bet · GZ01UU17 · 2012-05-28 00:00:00 — Utskottet konstaterar att har uppmanat parlamenten i medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som behövs för att en anslutning snabbt ska kunna ske, vilket i sin tur kommer att underlätta EU:s anslutning till andra viktiga Europarådskonventioner. Det förhandlingsarbete mellan EU och som inleddes fortsatte . Förhandlingarna fördes inom ramen för en informell arbetsgrupp under för mänskliga rättigheter. Ett första utkast till anslutningsavtal presenterades . Avtalsutkastet har därefter diskuterats såväl mellan förhandlingsparterna som mellan EU:s medlemsstater i en rådsarbetsgrupp. Målsättningen var att anslutningsavtalet skulle godkännas , men det råder fortfarande oenighet kring flera frågor i avtalet. Diskussioner kring de olösta frågorna fortsätter . Utskottet konstaterar att samråd om förhandlingsarbetet ägde rum i . Med vad som anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 4. Konventionen om bekämpande av människohandel konvention om bekämpande av människohandel är ett mångsidigt instrument som framför allt är inriktat på att skydda offer för människohandel och att garantera deras rättigheter. Konventionen syftar också till att förhindra människohandel och till att människohandlare (traffickers) ska ställas inför rätta. Den är tillämplig på alla former av människohandel, oavsett om denna är nationell eller transnationell och oavsett om den har eller inte har anknytning till organiserad brottslighet. Konventionen är tillämplig oavsett vem som är offer (kvinnor, män eller barn) och oavsett vilken form av exploatering det är frågan om, exempelvis sexuell exploatering, tvångsarbete eller tjänster som utförs till följd av tvång. Utskottet konstaterar att godkände konvention om bekämpande av människohandel (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) och att ratificerade konventionen . Inom finns en särskild expertgrupp mot människohandel () som är ansvarig för att följa upp genomförandet av konvention om bekämpande av människohandel, vilken nu är i kraft i 34 länder i . gör uppföljningar av genomförandet av konventionen och utfärdar på grundval av dessa rekommendationer till medlemsstaterna om åtgärder som bör vidtas. Mellan utvärderade expertgruppen genomförandet i de tio första länderna som blev parter till konventionen. Gruppen publicerade en rapport med information om sina aktiviteter och arbetsmetoder. I rapporten betonas att det, om man ska stärka effektiviteten i det internationella arbetet mot människohandel, är nödvändigt att öka samordningen mellan internationella organisationer när det gäller olika former av aktiviteter. Inom EU antogs ett direktiv om bl.a. förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer. Direktivet skapar inom EU ett mer sammanhållet synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och lagföra människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Utskottet konstaterar att 2010 beslutade om en handlingsplan mot människohandel. I har en särskild ambassadör utsetts för att samordna insatser mot människohandel. genomförs en studie av brister och goda exempel på hur man inom FN-systemet har agerat mot människohandel. Syftet är att studien ska ligga till grund för konkreta förslag om hur FN kan stärka sina insatser mot människohandel. Dessutom vill inför generalförsamlingens utvärdering av handlingsplanen skapa nätverk med likasinnade länder för att driva på att arbetet mot människohandel ska få högre prioritet på den globala agendan. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 5. Konventionen om våld mot kvinnor och våld i hemmet konvention om våld mot kvinnor och våld i hemmet antogs . Konventionen öppnades för signering vid ministermötet i och undertecknades då av . har gett en utredare i uppdrag att analysera konventionen, att överväga vilka lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder som krävs för att ska kunna tillträda konventionen och lämna förslag till sådana åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Tillkomsten av konventionen föregicks av en lång process. deltog aktivt i den kommitté i som förberedde rapporter och konventionsutkast. Av redogörelse /12:ER1 framgår att viktiga insatser i utarbetandet av konventionen också gjordes av den parlamentariska församlingens nätverk, som fortsätter att följa upp Europarådskampanjen 20062008 mot våld mot kvinnor. En ledamot av utskottet fungerar som kontaktperson i nätverket. Nätverket arrangerade under oktobersessionen 2011 i ett möte där stalkning (olaga förföljelse) diskuterades. Utskottet konstaterar i sammanhanget att en lag mot stalkning trädde i kraft i . högtidlighöll FN:s internationella dag för avskaffande av våld mot kvinnor. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U20 (S) yrkande 6. Tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan I en motion konstateras att i rekommendation 1976 (2011) har behandlat inriktningen av ett arbete för att revidera den europeiska sociala stadgan i syfte att främja hälsofrågor. Enligt uppgifter som utskottet har fått bereds frågan om uppföljning av den aktuella rekommendationen i . Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U305 (S) yrkande 96. Sexuell exploatering av barn I två motionsyrkanden föreslås åtgärder för att stoppa sexuell exploatering av barn. Regeringen beslutade om en uppdaterad handlingsplan mot sexuell exploatering av barn. Den första handlingsplanen antogs av regeringen . I målen för handlingsplanen anges bl.a. att ska bidra till ett effektivt internationellt arbete mot sexuell exploatering av barn. I handlingsplanen tillkom tio nya åtgärder för att motverka sexuell exploatering av barn i och världen, däribland ökat samarbete på nationell och internationell nivå och åtgärder för att motverka sexuell exploatering av barn vid turism och resande. Dessutom redovisades där genomförda och pågående åtgärder för att motverka sexuell exploatering av barn. Åtgärderna i handlingsplanen följdes upp 2010. I fråga om internationella åtgärder konstaterar regeringen i handlingsplanen att det finns flera organ som bedriver arbete som är betydelsefullt för att förhindra sexuell exploatering av barn, och som den eller svenska myndigheter är verksamma i. Det gäller framför allt Östersjöstaternas råd, EU, och FN. I fråga om skriver regeringen i handlingsplanen att detta organ är en viktig arena för det internationella samarbetet för att främja mänskliga rättigheter. konvention om människohandel, som har behandlats ovan, syftar till att förhindra och bekämpa människohandel, att skydda offrens mänskliga rättigheter och att konstruera ett fullständigt regelverk kring skydd av och hjälp till brottsoffer och vittnen, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja internationellt samarbete. har varit aktivt i framtagandet av en ny fyraårig strategi för arbete för barns rättigheter för perioden 20122015. deltog i utarbetandet av konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, också benämnd Lanzarotekonventionen, som antogs av . I fråga om barnsexturism, som står i fokus för det aktuella motionsyrkandet, anger konventionen att individer kan åtalas för vissa överträdelser även om gärningen har utförts utomlands. Frågan om ratificering och genomförande av konventionen tas upp nedan. inledde 2010 en treårig kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn. Namnet på kampanjen är One in five, som syftar på att ett av fem barn i antas ha utsatts för sexuellt våld. Huvudmålen för kampanjen är dels att alla 47 medlemsländer ska ansluta sig till konventionen om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, dels att sprida kunskap om sexuellt våld mot barn. Det är även möjligt för Europeiska unionen och icke-europeiska stater att ansluta sig till konventionen. Den parlamentariska församlingen har utarbetat en , som ger en översikt över den aktuella konventionen och tips om hur nationella parlament kan arbeta med frågorna samt konkreta exempel på hur olika länder har utformat sin lagstiftning. Av redogörelse /12:ER1 framgår att det inom PACE skapats ett parlamentariskt nätverk för kontaktpersoner för kampanjen, där en ledamot från ingår. Teman för nätverkets möten var grooming (kontaktsökande med barn för sexuellt ändamål), barnsexturism och blockering av barnpornografiska sidor på internet. sker en uppföljning av den svenska handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn. Som en inledande del i uppföljningsarbetet arrangerade och ett gemensamt seminarium om barnpornografi och barnsexhandel. I seminariet medverkade bl.a. och redogjorde för erfarenheterna av nationellt och internationellt samarbete mot barnpornografi och barnsexhandel. Utskottet förutsätter att den pågående uppföljningen av handlingsplanen belyser hur har bidragit till ett effektivt internationellt arbete mot sexuell exploatering av barn och att detta arbete sedan kan ligga till grund för överväganden om hur de svenska insatserna ytterligare kan förstärkas. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:Ju338 (V) yrkande 4. I betänkandet Sexualbrottslagstiftningen utvärdering och reformförslag (SOU 2010:71) föreslog den särskilde utredaren bl.a. att ska tillträda konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. Konventionens syfte är att förebygga och bekämpa sexuell exploatering av och sexuella övergrepp mot barn, att skydda brottsoffrens rättigheter samt att främja nationellt och internationellt samarbete i frågan. Konventionen har ett brett anslag och innehåller bl.a. bestämmelser om förebyggande åtgärder, åtgärder om hjälp till och skydd för offer, behandling av sexualbrottsförövare, materiell straffrätt, jurisdiktion, brottsutredning, åtal och andra processrättsliga regler. För att ska uppfylla kraven i konventionen föreslog den särskilde utredaren lagändringar som innebär att brottet sexuellt ofredande utvidgas till att uttryckligen omfatta gärningar där ett barn i ett sexuellt syfte förmås att bevittna en sexuell handling och att kravet på dubbel straffbarhet tas bort även för brotten utnyttjande av barn för sexuell posering och köp av sexuell handling av barn. Utredaren föreslog vidare bl.a. att tillämpningsområdet för bestämmelsen om våldtäkt mot barn ska vidgas och att straffskalorna för sexuellt utnyttjande av barn och grovt sexuellt övergrepp ska skärpas. Enligt uppgifter som utskottet har fått från är regeringens målsättning att en lagrådsremiss om en förstärkt sexualbrottslagstiftning ska lämnas till Lagrådet och att en proposition ska kunna lämnas till . Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U315 (S) yrkande 97. Med hänvisning till resolution (2011) återfinns i en motion två yrkanden om könsselektiva aborter. ställde sig i betänkande 1993/94:UU15 kritiskt till könsselektiva aborter och skrev följande: Förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs. abort av flickfoster, är ett utslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed följande ojämlikhet mellan könen som råder i stora delar av världen. Regeringen har gett uttryck för en kritisk hållning till könsselektion och könsselektiva aborter. Utskottets uppfattning är att rätten till abort ska värnas och att främjar insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. har för sin del behandlat frågan om att motarbeta könsselektion m.m. i en särskild resolution. socialutskott behandlade i betänkande 2011/12:SoU14 en rad motioner om abort och abortförebyggande arbete. anser inte att abortlagen (1974:595) bör ändras. bör enligt socialutskottet inte ta något initiativ på området. De aktuella motionerna i betänkande 2011/12:SoU14 avstyrktes. beslutade i enlighet med socialutskottets förslag. Frågan om obalans i könskvoten i en befolkning togs upp i handlingsplanen från om befolkning och utveckling, ofta benämnd . I handlingsplanen uppmanas regeringarna att undanröja alla former av diskriminering riktad mot flickor samt de grundläggande orsakerna till att söner föredras. UNFPA () har sedan riktat uppmärksamhet mot frågan genom insatser i och och på andra håll i världen. Utskottet noterar att UNFPA:s rapport at : Addressing the Issue and the (publicerad 2012) drar slutsatsen att man måste ägna ökad uppmärksamhet åt patriarkala traditioner för att få vägledning för insatser. I rapporten konstateras att olagligförklarande av könsselektiva aborter inte löser problemet. Utskottet står bakom internationella politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som beslutades av regeringen . SRHR-politik bygger på de tankar och målsättningar som kommer till uttryck i politik för global utveckling. Grundstenen är alla människors lika värde och mänskliga rättigheters odelbarhet. I det politiska och praktiska genomförandet fokuserar särskilt på ett antal viktiga frågor och förhållanden som står i vägen för resultat i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Dit hör i hög grad fattigdom och brist på information och kunskap. Eftersom kvinnors handlingsutrymme och självbestämmande när det gäller SRHR är starkt begränsat är en könsmaktsanalys ett grundläggande element för att kunna bedriva ett bra SRHR-arbete. vill stärka kvinnors och flickors makt att forma sina liv och det samhälle de lever i. Därför är det viktigt att arbeta mot mäns våld mot kvinnor, men även andra former av könsrelaterat våld. I SRHR-politik ingår ett stort antal skilda frågor som alla hänger samman; jämställdhet, sexualundervisning, uppmärksammandet av utsatta grupper, rätt till preventivmedel, säkra aborter, mödravård och vård av nyfödda. Även arbetet mot hiv och aids samt andra sexuellt överförbara sjukdomar hör hit, liksom arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Uppbyggnad av hälsosystem, utbildningsväsen och rättsväsen är också viktiga förutsättningar för en framgångsrik SRHR-politik. Med hänvisning till socialutskottets ställningstagande och till vad som i övrigt har anförts ovan avstyrker utskottet motion 2011/12:U16 (SD) yrkandena 1 och 2. I en motion begärs det att i ska verka för rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation. Det är centralt för demokratin att människor kan samlas för att ägna sig åt gemensamma intressen, diskutera eller demonstrera samt att organisationer kan bildas för olika syften. Förenings- och församlingsfriheten har ett nära samband med varandra och skyddas av artikel 20 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artiklarna 21 och 22 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt artikel 11 i . Utskottet underströk senast i betänkande 2011/12:UU8 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik vikten av föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten liksom rätten att organisera sig och förhandla kollektivt. Det kan i detta sammanhang tilläggas att föreningsfriheten innefattar olika slags föreningar, bl.a. rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen, samt rätten att bilda och ansluta sig till politiska partier. Det är också viktigt att stater respekterar den negativa föreningsfriheten, dvs. rätten att stå utanför föreningar m.m. Utskottet förutsätter att regeringen i och andra regionala organ liksom på det multilaterala planet fortsätter att agera för förenings- och församlingsfrihet. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U16 (SD) yrkande 3. Relationerna mellan och länder i södra Utskottet välkomnar att har tagit en rad initiativ för att främja förbindelserna med grannländer med en framväxande demokrati och därmed främja de värden som ligger till grund för verksamhet. I ministerkommittén diskuterades grannskap i södra , och , och en strategi antogs om assistans från . Strategin, som avser insatser baserade på gemensamma värderingar om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet, ska enligt ministerrådets beslut genomgå en första översyn vid ministermötet . I skrivelse 2011/12:82 redovisas att flera av de aktuella samarbetsländerna har kopplingar till genom att de har tillträtt ett antal av de konventioner som är öppna för icke medlemsländer. Andra är medlemmar av eller observatörer i partsavtal som , Nord-syd centret, Pompidougruppen och Europeiska farmakopén. och nationella råd har beviljats status som partner för demokrati i den parlamentariska församlingen. Här kan också nämnas att har ett samarbetsavtal med . är observatör i . Utkast till prioriteringar för samarbete med och 20122014 har utarbetats, och dessa antogs av . För samarbetet med är insatserna inriktade på förebyggande av våld mot kvinnor, bekämpande av förfalskade mediciner och stärkande av demokrati på lokal och regional nivå. Prioriterade insatser för samarbetet med innefattar korruptionsbekämpning, straffrättssystemet, barns rättigheter, ungdomsbrottslighet, MR-utbildning, kultursamarbete samt interetnisk och interkulturell dialog. står närmast på tur för liknande samarbete. Även och har uttryckt önskemål om närmare samarbete med . Utskottet konstaterar att antog resolution (2011) om samarbete mellan och de framväxande demokratierna i . betonade i utlåtande /12:UU5 Översyn av den Europeiska grannskapspolitiken att det är viktigt att EU i översynen av den europeiska grannskapspolitiken tar till vara och stärker befintliga strukturer för främjande av demokrati och de mänskliga rättigheterna, däribland i verksamhet. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdet införde 2009 möjligheten för icke-medlemsstater att beviljas status som partner för demokrati (Partner for Democracy). Som har nämnts har och nationella råd beviljats denna status. De kan därmed delta i församlingens sessioner och möten, men har däremot inte rätt att delta i omröstningar. För de nationella parlamenten i länder som har status som partner för demokrati kan särskilda program utvecklas som svarar upp mot ländernas behov i pågående reformarbete. Samarbetsprogrammen syftar dels till att stärka det demokratiska funktionssättet samt teknisk och administrativ kapacitet i parlamentens sekretariat, dels till att göra såväl parlamentarikerna som tjänstemännen i parlamenten förtrogna med konventioner och andra standarder inom kärnverksamhet. Detta sker genom seminarier, studiebesök, stipendier och workshops. När det gäller exempelvis konstaterar utskottet att den parlamentariska församlingen har föreslagit ett antal specifika åtgärder som anses viktiga för att stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna i . Man beslutade också att granska vad som har uppnåtts av det marockanska parlamentets politiska åtaganden och bedöma framstegen i reformarbetet. Utskottet konstaterar att en uppföljning av verksamheten inom partnerskapet för demokrati har beslutats. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2011/12:U16 (SD) yrkande 4. Sedan antagandet 1950 har den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () fått en allt större betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter i . De stater som ansluter sig till förbinder sig att erkänna obligatoriska jurisdiktion. Regeringen anser enligt skrivelse 2011/12:82 att ett stort problem, som hotar att allvarligt försvaga detta skydd, är den ökande tillströmningen av klagomål till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () och det växande antal mål som domstolen har att hantera. /2012 hade domstolen ca 150 000 klagomål att ta ställning till. Upprepade varningar har framförts i om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter att växa. övervakar att medlemsstaterna verkställer fällande domar, vilket har blivit en allt tyngre arbetsbörda. För att komma till rätta med problemen pågår ett reformarbete. Utskottet värdesätter att regeringen i skrivelse 2011/12:82 redogör för detta arbete, som syftar både till att effektivisera övervakningssystemet och till att få medlemsstaterna att fullt ut respektera sina åtaganden enligt . Reformeringen av domstolen har hög prioritet. Det råder dock fortfarande oenighet om behovet av ytterligare konventionsändringar för att öka domstolens effektivitet på lång sikt. Utskottet anser att det är angeläget att fortsätter att engagerat delta i reformarbetet och att aktivt agera för att enighet ska kunna uppnås inom kretsen av medlemsstater om hur reformeringen ska kunna genomföras. Det är likaså viktigt att fortsätter att verka för att komma till rätta med den bristande efterlevnaden av domar. meddelade 1 499 respektive 1 157 domar. Dessutom meddelade drygt 38 000 (2010) respektive drygt 52 000 (2011) beslut genom vilka klagomål avvisades eller avskrevs. Störst antal fällande domar meddelades 2010 mot (174), (133), (105) och (73). Antalet nytillkomna mål som överlämnats till beslutande enhet uppgick till drygt 61 300 respektive 64 500. Tillströmningen av nya klagomål fortsatte . Europeiska kommissionen redovisade i sin senaste översynsrapport om (Progress report , SEC(2011) 1201) uppgifter om antalet domar som avkunnades och där det slogs fast att hade kränkt rättigheter som garanteras i . Antalet klagomål till om hade ökat . hade enligt kommissionsdokumentet fogat sig i flertalet domslut från , men hade inte följt upp vissa domar. Utskottet anser att dels regeringen inom , dels delegation vid ska verka för de ståndpunkter som förs fram i detta betänkande. Med vad som anförs i betänkandet föreslår utskottet att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa konstitutionella frågor, yttrandefrihet och mediefrihet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U20 av m.fl. (S) yrkandena 13. I växer tyvärr högerextrema partier som den nationalkonservativa ungerska regeringen kopplar ett allt hårdare grepp om institutioner och medier. Tyvärr tas inget av detta upp i skrivelse 2011/12:82. Däremot finns i redogörelsen för en redovisning av debatten om demokratins tillstånd i . Regeringen bör uppmanas att redovisa för vilka instruktioner som utrikesministern har gett till berörda svenska myndigheter om hur de ska agera i olika europeiska organisationer kring konstitutionella utveckling och att redovisa sin aktuella politik i detta hänseende. I finns ett stort demokratiskt underskott, vilket har framgått i samband med de två senaste valen där. Det vidimeras av valobservatörer och oberoende analytiker, liksom av tusentals demonstranter. Socialdemokraterna, och saknar i regeringens skrivelse en beskrivning av vad gör beträffande konstitutionella utveckling. Vi menar att regeringen och utrikesministern när det gäller på nytt förbigår möjligheten att lämna en samlad analys av den auktoritära statsordning som finns i sedan ca 2003. Det hade enligt vår uppfattning varit möjligt att där göra en ingående analys av den ryska statsordningen för att klargöra vad det är som leder till att politik är oförutsägbar och står i strid med och andra internationella åtaganden och konventioner. Det finns starka skäl att vara oroad över utvecklingen inom medieområdet i många av medlemsstater. är , och mediesituation djupt problematisk. I har fortfarande inte tillräckligt gjorts för att undanröja de lagliga hinder som finns för en fri debatt. utveckling är också klart oroande. har utvecklingen också i andra av medlemsländer gått åt fel håll, med ökad mediekoncentration och med en allt svårare situation för många journalister. , så har också det viktiga skyddet för journalisternas källor kommit att undergrävas i en rad medlemsstater.