bet · GZ01UbU16 · 2012-05-07 00:00:00 — Dessutom är det bra för hela vårt land eftersom vi inte är så många. Ska vi lyckas i en globaliserad värld med tuff konkurrens måste vi se till att alla som vill utbilda sig och vara med och bygga landet får möjlighet att göra det. Det är precis det som är poängen.Det är alltid fascinerande med diskussionen i ett ämne som detta, där man är så pass överens om utgångspunkterna och så överens om att det ska vara generöst. Debatten blir väldigt märklig. Det blir någon sorts diskussion om vem som kan vara mest generös.Jag kunde inte låta bli att fastna lite grann i formulering när han kritiserade det sätt som studiemedelshöjningen hade skett på. Om jag uppfattade det rätt var formuleringen så här: De som "drabbades" av borgerlighetens studiemedelshöjning var olika grupper. Smaka på den formuleringen: Den som "drabbades" av höjningen.Jag kan ha respekt för att vi diskuterar hur stor låneandelen ska vara och hur stor bidragsandelen ska vara. Men faktum är att vi har lyckats med detta som har varit viktigt, nämligen att fortsätta att förbättra villkoren för studenter, bland annat genom två viktiga höjningar av studiemedlet. Det har dessutom gett effekter, om vi tittar på vad som har hänt.Det är inte bara det att vi är generösa om vi jämför med andra länder. När vi har haft den här debatten tidigare där jag har varit med har företrädare för oppositionen sagt: Det spelar väl ingen roll att vi är mest generösa i världen - man ska ju klara sig här i . Det kan jag ha förståelse för. Jag kan tycka att det är en viktig poäng som oppositionen ibland har framfört. Det är ju en klen tröst att säga till någon som har svårt att få ihop pengarna till hyra, till mat och till att det åtminstone är ett mer generöst system än på alla andra platser på jorden. Det hjälper inte den personen. Men det är en viktig poäng att också berätta hur det ser ut jämfört med andra länder.Det viktiga är då: Vad har hänt i ? Titta på många av de utvärderingar som sker! En av de ganska intressanta punkterna var det som kom fram 2010 när man konstaterade i utvärderingen att studiemedlets köpkraft i inte har varit så hög sedan det studiemedelssystem som vi har infördes. Studiemedlen har aldrig haft så hög köpkraft.Vad gjorde vi efter det? Ja, då höjde vi en gång till. Och om man tittar i den senaste utvärderingen från CSN ser man att andelen studenter som upplever att studiemedlet täcker alla omkostnader aldrig har varit så hög som den är . Det är absolut ingen majoritet som tycker det - jag har full respekt för att det inte är så enkelt. Men det går ändå i rätt riktning.Herr talman! Det blir spännande. Det är vissa tidningsartiklar som alltid återkommer. Just nu är det Eurovision, som alltid . är det vädret . Framåt augusti brukar alltid artikeln om att det inte går att leva på studiemedlet komma. Vi är överens om mycket, men det är tack vare den här regeringens åtgärder som det numera inte är lika många sådana artiklar. Det är lättare att leva på studiemedlet i dag.Även om vi är överens om mycket är det viktigt att poängtera att det självklart finns frågor som vi kan diskutera framåt. En av dem var den som lyfte om hur fördelningen mellan lån och bidrag exakt ska se ut. En annan fråga som man naturligtvis kan diskutera är hur administrationen av studiestödssystemet ska se ut. Senast hade vi inga bärande skäl att göra någon förändring på CSN. Vi vet också att det finns länder där man låter banker göra det men med en statlig garanti. Det kanske inte är aktuellt , men vi måste fortsätta att föra diskussionerna.Låt oss ta vara på de ganska få debatter där vi är överens om målsättningarna! Sedan kan jag förstå om det känns jobbigt för vänstersidan, som har pratat om att vi ska vara mest generösa, att nu se sig bli omkörda av en borgerlig regering i generositeten till studenter. Men icke desto mindre gör det mig extra stolt att kunna yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag måste ärligt erkänna att jag inte kommer ihåg exakt hur jag formulerade mig, med tanke på det teknikstrul och annat som var. Men om jag nu sade det säger att jag sade får jag tala om än en gång att det är jättebra att studiemedlet har höjts men att det är olyckligt att man enbart har höjt lånedelen.Första gången var lånedel och bidragsdel, och senast är lånedel. Jag tycker att det sänder helt fel signal till våra studenter.Vilka är det då som drabbas? Man kan ju fundera över vad "drabbas" innebär. Men jag kan säga så här. Redan tidigare var det folk som funderade: Vågar jag ta studielån? Vill jag hamna i en studiefälla? Kommer det här att löna sig? Hur kommer min familj att drabbas av att jag får en ökad lånedel? Vilka signaler sänder vi till dem? Just de signalerna är otroligt viktiga.Jag skulle kunna fråga: Hur långt vill vi gå? Är det 80-20 eller 90-10 framöver? Med er retorik skulle man kunna ge studenterna 20 000 . Späd på lånet! Det spelar ju ingen roll - du kommer inte att få tillbaka de pengarna. Men vilken signal sänder vi? Om man tittar på hur det såg ut tidigare fanns det en viktig poäng i detta, att studiemedlet hade urholkats under ett stort antal år. Man såg att det var problematiskt att kunna klara sig, särskilt om man, som och andra har påpekat, inte skulle behöva jobba extra. Sedan tycker jag att det är bra att man gör det, för det ger andra positiva effekter. Man blir lättare anställbar och så vidare. Då var vår utgångspunkt självfallet att det akuta problemet var att studenter måste kunna få sin ekonomi att gå ihop.Vi ska också komma ihåg vi gjorde de här förändringarna. Vi gjort dem mitt under en lågkonjunktur, mitt under en finanskris, mitt när nästan vartenda annat land diskuterade vilka skatter som ska höjas och vilka bidrag som ska sänkas. Många länder diskuterade: Ska vi nu höja avgifterna för att man över huvud taget ska kunna studera i högre utbildning? Så såg det ut i många av våra grannländer.Vi behövde inte gå den vägen, utan vi kunde tvärtom hamna i en situation där totalbeloppet ökade och det blev mer pengar till studenter.Sedan kan jag hålla med om att när man fortsätter att utveckla det här framåt, när vi utvärderar det, är det självklart att man måste hänga med i både låne- och bidragsdelen. Men man ska inte måla upp en situation att det bara är lånet, utan det finns en bidragsdel i detta också som är viktig. Självfallet är det så.Å andra sidan är det rätt intressant att ställa frågan, om jag inte kan ge ett exakt svar. Jag tror att man måste kunna bedöma det givet hur ekonomin ser ut. Är beredd att ge ett exakt svar på hur hög bidragsdelen ska vara? Är det full finansiering i det redan nu i Socialdemokraternas budget? Jag vill först säga så här: När det gäller ekonomin ska ni börja med att tacka regeringen före er och . När vi till exempel införde överskottsmål och annat var det överbeskattning av befolkningen. Visst, ni har skött det jättebra. har beskyllts för att vara lite sosse i sitt tankesätt när det gäller ekonomin, och det kan man väl tacka för - det hade kunnat gå käpprätt åt ett annat håll. Men klarade vi oss, med tanke på att vi hade ganska solid ekonomi.För att återgå till den fråga vi håller på med: Jag vet inte om och är nöjda och stolta över det system som finns och det sätt som systemet fungerar på. Jag glömde att säga i min förra replik att du tog upp att vi aldrig har haft så många studenter som känner att deras levnadsomkostnader täcks. Det är jag också otroligt glad över! Men jag är absolut inte nöjd! De är ju inte ens . tycker fortfarande att det är otroligt svårt. Det måste man våga lyfta fram.Är nöjd i det fallet? Eller kommer det att ske någonting framöver när det gäller den biten? Kan vi förutsätta att det kommer att bli ännu fler höjningar av bara lånedelen, eller kan studenterna kanske få något slags bidragshöjning?Jag kan berätta om en student jag träffade som sade så här till mig: Tycker du att studier är viktiga? Ja, svarade jag. Då sade han: Varför är det så att jag får mer i socialbidrag än vad jag får i studiebidrag? Det var lite att blanda äpplen och päron, men jag förstod tankesättet. Han ville visa för mig: Vad är det för signal du skickar till mig när du enbart höjer lånedelen, än en gång, men inte bidragsdelen? Är studier viktiga? Ja eller nej! Studier är inte bara viktiga utan helt avgörande för den som går sin utbildning, får sin examen och får mycket mer spännande arbetsuppgifter än man kanske hade kunnat få annars, och dessutom bidrar de till att hela vårt land blir bättre. Det är fantastiskt bra.Men låt oss då diskutera signaler, som vill, och den signal som vi ville sända i ett läge där det var problematiskt. Man kan inte satsa på allt. Man har inte möjligheter att nå upp till allt man vill göra.Sedan tror jag inte att i bidrag skulle vara lösningen heller. Jag tycker att om man utbildar sig till ett yrke eller får en utbildning som också leder till fantastiska karriärmöjligheter och i väldigt många fall högre lön, då är det rimligt att det är en investering från samhällets sida men också en investering som man gör själv.Om man dessutom, som i vårt fall, driver en politik där det blir mer lönsamt att arbeta och man får behålla lite mer av de pengarna, då är det inget gigantiskt problem att det är mer i lån än i bidrag. Man måste hålla ordning på storheterna, vad det handlar om.Icke desto mindre ska vi fortsätta diskutera detta. Jag tycker inte att vi ska gå mot ett system med hundraprocentig lånefinansiering, och det tror jag inte att någon annan tycker.Det vi lyckades med var att vända den situation som vi tog över, med ett studiestöd som hade blivit alltmer urholkat. Vi lyckades vända den situationen. Vi har ökat totalbeloppet. Det är fler personer som upplever att de klarar sig på det.Sedan har vi fortsatt höga ambitioner framöver, och det hoppas jag att även Socialdemokraterna och andra vill fortsätta att arbeta med. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Det är 26 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden.När vi hade debatten redogjorde jag för regeringens satsningar på studiestöd vad gäller . Där kunde vi konstatera att regeringen avsatte sammanlagt till de sju anslagsområdena inom utgiftsområde 15, och ställde sig bakom regeringens förslag.Herr talman! Jag vill lite grann beröra motioner som rör fribeloppet, som har varit uppe till diskussion här tidigare. Det är viktigt i studiestödssystemet att det finns en möjlighet att också ha en inkomst vid sidan av lån.Med de beslut som är gjorda har fribeloppet höjts , det vill säga det är den inkomst man kan ha utan att lånen minskar. Det är något som har efterlysts av många som studerar. Man vill ha möjligheten att också ha arbetsinkomster när man studerar. Det har varit viktigt att värna och utveckla det systemet.Vad gäller de reformer som är gjorda är det höjningarna av studielånet som har debatterats här. Det har skett i flera omgångar. Vi kan också konstatera att studiemedlets allmänna köpkraft var betydligt mycket högre än . Det är viktigt att notera det.Därefter har vi ändå beslutat om ytterligare höjningar, och uppgår studielånet till per månad.Med tanke på att har varit inne och diskuterat frågorna kring lån kontra bidrag kan man konstatera att med Socialdemokraternas förslag hade studenterna haft mindre att röra sig med, eftersom de inte ville höja studielånet. Det är viktigt att notera.Det är betydligt många fler av studenterna som upplever att man har täckning för sina levnadsomkostnader. Det är - ja, enligt betänkandet - som anser att det helt och hållet täcker levnadsomkostnaderna, medan anser att det täcker . Här har det skett väldiga förbättringar sett till tidigare mätningar.Det har också skett andra reformer. Där har vi den diskussion som var kring de tekniska utbildningarna och studiemedelssystemet. Där gjordes en förändring kring att studiemedel bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under färre antal veckor. Det var en viktig förändring för dessa studenter.Det pågår också andra utredningar för att ytterligare förbättra systemet. har i debatten tagit upp att det är viktigt att se över och förbättra där man kan förbättra. Det är viktigt för att vi har ett bra system och att våra studenter har möjlighet att studera med hjälp av att de har en finansiering för det.En sådan utredning som jag vill nämna är den särskilda utredning som arbetar med att se över studiemedelssystemet för dem som studerar på grundläggande nivå. Där ska det komma en redovisning . Det handlar om att kartlägga den ekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå, att analysera studiemedelssystemets funktion för studerande på grundläggande nivå och att analysera frågan om återbetalning av lån och återkrav. Det är en utredning.En annan utredning som också pågår med en särskild utredare gäller att se över studiehjälpen vad gäller inackorderingstillägget, som det också finns motioner om. Där sägs det i utredningsdirektivet att det är viktigt att villkoren blir lika för elever i kommunala respektive fristående skolor. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2013.En del av motionerna avstyrks på grund av att det pågår ett arbete med att se över frågeställningarna.Adnan Dibrani berörde att han kan bli bekymrad och oroad över vissa av ledamöternas enskilda motioner. Jag vill poängtera att det handlar om enskilda motioner. Ja, det kan man säga. Men det finns också S-märkta motioner, bland annat en motion där det talas om att kunna ha studielån även om man inte studerar. Då blir man lite nyfiken.Socialdemokraterna kommer sannolikt att ställa sig bakom att avslå den motionen. Men det förslaget skulle faktiska innebära att man skuldsätter sig betydligt mycket mer - utan att ens studera.Det är en enskild motion, och vi yrkar avslag på den, som det står i betänkandet, men man kan ändå få funderingar kring på vilket sätt det skulle gör studiemedelssystemet bättre. Det kanske har någon kommentar till.Herr talman! Det är viktigt med studiestödet, och det är viktigt att studiestödet också fungerar så att det uppmuntrar alla oavsett bakgrund till studier. Bedömningen är också att det är rimligt att det finns en fördelning mellan bidrag och lån.De förslag som har kommit från regeringen , som har ställt sig bakom, har också gjort studiemedelssystemet både mer generöst och flexibelt.Jag har påtalat att det pågår arbete för att ytterligare se över delar som kan vara viktiga att hitta åtgärder för. Konkreta åtgärder har vidtagits, och de har förbättrat villkoren för studerande. Men det är viktigt att följa utvecklingen och se till att om det finns ytterligare åtgärder som man behöver vidta får man återkomma längre fram, när vi också har ett utredningsförslag. har jag suttit i Skandiasalen och deltagit i mitt eget seminarium om visioner för den högre utbildningen. Elva talare har varit med och bidragit med sina tankar om hur den svenska högre utbildningen ska utvecklas.Ni som sitter och grämer er och tycker att även ni borde ha varit där kan jag lugna med att seminariet kommer att sändas i efterhand av Utbildningsradion.Det fanns väldigt mycket olika tankar och visioner för hur den svenska högre utbildningen ska utvecklas. Men alla har det gemensamt att de för att realiseras kräver - i alla fall enligt mitt och sätt att se på den svenska högre utbildningen - ett fortsatt generöst studiemedelssystem.Ska fortsätta att vara ett öppet, innovativt och rikt land där alla har möjlighet att förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential, då krävs det en bra högre utbildning och ett väl utbyggt studiemedelssystem som är generöst och tillgängligt för alla.Vi kan konstatera, som många tidigare talare har gjort, att det på den här punkten finns en stor samstämmighet. är ett bra land för dem som vill studera inom högre utbildning. Vi kan också konstatera - som kanske till och med jag har gjort tidigare under det här anförandet, inser jag - att det finns en stor politisk enighet.Det finns två konkreta förslag från oppositionen. Vi har en stor samsyn. Om man skalar bort retoriken och det bitvis höga tonläget finns det väldigt stor samsyn. De två konkreta förslag som finns handlar om att putsa på ytan, inte om några genomgripande förändringar. Jag kan bara konstatera att oppositionen på det stora hela är mycket nöjd med regeringens politik.När jag satt och skrev det här anförandet insåg jag att jag har sagt liknande saker i ett antal debatter sedan jag blev invald i i valet . Det här är faktiskt en av de mest förutsägbara debatter vi har här i kammaren. Vi säger ungefär samma sak . Vi slår oss för bröstet och konstaterar att vi har lyckats höja studiemedlen trots finanskriser som har kommit och gått, medan oppositionen tycker att vi borde ha gjort mer. Så kontrar vi med att peka på att det faktiskt är bättre än någonsin för en svensk student.Sedan vi började mäta på det sätt vi gör har studiemedlet aldrig gett mer. Man har aldrig fått mer för pengarna än . - trots att man kunde konstatera att man hade fått så mycket för studiemedlen - gick det från bra till bättre. Tillskottet på nära märktes tydligt i alla studenters plånböcker, och det var efterlängtat.Vår främsta utmaning är att inte göra som tidigare regeringar har gjort, alltså att gå från ett studiemedelssystem som har legat på en hyfsad nivå men inte klara av att hålla i och hålla ut. Man har inte följt med index, och studiemedlet har sakta men säkert urholkats. Detta har vi sett under tidigare regeringar. Vi har inte sett det under vår regering, och det är min förhoppning att vi inte kommer att se det under vår regering, för vi ser till att höja studiemedlet. Vi måste se till att vi inte sackar efter.En annan positiv förändring är att vi har höjt fribeloppet. Det finns många studenter som vill arbeta. Det finns många studenter som tycker att det är ett bra sätt att kombinera studier och arbete. De ska i normalfallet inte straffas för detta. Vi ska anpassa politiken och systemen så att det ska funka att jobba extra eller att jobba på somrarna utan att det går ut över vad man får från studiemedelssystemet. Där är vi för breda grupper. De allra flesta klarar sig nu inom det höjda fribeloppet, men jag och anser att det kan finas anledning att ytterligare se över detta. Visionen bör vara att kanske till och med slopa fribeloppet, för det är inte ett problem att folk jobbar.Även om jag alltså kan konstatera att de stora grupperna av studenter har det bättre , kanske bättre än någonsin, finns det anledning att fortsätta utveckla det svenska studiemedelssystemet. Stora grupper har fortfarande en otillfredsställande situation. Det handlar om studenter med barn och om dem som vill börja studera mitt i livet och kanske vill gå från arbete till studier.Det kommer naturligtvis alltid att finnas tröskeleffekter. Om man går från heltidsjobb till att börja studera kommer det att vara ett ekonomiskt avbräck, och detta är förstås inte minst kännbart om man har barn. Det här måste vi antagligen se över och ta ytterligare steg för att fler grupper ska se det som en möjlighet att studera även om de har barn och befinner sig mitt i livet.Jag vill också efterlysa att vi hyfsar debatten lite. Jag tycker mig se en viss misstänksamhet - "förakt" är ett starkt ord - mot studielån från oppositionens sida. Studielån är ju fantastiskt bra. Det är något som man inte främst ska lyfta fram som en lånefälla eller liknande.Det första man ska säga är att studielånen kanske är de billigaste pengar man någonsin lånar. Det är ett subventionerat lån. Staten garanterar och ser till att du får det billigaste lån du troligtvis någonsin får. Detta, , är inte något som man kan höja hur som helst utan att det kostar något - du nämnde att man skulle kunna höja lånedelen till 20 000 utan att det skulle kosta något. Det är klart att det kostar! Det är subventionerade lån. En subvention är en kostnad. Tyvärr betalas inte heller alla studielån tillbaka. Detta är alltså något som vi skattebetalare bidrar med till landets studenter. Studielån är något bra, och det ska vi se och uppmuntra.Avslutningsvis vill jag säga att det känns historiskt att få vara med i en regeringsallians som under vad som verkar bli en serie lågkonjunkturer ser till inte bara att studiemedelssystemet inte urholkas utan dessutom att studiemedlen höjs, så att studentbudgetarna går ihop. Man har aldrig fått så mycket för sitt studiemedel som . Detta har vi lyckats med trots konjunkturen - inte tack vare.Som jag nämnde finns det grupper av studenter som fortfarande inte har en så bra situation som de förtjänar. Det måste vi se och följa. Där måste vi återkomma med nya förslag, men på det stora hela får man vara väldigt nöjd med politiken på det här området. Studenternas ekonomiska situation skulle jag, till skillnad från några andra talare här, vilja hävda har försämrats . Många studenter upplever att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Allt fler har blivit beroende av tillskott från föräldrar eller andra närstående, vilket förstärker den sociala snedrekryteringen och gör att talanger riskerar att gå förlorade.Under anförande skrev jag på Twitter om att tycker att studiemedelssystemet är väldigt bra och att säger att det är bättre . Därför frågade jag vad studenterna själva tyckte. Här är några svar som jag har hunnit få: It sucks.Luspank all the time, säger jag som är student.Jag håller inte med. Känns som att hyrorna ökar här i i alla fall.Den skönmålande bilden att studiemedlen skulle vara fantastiskt bra just nu delas kanske inte av så jättemånga.Vänsterpartiet har under lång, varit drivande i frågan om att höja studiemedlen. Frågan har utretts, och för lämnade den studiesociala kommittén sitt betänkande som var mycket tydligt: Studiemedlen behövde höjas till och betalas ut . Sedan betänkandet presenterades har studiemedlen höjts, dock inte till den nivå som föreslogs av kommittén. sedan studiemedelssystemet infördes skedde ett trendbrott. Lånedelen ökade nämligen för varje höjning som gjordes. Många kan säkert känna att det kvittar bara man kan få en bättre ekonomisk situation för stunden, men det säger egentligen bara någonting om den svåra ekonomiska situation man befinner sig i som student. När människor väljer att studera vidare är det en investering inte bara för den enskilda individen utan också för samhället i stort. Vi har också ambitionen att bredda rekryteringen till den högre utbildningen och vill ge fler möjligheten att studera vidare.Högeralliansens studiemedelssystem innebär alltså en växande studieskuld för studenterna. Studenterna får alltså själva betala högeralliansens vallöfte. För många studenter är studieskulden ett omfattande åtagande som de borgerliga nu vill öka på. Vi menar att det är fel att vältra över en allt större del av bördan för studiefinansieringen på den enskilde studenten. Rädsla för ökad skuldsättning kan, precis som tidigare talare sade, avskräcka studenter, framför allt från familjer utan tradition av högre utbildning.Vi vill förbättra studievillkoren och minska den ekonomiska stressen på studenterna. Vi har inga reservationer i det här betänkandet, men i vår budgetmotion föreslog vi en höjning av studiemedlen till för fyra veckors studier. I denna summa ingår även en höjning av studiebidraget till , vilket motsvarar en ökning av bidragsdelen från av totalbeloppet. Det högre bidraget vill vi höja till , vilket blir av totalbeloppet. vill vi dessutom successivt höja bidragsdelen till 37,7 procent.Herr talman! Apropå den studiesociala utredningen vill jag passa på att fråga regeringspartierna vad som hände med de förslag som det åtminstone då fanns parlamentarisk enighet om. Det har varit tunnsått på det här området. Vad hände till exempel med att se över åldersgränsen för bostadsbidrag? Det fanns ett förslag om att pröva det per kalenderhalvår i stället för helår. Vad hände med kommitténs förslag om att kunna vara deltidssjukskriven och plugga på deltid? Vi vet nu att det pågår en utredning.