bet · GZ01SoU12 · 2012-02-21 00:00:00 — 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor I betänkandet behandlas 48 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör folkhälsofrågor. Av dessa föreslås att 28 yrkanden behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade under förra . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete. I betänkandet finns nio reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för folkhälsan och förebyggande arbete 2011/12:So379 av och (båda M), 2011/12:So381 av (M), 2011/12:So403 av och (båda S), 2011/12:So506 av (S), 2011/12:So565 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 6 samt 2011/12:So621 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) Antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 27. Reservation 3 (S, MP, V) 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 22 i denna del. Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2011/12:So522 av (FP) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (S, MP, V) Kartläggning av ungdomsmottagningarnas öppettider och kompetens 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 43. Ungdomsmottagningen på nätet (Umo) 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 6 (MP) 2011/12:So415 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 7 (MP) Fysisk aktivitet för äldre 2011/12:So624 av och (båda SD). Reservation 8 (SD) Övervikt och fetma hos barn 2011/12:So364 av (M). 2011/12:So648 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3. Reservation 9 (SD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 48 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör folkhälsofrågor. Av dessa yrkanden föreslås att 28 behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade i betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor (se bilaga 2). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mål för folkhälsan, förebyggande folkhälsoarbete m.m. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP, V). Mål för folkhälsan och förebyggande folkhälsoarbete m.m. I motion So565 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge aktuell myndighet eller aktuella myndigheter i uppdrag att ta fram modeller för att beräkna hur de socioekonomiska skillnaderna i hälsa utvecklas . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram hur man på olika nivåer, centralt, regionalt och lokalt, kan arbeta med folkhälsokonsekvenser. Motionärerna anför att man med hjälp av hälsokonsekvensbedömningar kan se hur ett beslut stämmer med folkhälsomålen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som utvärderar de pilotprojekt som drivits för att främja hälsa och samhällsekonomi. I motion So506 av (S) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en nationell samordnare eller koordinator till det skade- och våldsförebyggande arbetet i . Syftet med samordningen kan enligt motionären vara att tydliggöra roller, prioriteringsbehov och samverkan för att nå det övergripande målet för folkhälsan att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. I motion So621 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att öka kunskapen i samhället om vad som främjar hälsa utifrån forskningen om folkhälsovetenskap och miljövetenskap. Motionärerna poängterar bl.a. att folkhälsoarbetet löper genom alla politikområden. De vill bygga folkhälsopolitiken på bred kunskap. I motion So403 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar. Enligt motionärerna är behovet av folkhälsoupplysning kring hur man förebygger stressrelaterade sjukdomar stort. I motion So381 av (M) begärs ett tillkännagivande om ökad hälsa för både kropp och själ. Motionären anser att regeringen bör uppmärksamma den kunskap och erfarenhet som finns om vad meditation och mindfulness betyder för barns och ungdomars hälsa. I motion So379 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om folkhälsa och kultur. Motionärerna anser bl.a. att kultur ska ses som ett förebyggande folkhälsoarbete. Bakgrund och tidigare behandling Mål för folkhälsan och förebyggande folkhälsoarbete m.m. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:35:SoU7, rskr. 2002/03:145). För att nå målet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete av aktörer på många olika nivåer i samhället. Ansvaret för de statliga insatserna är fördelat mellan departementen i och de statliga myndigheterna. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet utförs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (2010:1622), tobakslagen (1993:581), (1998:808)och livsmedelslagen (2006:804). För att underlätta uppföljningen av arbetet med att nå det övergripande målet har en samlad mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden utvecklats. Målområdena omfattar politikområden som är relevanta för folkhälsoarbetet och de grupperar hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor som har störst betydelse för folkhälsan. De elva målområdena är följande (jfr prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226): Delaktighet och inflytande i samhället Ekonomiska och sociala förutsättningar Barns och ungas uppväxtvillkor Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Sexualitet och reproduktiv hälsa Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. () har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera utvecklingen inom de elva nationella målområdena. Det innebär att myndigheten följer utvecklingen inom många olika områden som är centrala för folkhälsan genom att samla kunskap om olika grupper i befolkningen och om olika bestämningsfaktorer. Myndigheten ska särskilt analysera utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer och hur de fördelas efter könstillhörighet, etnisk eller kulturell bakgrund, socioekonomisk tillhörighet, sexuell läggning och hbt-identitet, funktionsnedsättning och ålder. redovisade FHI den andra folkhälsopolitiska rapporten: Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa allas ansvar (S2010/8163/FS). Enligt rapporten har hälsan i mätt som medellivslängd förbättrats under många årtionden och många hälsoproblem har minskat . Det finns dock tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper, bl.a. rapporterar personer med funktionsnedsättning, utländsk bakgrund eller hbt-identitet en sämre hälsa än den övriga befolkningen. Enligt institutet behövs det större satsningar för att uppmärksamma folkhälsan i det löpande arbetet på nationell, regional och lokal nivå. FHI föreslår därför en ökad tillämpning av hälsokonsekvensbedömningar och fler utvärderingar av åtgärder som genomförs i syfte att främja folkhälsan. Länsstyrelserna föreslås få en utökad roll i detta arbete. En annan viktig övergripande åtgärd är att tydliggöra rollerna och uppgifterna för de aktörer som har stort inflytande på framtidens folkhälsa. Institutet föreslår därför att regeringen tillsätter en nationell samordningsgrupp för folkhälsa som består av representanter för myndigheter och departement. Institutet föreslår också en statlig utredning om möjligheten att fastställa kommunernas uppdrag för folkhälsan i en ny lag. Rapporten bereds i . gav regeringen i uppdrag att i samverkan med och utreda vilket evidensgraderingssystem som bör gälla för bedömning av insatser inom folkhälsoområdet. I uppdraget ingår att undersöka erfarenheterna av arbetet med evidensgradering på folkhälsoområdet i andra länder. Syftet med uppdraget är att budskapet från regeringens myndigheter inom utgiftsområdet ska bli mer enhetligt och tydligt när det gäller vilka insatser som är evidensbaserade. Folkhälsoarbetet bör enligt regeringen syfta till en bestående förändring och ska därför bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Uppdraget redovisades till regeringen . FHI föreslår i sin rapport att det s.k. Grade-systemet bör gälla för bedömningar av folkhälsoinsatser med syfte att främja hälsa. Det är samma system som och använder . FHI föreslår vidare att frågan om rekommendationer inom folkhälsoområdet utreds vidare. fick i uppdrag att utreda hur myndigheten i sin verksamhet kan införa Grade-systemet för utvärdering av vetenskapligt stöd för effektiva metoder och strategier på folkhälsoområdet (dnr S2012/624/FS). Uppdraget ska redovisas till . fick i uppdrag att, i samråd med och , utreda och föreslå hur ett transparent system för utformning av rekommendationer för effektiva metoder på folkhälsoområdet kan utformas. Detta i syfte att kunna inkludera olika aspekter som är viktiga att ta hänsyn till vid beslut om insatser på folkhälsoområdet. Uppdraget ska redovisas till (dnr S2012/623/FS). Av regleringsbrev för (S2011/11229/VS) framgår att styrelsen ska redovisa utvecklingen av hälso- och sjukvårdens och verksamhet samt den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och sociala förhållanden ur ett befolkningsperspektiv och miljöhälsa samt analysera tänkbara orsaker till förändringar. Redovisningen ska fokusera på barn och unga och vara uppdelad på kön. ska i de delar som behandlar folkhälsans långsiktiga utveckling samverka med FHI. Avrapporteringen ska ske , genom dels en rapport som behandlar verksamhetsperspektivet, dels en rapport som behandlar övriga delar av uppdraget. Avrapporteringen som rör övriga delar av uppdraget ska ske gemensamt med en avrapportering av den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och dess bestämningsfaktorer som ska redovisa . driver den s.k. Base (IDB) . IDB är en del av ett europeiskt samarbete (EURO-IDB) som syftar till att samla in och redovisa skadestatistik över olycksfall, övergrepp och avsiktligt självdestruktiva handlingar där den skadade behövt uppsöka läkare vid akutmottagning. Systemets primära syfte är att förse myndigheter och aktörer med ansvar för säkerhet och skadeförebyggande arbete inom olika samhällssektorer med adekvat statistik, identifierandet av riskgrupper och farliga produkter samt kvalitativ och detaljerad information om omständigheterna kring skador och olyckor. Enligt regleringsbrevet för ska utifrån data i befintliga register redovisa statistik över olycksfall bland barn, övergrepp mot barn och skador bland barn till följd av en avsiktligt självdestruktiv handling i en särskild rapport . Redovisningen ska vara uppdelad på flickor och pojkar. Nästa rapport ska lämnas . Konceptet Säker och trygg kommun (Safe Community) startade i samband med en konferens om olycksfall och skadeförebyggande arbete som hölls i . Konceptet är globalt och leds av på uppdrag av WHO. För att bli utnämnd till en säker och trygg kommun krävs att man uppfyller sex indikatorer när det gäller att förebygga skador orsakade av olyckor, våld och självskada eller självmord (jfr bl.a. . Flera myndigheter bedriver säkerhetsarbete, t.ex. , , , , Kemikalieinspektionen, Transportstyrelsen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Arbetet utgår från behovet av att minska olycksfall i samhället och tillförsäkra konsumenterna en marknad med säkra varor och tjänster (jfr prop. 2011/12:1 utg.omr. 9 s. 97). På finns ett uppslagsverk för barn och unga. Där finns bl.a. information om meditation och mindfulness och deras effekter på stressymtom. I regleringsbrevet fick i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om pågående arbete inom området kultur och hälsa. Det innebär bl.a. att tillgängliggöra goda exempel och nya arbetsmetoder, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. har bl.a. etablerat en webbplats där sådana exempel och arbetsmetoder har publicerats. har beslutat om en ny strategi för sitt arbete med kultur och hälsa . Den innebär bl.a. att i samarbete med ska följa upp arbetet med kultur och hälsa, utveckla samarbetet med landsting och kommuner när det gäller kultur och hälsa inom sjukvården och äldreomsorgen och i dialog med huvudmän på nationell, regional och lokal nivå ta upp frågor om kultur och hälsa. Av regleringsbrevet framgår att ska följa upp, redovisa och kommentera genomförda insatser och uppnådda resultat inom satsningen Kultur för äldre och övriga insatser inom området kultur och hälsa. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs det ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som påverkar folkhälsans utveckling. För att underlätta detta arbete har en samlad målstruktur med elva målområden utvecklats (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226). Ett gemensamt ansvarstagande mellan det offentliga, ideella krafter och den enskilda människan samt samverkan mellan olika verksamhetsområden är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Kommuner och landsting är viktiga aktörer i folkhälsoarbetet. Utskottet noterar att fått i uppdrag att, i samarbete med (), redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och sociala förhållanden ur ett befolkningsperspektiv. Redovisningen, som ska lämnas , ska fokusera på barn och unga och vara uppdelad på kön. FHI ska även redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och dess bestämningsfaktorer. Utskottet välkomnar dessa uppdrag. Vad gäller skade- och våldsförebyggande arbete, noterar utskottet att på nationell nivå arbetar med att samla in och redovisa skadestatistik över olycksfall, övergrepp och avsiktligt självdestruktiva handlingar där den skadade behövt uppsöka läkare vid akutmottagning. Syftet med detta är bl.a. att förse myndigheter och aktörer med ansvar för säkerhet och skadeförebyggande arbete inom olika samhällssektorer med adekvat statistik och att identifiera riskgrupper. Utskottet noterar att allt fler kommuner ansluter sig till det globala konceptet Säker och trygg kommun. bör inte ta initiativ till en nationell samordnare. Det är viktigt att insatser för folkhälsan är evidensbaserade. Utskottet välkomnar därför att fick i uppdrag att utreda hur myndigheten i sin verksamhet kan införa det s.k. Grade-systemet för utvärdering av vetenskapligt stöd för effektiva metoder och strategier på folkhälsoområdet. Utskottet välkomnar även uppdraget att utreda och föreslå hur ett transparent system för utformning av rekommendationer för effektiva metoder på folkhälsoområdet kan utformas. Det är också viktigt att arbeta förebyggande mot stressrelaterade sjukdomar. Vidare ser utskottet positivt på det arbete som pågår inom såväl som FHI vad gäller folkhälsa och kultur. Några initiativ från sida är inte nödvändiga. Med detta avstyrker utskottet motionerna So379 (M), So381 (M), So403 (S), So506 (S), So565 (V) yrkandena 2, 3 och 6 samt So621 (MP) yrkande 1. Antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om en strategi mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Motionärerna föreslår att regeringen genomför förslagen i till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Bakgrund och pågående arbete Målet för samhällets smittskydd är enligt smittskyddslagen (2004:168) att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Insatserna inom hälsoskyddsområdet faller inom (1998:808) mål om att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Målet för insatserna i fråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. I proposition 2005/06:50 En strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar presenterades en handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur (bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178). har haft i uppdrag att utvärdera handlingsplanen. delredovisades uppdraget i rapporten av strategin för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50) Rapportering av regeringsuppdrag. slutredovisades uppdraget i rapporten till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner Rapportering av regeringsuppdrag. Förslaget till strategi grundas dels på uppföljningen , dels på resultatet av en workshop som arrangerade . Rapporten innehåller förslag inom följande huvudområden: Övervakning inom humanmedicin samt inom området djur och livsmedel Preventiva åtgärder inom humanmedicin, veterinärmedicin, djurhållning och livsmedelshantering Diagnostik och antibiotikaanvändning inom humanmedicin, djurhållning och veterinärmedicin Den yttre miljön. bedömning är att strategin måste vara den övergripande och långsiktiga utgångspunkten för en regelbundet reviderad nationell handlingsplan där mer preciserade och, så långt det är möjligt, mätbara mål sätts för de olika områdena, och där förslag till aktiviteter och prioritering av dessa ges. rapporter bereds inom (2010/7655/FS). har bl.a. anordnat tre utfrågningar med berörda organisationer och myndigheter om den senare av rapporterna. Regeringens avsikt är att med rapporterna som grund utarbeta en handlingsplan för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (jfr prop. 2011/12:1 utg.omr. 9 s. 111). trädde den nya patientsäkerhetslagen i kraft. I samband med detta gjorde regeringen en ambitionshöjning i patientsäkerhetsarbetet bl.a. satsades på prestationsbaserade överenskommelser med Kommuner och Landsting. Överenskommelserna uppdateras , och de landsting som når upp till målen i överenskommelsen får del av pengarna (totalt 2011). sattes, utöver ett antal grundläggande krav, fyra kriterier upp för att få del av pengarna. Ett av dessa kriterier var att öka följsamheten till lokala behandlingsrekommendationer och minska antibiotikaförskrivningen inom öppenvården . (Källa: .) besvarade socialminister en skriftlig fråga om satsningen på att minska antibiotikaförskrivningen i landstingen (fr. 2010/11:420). Socialministern anförde följande. har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att rätta misstaget att utforma reglerna så att landsting som gjort ett gott arbete missgynnas och att återkomma med förändrade mål i riktning mot absoluta mål. Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Situationen när det gäller antibiotikaresistens och antibiotikaanvändning i har varit och är fortfarande mer gynnsam jämfört med de flesta andra EU-länder. Förskrivarstatistik från Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet visar att andelen av befolkningen som antibiotikabehandlats har minskat . Alla landsting har således genomgående en positiv utveckling, men fortfarande finns skäl att vidta insatser för ytterligare minska användningen av antibiotika. Staten och Kommuner och Landsting har genom en överenskommelse enats om en prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen. En förutsättning för att ett landsting ska kunna få möjlighet att ta del av medlen är att vårdgivarna i inrättar en lokal Stramagrupp (och minskad antibiotikaresistens). I Stramagruppens uppdrag ingår att regionalt arbeta för en rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens. Till de landsting som uppfyller grundläggande krav fördelas medel till de landsting som verkar för ökad följsamhet till lokala behandlingsrekommendationer avseende vanliga infektioner i öppenvården och minskar sin antibiotikaförskrivning inom öppenvården. Det långsiktiga målet är att till ska förskrivningen inte vara högre än 250 antibiotikarecept per 1 000 invånare och år. Den målsatta minskningsnivån räknas i procent i varje landsting, vilket innebär att det kan variera i absoluta tal eftersom landstingen har olika utgångslägen. Målnivån är satt till för . Hur stor minskningen blir i absoluta tal beräknas på skillnaden mellan antalet förskrivna antibiotikarecept i ett landsting till och det långsiktiga målet om 250 recept per 1 000 invånare och år. För ett landsting som har relativt låg förskrivning som utgångsläge, till exempel 310 recept per 1 000 invånare innebär det en minskning om totalt 60 recept fördelat . Ett landsting med högre förskrivning som utgångsläge har ett tuffare beting för att uppnå det långsiktiga målet. Om utgångsläget är till exempel 417 recept per 1 000 invånare är den sammanlagda minskningen 167 recept som ska fördelas . De landsting som redan har ett gott utgångsläge och arbetat med att minska antibiotikaanvändningen missgynnas således inte av upplägget i överenskommelsen. har getts i uppdrag att följa och analysera överenskommelsen om patientsäkerhet i de delar som avser inrättandet av lokala Stramagrupper och minskad antibiotikaförskrivning. Resultatet av uppföljningen och analysen kommer att ligga till grund överenskommelse. Det finns således möjlighet att vid behov förändra och utveckla nästkommande års överenskommelse. fick () i uppdrag att utforma en nationell plan för övervakning av antibiotikaresistenta bakterier (S2011/5508/FS). Planen ska innefatta bl.a. vilken epidemiologisk resistensövervakning och vilken epidemiologisk typning som bör utföras av sjukvårdshuvudmännen och vad som bör utföras av SMI. Den nationella planen bör vidare bl.a. belysa hur metoder för resistensövervakning ska utvecklas och utvärderas. Planen ska utgöra en del av den kommande generella handlingsplanen om antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. ska senast i årsredovisningen redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit och resultatet av dessa åtgärder. lanserade Europeiska kommissionen en femårig handlingsplan mot antibiotikaresistens (2011(KOM) 748). Planen består av tolv konkreta initiativ som omfattar såväl humansidan som djursidan. Fem åtgärder rör djursidan. Övriga är följande: Stärka främjandet av lämplig användning av antimikrobiella ämnen i alla medlemsstater. Öka förebyggande åtgärder och kontroller när det gäller infektioner inom vården. Stegvis främja ett helt nytt samarbete inom forskning och utveckling för att få fram nya antimikrobiella medel till patienterna. Utveckla och/eller stärka bilaterala och multilaterala åtaganden för förebyggande och kontroll av antimikrobiell resistens inom alla sektorer. Förstärka övervakningssystemen för antimikrobiell resistens och användning av antimikrobiella medel inom humanmedicinen. Stärka och samordna forskningsinsatser. Undersökning och jämförande effektivitetsforskning. Det danska EU-ordförandeskapet kommer bl.a. att prioritera arbetet kring antibiotikaresistens (jfr Rapport från ). beslutade regeringen och Kommuner och Landsting om en nationell läkemedelsstrategi. Den nationella läkemedelsstrategin är ett verktyg för att göra läkemedelsanvändningen mer effektiv och patientsäker. Den ska också underlätta för alla aktörer att arbeta mot samma mål och mot visionen "Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle". Strategin innehåller fem långsiktiga mål som alla utgår från de utmaningar som står inför på läkemedelsområdet.