bet · H001MJU1 · 2012-12-05 00:00:00 — Är det färdplanen för nollutsläpp till 2050, nämligen att vi inte ska ha några utsläpp alls, eller är det noll nettoutsläpp, som jag tyckte att du sade, ? För mig är det senare någonting helt annat, för då kan man tillgodoräkna sig kolsänkor som markanvändning av skog, CDM och sådana saker. Där vill jag veta vad det enligt är för vision som gäller avseende utsläppen. Först när det gäller finansiering är jag och öppna för att hitta olika sätt att hitta kontinuerliga strömmar, så att man inte behöver sitta och diskutera varje gång i samband med budgeten, däribland att öronmärka intäkter från auktionering och att kanske skala upp CDM-avgiften. Men det viktiga är att först få ramverket för den gröna fonden på plats, just för att vi ska vara säkra på att de pengar som vi avsätter går till utsläppsminskningar. för i andra sammanhang fram kritik mot CDM, om det är additionellt och om det ger effekt. Det är precis samma diskussion som vi har haft om den gröna fonden. Det är därför som det är viktigt att säkra att vi inte bara skickar pengar till något konto och sedan inte riktigt vet vad de används till. När det sedan gäller färdplanen är det riktigt att det är netto noll för samhället totalt. Sedan finns ju samhället i olika sektorer. Jag är till exempel från . finns i , och jag tycker att vi fortsatt ska kunna ha en stålindustri 2050.Det finns idéer i färdplanen för att kunna komma ned när det gäller utsläpp i stålindustrin, men kanske inte till noll. Det innebär att andra sektorer måste ha negativa klimatutsläpp. Vi kan jobba med biologisk carbon capture and storage, till exempel. Vi kan jobba med att öka kolsänkan i skogen och få jordbruket att öka både mullhalt och kolinnehåll i marken. Det kan vi använda EU:s jordbrukspolitik till på ett positivt sätt. Netto ska vara noll, men några sektorer kan vara lite plus och andra lite minus. Det finns risk att jag upprepar en del av vad tidigare allianskolleger har sagt i talarstolen, men jag tycker att budgetdebatten är ett tillfälle då man får upprepa vad övriga har sagt - och kanske med en annan vinkel som gör att det blir en ny ingång i det hela.För mig är rubriken på den här debatten Förvaltarskap och helhet. Har vi inte våra barn och barnbarn för ögonen när vi tänker och agerar gör vi fel. Min uppfattning är att alliansregeringen har detta perspektiv i hela sitt budgetarbete där vi nu debatterar en liten del. Det är dock viktigt att se helheten. Det är viktigt att se att vi arbetar utifrån det generationsmål som finns och där sista bisatsen är en av de väsentligaste bisatser jag har läst på länge, nämligen: utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Exportera inte skiten, skulle ungarna därhemma säga.Det kräver uthållighet, långsiktighet och en budget som är tydlig med att det är just det vi gör: satsar långsiktigt. Låt mig referera till uppräkning av siffror från tidigare budgetprocesser som visar på uthållighet och långsiktighet.Flera har berört det gemensamma internationella arbete som görs. Vi hade säkert velat vara gladare när miljöministern kom hem med de två herrar som hade förmånen att följa med henne . Jag var med . Det viktiga är dock att det nu finns ett formellt dokument att jobba vidare utifrån. har att vara pådrivande i den processen, och jag är mycket glad över den miljöminister som gör det jobbet. är förträfflig på att få människor att se samma sak, driva processer gemensamt och lyckas med saker som kanske ingen trodde var möjliga.Det är också väsentligt att vi satsar resurser internationellt och att det CDM-arbete som gör ska fortsätta. Vi ska kvalitetssäkra det, bli tydligare i att ställa krav, göra uppföljningar och dra lärdom av det som inte varit så bra. För mig är det en självklarhet.Vi har också fått ett underlag för att jobba vidare med färdplan 2050. Då är vi mer på hemmaplan i . Det dokumentet, som också tar sin utgångspunkt i det arbete som denna budget handlar om, är centralt. Jag tror inte att vi kommer att göra exakt som har skrivit, men det kommer att vara en viktig bit i det som jag hoppas på, nämligen ett nygammalt sätt att jobba. Agenda 21-arbetet behöver komma tillbaka till , medvetenheten om att vad du och jag gör gör skillnad.Som sagts är det viktigt med tydlighet. Snabbstartspengarna var på plats för del. Det är viktigt att vi fortsätter driva på processen med den gröna fonden och finansiering där nu när ramverket börjar komma på plats. Men det är klart att som den smålänning jag är hade jag inte velat skicka med pengar in utan att veta hur strukturen ska se ut. Det är för mig ganska självklart.Fru talman! Mycket har sagts om den nya myndigheten . Som gammal kommunpolitiker vet jag att man får skicka med både avvecklingsresurser för det gamla och nya pengar initialt för att bygga upp en struktur. Det är engångskostnader. Däremot har vi inte varit inne och rört i de befintliga resurserna för långsiktighet. Det är viktigt. Det är också viktigt att myndigheten tar det helhetsgrepp på frågor som inte har gjorts tidigare. Det helhetsgreppet kan lända till förebild för andra områden också. De resurser vi har ska satsas på ny teknik och utveckling och inte på att gå tillbaka till gamla system och strukturer. Jag tror nämligen att våra kommunvänner räknar hem energieffektivisering och liknande ändå. Så kloka är de, även om inte alla är smålänningar.När det gäller forskning och utveckling är det glädjande att regeringen har öronmärkt resurser som är i linje med vad vi nu debatterar men som inte ligger inom detta ansvarsområde utan inom forskning och utbildning: att vi får en tydlighet i arbetet med hur vi driver kvotpliktsfrågan framöver och att vi jobbar vidare med ekosystemtjänsterna.Flera av oss hade förmånen att vara med på ett seminarium om detta i går i förstakammarsalen. Det var dock något kallt där, fru talman, så vi kanske inte ska spara fullt så mycket energi. Detta seminarium gav vid handen en vilja och ett underifrånperspektiv i dessa frågor. Vi behöver också få tydliga definitioner på vad våra ekosystemtjänster är värda. Hur kan vi se på dem? Vad har vi för definition av dem? Detta arbete ser jag fram emot, och jag vill trycka på att det är viktigt också i kommande budgetprocesser.Det finns pilotlän som jobbar för grön utveckling. Det ska bli spännande att se om de också kan bli föregångare i andra sammanhang när det gäller hur vi förvaltar våra resurser. Miljömålsberedningen ska nämligen under detta år och kommande år, i linje med den budget som föreligger, jobba fram hållbara markanvändningsdokument. Tänk om tankar i debattartikeln kan bli verklighet och att kan fortsätta vara försöksområde även i andra sammanhang där vi skyddar och bevarar vår på ett bra sätt. Om det är av riksintresse eller inte återstår att se, men tänk om vi kunde göra det för att visa tydlighet, tilltro till vad människor förmår och att vi vill gå före. Jag och tror på människors förmåga att göra skillnad. ska jag beröra ett av mina hjärteområden. Det handlar om uppföljning och utvärdering. En del tycker att det är tråkigt, men jag går i gång på det. Det här utskottet är ett föredöme i att vara uthålligt i det arbetet också, vilket gläder mig. Det gläder mig också att kunna konstatera att sådana rapporter gör skillnad. Flera talare före mig har berört att vi måste se hur vi hanterar den biologiska mångfalden i rinnande vatten och att vi får en lagstiftning som fungerar enligt dagens krav och inte är i vissa delar utan dagsaktuell.Det vill jag påstå, fru talman, är ett exempel på att det utvärderings- och uppföljningsarbete och långsiktiga tänkande som miljö- och jordbruksutskottet står för vinner gehör på olika sätt.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.