går med på förlikning innebär ingenting i själva skuldfrågan. Den press som DO tillsammans med vissa högljudda intresseorganisationer har satt på till exempel näringsidkare via mediala utspel, via uttalanden i skuldfrågan och via en ovilja att få saken prövad i domstol har ofta fått enskilda näringsidkare att gå med på förlikning utan att rättvisa har skipats i själva skuldfrågan.Företag har av ekonomiska skäl, för att rädda företagets anseende och för att rädda företagets affärsmöjligheter, gått med på att betala utan att för den sakens skull anse sig skyldiga. Jag har själv talat med företagare som beskriver processen just så. Man har använt uttryck som beskyddarverksamhet - en verksamhet som liknar den som kriminella mc-gäng ägnar sig åt. Med den nu föreslagna lagändringen vill regeringen ge den beskyddarverksamhet som DO utgör fler verktyg i verktygslådan.Fru talman! Om vi fortsätter granska utskottsmajoritetens yttrande med anledning av min följdmotion ser vi att de skriver följande: "Utskottet delar inte heller motionärens syn på lagstiftningens ringa betydelse i fråga om attitydförändringar. Enligt utskottets mening har diskrimineringslagen stor betydelse. "Det är min och uppfattning att de lagar vi har att följa också ska spegla den allmänna rättsuppfattningen och inte användas som verktyg av ideologiska och politiska skäl. Jag är helt övertygad om att den allmänna rättsuppfattningen är att vi ska ha lagar som motverkar orättfärdig särbehandling och diskriminering. Där är vi överens. Jag är lika övertygad om att den allmänna rättsuppfattningen är att dagens lagstiftning inte följer den allmänna rättsuppfattningen, ej heller med de föreslagna förändringarna.Det handlar om de många undantagen, den rättsosäkra situationen med en osäker lagstiftning utan prejudicerande domar och om att diskrimineringslagstiftningen och tillämpningen genom myndigheten närmast utpressningsliknande metoder urholkar allmänhetens förtroende för lagstiftningen.Fru talman! Slutligen skriver utskottsmajoriteten följande i sitt svar: "Diskrimineringslagen syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Ytterst är lagstiftningen ett uttryck för det fria demokratiska samhället och de värderingar som ligger till grund för samhällsordningen. "Jag skulle i stället vilja påstå att dagens diskrimineringslagstiftning är baserad på politiska och ideologiska visioner om den samhällsordning som majoriteten vill uppnå. Den föreslagna förändringen ökar bara risken för att företagare känner sig tvingade att ingå förlikning utan att för den sakens skull anse sig ha gjort sig skyldiga till diskriminering.Fru talman! Den svenska grundlagen, och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna ger var och rätt till fri åsiktsbildning, rätt att tillhöra valfritt politiskt parti eller politisk organisation och rätt att slippa negativ särbehandling.Men svensk lagstiftning, eller bristen på svensk lagstiftning, ger arbetsgivare rätt att diskriminera mig och andra just på grund av medlemskap i ett politiskt parti. Fri åsiktsbildning måste väl ändå vara själva grunden i ett demokratiskt samhälle, men trots det vidtar man inga som helst åtgärder för att stävja politisk diskriminering.Det är viktigt att diskrimineringsgrunder är förankrade i den svenska rättsuppfattningen. Vi ställer upp på lagstiftning mot diskriminering, däribland åldersdiskriminering, men sådan lagstiftning ska vara funktionell och rättssäker. Med dagens situation, där tandlösa propositioner läggs fram för att ge DO ökad politisk makt, frångår man principen att lagstiftningen ska vara ett juridiskt och inte ett politiskt verktyg.Fru talman! Jag vill avluta med att yrka avslag på utskottets förslag i betänkandet och bifall till reservation 1. Jag måste börja med att fundera lite på anförande. Varför har man i sin reservation skrivit att man ser allvarligt på åldersdiskriminering medan man inte vågar ta ställning antingen för andra förslag som motverkar diskriminering eller för att avslå hela propositionen? Även om vi inte tycker att förslaget i helhet är bra finns det delar som är bra.Vad jag förstår är för diskriminering, inte enbart utifrån var man kommer ifrån utan även när det gäller äldre människors möjligheter till lika hälsovård och sjukvård. Det gäller även diskriminering av myndiga yngre människors möjlighet att komma in på danskrogar och restauranger.Ni skriver i er reservation att det handlar om att förändra attityder. Men om man vill förändra någonting kan man inte vänta i all oändlighet. Lagstiftningen har påvisat tidigare att det sker en förändring även om det kan ta . Att förändra attityder brukar gå sakta, men om vi får en lagstiftning blir det till slut också en förändring av attityder.Jag är oerhört intresserad av att människor i olika åldrar ska ha samma förutsättningar. Jag tycker att det är viktigt att vi får en förbättrad diskrimineringslagstiftning utifrån att vi ofta diskriminerar både äldre och yngre människor.Jag undrar varför inte vill göra någonting - åtminstone se till att lagstiftning sker åt något håll. Vår huvudsakliga invändning mot den föreslagna lagförändringen är att den tillämpning som vi har av lagstiftningen inte är rättssäker. De resultat som vi uppnår i svenska domstolar med den lagstiftning vi har är inte tillfredsställande. Den lagstiftning vi har används som påtryckningsmedel för att i princip trycka på för att få till ett resultat i förlikning, vilket har varit vanligt förekommande hos DO, utan att man för den sakens skull får skuldfrågan klarlagd i domstol, vilket är en av grundbultarna i artikel 6.Jag håller med om att det kan kännas diskriminerande som ung att inte få komma in på krogen. Jag har själv varit i den situationen. Men jag måste ändå försvara den fria företagsamheten och säga att det ändå måste vara upp till var och en som är företagare att själv välja vem man vänder sig till med sina produkter. Om jag inte kan ta mig in på den ena krogen för att de har en åldersgräns finns det alltid en annan som av konkurrensskäl vänder sig till min åldersgrupp. Det ser jag inte som ett stort problem.Att det finns åldersskillnader i krogvärlden är, skulle jag vilja påstå, inte främst av alkoholpolitiska skäl utan mer av ekonomiska skäl. Det måste jag vara ärlig och säga, men försvarar jag den fria företagsamheten och rätten för företag att själva välja sina kunder.Jag förstår alltså synpunkter, men jag håller inte med fullt ut. Jag sätter den fria företagsamheten framför de ungas rätt att ta sig in på varje enskild krog. Det finns krogar också för dem. Hur ska då komma till en lösning på den åldersdiskriminering som sker? Det gäller inte bara yngre utan också äldre. Ni ser ju allvarligt på det, skriver ni i er reservation.Hur ska det ta att förändra attityder? Jag talade om att jag upplevde detta , och det har som jag förstår inte hänt så mycket . Vi sätter fortfarande likhetstecken mellan ålder och intressen eller låter krog- och restaurangägare bestämma vem som ska få komma in. Jag kan försäkra att jag vet att det finns väldigt många 20-åringar och 70-åringar som skulle vilja gå på precis samma ställe. Man har precis samma behov av att få roa sig på samma sätt, och man kan sköta sig på samma sätt.Jag kommer också ihåg och jag vet att krogägare också hellre vill ha berusade män i en viss ålder, eftersom de ger höga inkomster och inte för att de kan sköta sig, vilket kanske den där 23-åringen kunde, utan för att det genererar pengar.Ska då vi i riksdag tillåta krog- och restaurangägare att diskriminera människor på grund av ålder i stället för att se till att krogägarna sköter sitt tillstånd och sina skyldigheter när det gäller att upprätthålla ordning på krogarna? Det blir ju helt fel signaler. Du kommer in på grund av ålder, inte på grund av att du kan sköta dig. Jag vet ju att det inte alltid är de yngre som sköter sig sämst ute på krogen. Det finns ganska många exempel på det. När det gäller diskrimineringslagstiftning i allmänhet och åldersdiskriminering i synnerhet har vi inte något problem med att ställa upp på den typen av lagstiftning om den drivs av professionella jurister och åklagare och på ett professionellt sätt behandlas i domstol, där vi får prejudicerande domslut i svenska domstolar som vi kan luta vår lagstiftning emot.Så är inte fallet . Vi har en situation där regeringen lade fram en proposition där man skriver att man bör sträva efter förlikning och uppgörelser utom rätta. Hur kan vi ha en sådan lagstiftning? Det är rättsosäkert. Vi måste ju sträva efter att få våra lagar prövade i domstol för att komma till rätta med dem. Då ställer jag upp på lagstiftning men inte som det fungerar i dag.I dag är det många företagare som känner att de befinner sig i en utpressningssituation och som känner sig orättvist behandlade. När det gäller åldersdiskriminering är varken eller jag bäst på att bedöma vad som är bäst för att en företagare ska kunna behålla sin verksamhet och utveckla den för att få lönsamhet i företaget och kunna behålla sina anställda. Det måste företagaren själv kunna fatta beslut om.Jag håller med om att alla måste ha möjlighet att få gå ut och roa sig när de uppnått en viss ålder, men på den svenska marknaden är det ändå så att det finns krogar för alla åldersgrupper. Det är inte bara begränsat till plus eller plus . Ska det absolut vara så att man måste kunna gå in på varje enskild krog?Jag vet inte om det ska vara så. Jag tycker att den fria företagsamheten går före, och rätten för företagaren att själv få välja sina kunder går före. Företagarna har gjort stora investeringar och tagit risker, och de måste själva kunna bestämma hur de på bästa sätt ska förvalta sitt företag.Därför kan jag inte fullt ut hålla med . Jag ser ändå att det finns möjlighet för unga att komma ut och dansa, och det behöver absolut inte vara just på en viss krog. Det finns andra krogar. Vi har fri konkurrens i , och det är också ett konkurrensmedel att reglera åldern så att man får in fler kunder om man anser att det är ett sätt. Dagens debatt utgår från arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU3 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Det finns två motioner väckta med anledning av propositionen.En ny lag mot diskriminering infördes . Den förbjuder diskriminering på grund av ålder på de områden som omfattas av EU:s arbetslivsdirektiv vilka är arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet, näringsverksamhet, yrkesutövning och medlemskap i vissa organisationer.Den diskrimineringslagstiftning vi har bygger således till stor del på lagstiftning inom EU. Lagstiftningen är ett viktigt verktyg i arbetet för mänskliga rättigheter. Diskrimineringsskyddet i svensk lagstiftning utvecklas nu successivt till att omfatta fler områden. Vårt arbete påverkas i stor utsträckning av arbetet inom EU. EU talar också om ganska tydligt att vid genomförandet av politiken och verksamheten i medlemsländerna ska man också söka bekämpa all slags diskriminering på grund av ålder.Det är mot den bakgrunden som vi föreslår ett stärkt skydd mot åldersdiskriminering. Vi får en mer heltäckande lagstiftning genom att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till fler samhällsområden: varor och tjänster, bostäder, allmän sammankomst, hälso- och sjukvården, , socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen, studiestöd med mera.Regeringen föreslår också vissa undantag från förbuden. Regeringen anser att förbudet mot åldersdiskriminering ska förenas med undantag så att inte berättigad särbehandling förhindras. På samtliga områden utom offentlig anställning föreslås att förbud inte ska hindra tillämpning av bestämmelser i lag som föreskriver viss ålder eller annan särbehandling på grund av ålder och, som det heter, "om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet".Tillhandahållandet av försäkringstjänster undantas. För tillträde till ett serveringsställe för yrkesmässigt bedriven servering av alkoholhaltiga drycker för vilket näringsidkare har serveringstillstånd ska åldersgränser tillåtas.Fru talman! Ålder är en av de vanligaste grunderna för upplevd diskriminering i . - DO - får många anmälda fall, och åldersdiskriminering förekommer nog tyvärr också utan att det anmälts till Diskrimineringsombudsmannen.Därför är det viktigt att ett förbud mot åldersdiskriminering införs där det saknas ett sådant skydd i diskrimineringslagen. Utgångspunkten måste alltid vara den att den enskilde ska bemötas med respekt utifrån sina förutsättningar, sina egenskaper och sin förmåga och inte utifrån sin ålder. har en åldrande befolkning, och då är det viktigt att också motarbeta åldersdiskriminering och bättre ta till vara de äldres kunskaper och erfarenheter i arbetslivet och inom andra samhällsområden.Betänkandet som vi tar ställning till har stor betydelse för att motverka åldersdiskriminering. Det kommer också, vilket är väldigt viktigt, att bidra till en förändrad attityd vad gäller äldrefrågor och frågor som rör åldersdiskriminering. Åldersgränser kommer inte slentrianmässigt med en ny lagstiftning att kunna läggas till grund för olika ställningstaganden på de berörda samhällsområdena.Oberättigad särbehandling kommer att minska genom det nya förbudet. Den nya förbättrade lagen kommer att beröra både privata och offentliga aktörer som får avhålla sig från ett åldersdiskriminerande beteende mot såväl yngre som äldre.Fru talman! Vi har inte råd med åldersdiskriminering i samhället. Det gäller att ta till vara de äldres kompetens i arbetslivet och i samhället i stort. Äldre personers deltagande i samhällslivet behöver stärkas.Åldersdiskriminering är en form av diskriminering som inte alltid får så stor uppmärksamhet, men den finns där. Det finns en åldersfixering i där många människor anses ha gjort sitt på arbetsmarknaden vid , ibland till och med tidigare. Vi måste ändra på det så att vi ser de äldres kraft och förmåga på ett bättre sätt i det svenska samhället.På arbetsplatser och på flera samhällsarenor kan man mötas av ifrågasättande enbart på grund av ålder. Det kan drabba människor på olika sätt. Det kan drabba olika yrkeskategorier. Vi har exempel på forskare som har fått lämna sin tjänst och fortsätta sitt arbete utomlands enbart på grund av att de har fyllt . Det finns styrelseledamöter som har fått lämna sina uppdrag. Det finns inom olika yrken människor som fortfarande har mycket att ge på arbetsmarknaden som inte kommer i fråga utan ställs vid sidan om. De blir pensionärer och flyttar utomlands för att fortsätta sitt arbete. Kompetens går förlorad. Det behövs förändringar.Svenska företag och offentliga arbetsgivare måste bli bättre på att rekrytera och behålla äldre personer och basera detta på den kompetens som individen besitter, oavsett sin ålder. Äldre människor har en unik livserfarenhet som borde tas till vara mycket bättre än som sker .