bet · GZ01SfU11 · 2012-05-21 00:00:00 — , SLA: Tack så mycket och tack för inbjudan hit! Först vill jag säga att SLA inte är ansvarigt för bärplockare, så inga frågor om det senare, tack. Men för att ni ska förstå vårt behov av arbetskraft ska jag däremot lite grann beskriva vår verksamhet. Vi organiserar 4 000 medlemsföretag inom områdena skogsbruk, jordbruk, trädgårdsodling, trädgårdsanläggning, golf och djursjukvård i huvudsak gröna näringar. av våra företag har färre än tio anställda. Alltså är det fråga om små företag, och alla företagen är ägarledda. De har ungefär 25 000 årsanställda. Omräknat till antalet huvuden är det kanske ungefär 40 000 personer som arbetar i de här näringarna. Vi finns utomhus. Våra företag har i huvudsak inte tak över huvudet. De företag som har det finns inom områdena gris, nötkött och fjäderfä. är avlångt, och vi är både bildligt och bokstavligt rikstäckande med våra åkrar, skogar och sjöar. I sjöarna har vi fiskodlingar. Vi är alltså heltäckande. Klimatet varierar, som ni vet, från norr till söder. I kan det vara vår och i ordentlig vinter. Någonting som också karakteriserar oss är att precis allt som vi hanterar lever. Vi är först i hela värdekedjan när det gäller industri och skogsbruk. Vi är förnybara. Vi flyttar inte utomlands och vi packar inte ihop skogen och ställer den i , utan antingen skalar vi ned till familjeföretag eller också lägger man helt enkelt ned. I våra verksamheter är vi väldigt säsongsberoende, och ägarna råder inte över produktionsförhållandena. Det som också karakteriserar våra verksamheter är att vi har oerhört svårt att hitta arbetskraft här på hemmaplan. Det betyder att vi är väldigt beroende av att människor från andra länder vill komma hit och arbeta i våra verksamheter. Vi har haft lite svårt att konstatera exakt hur stort arbetskraftsbehovet är. Men sett till de 40 000 personer som troligtvis jobbar i våra verksamheter har vi en känsla av att i alla fall hälften av de här personerna kommer från andra länder. Vi har ett stort behov av dessa personer framför allt inom skogsvården motormanuella arbeten. Dit kommer oerhört mycket arbetskraft. Jag vill också säga att det inte är enbart anställda i företagen inom våra verksamheter. Våra företag använder sig också av entreprenörer och bemanningsföretag, både inhemska och utländska sådana. Till exempel inom skogsvården kommer hälften av de utlandsfödda som är anställda hos oss från , och och kanske från tredjeland. Det är framför allt från som människor kommer till den delen av våra verksamheter. Inom jordbruket är invandrade från . Man kommer från och . kommer från andra länder, från . Inom djursjukvården har vi veterinärer från , ja, egentligen från övriga från , och . Inom golf har vi väldigt många anställda som kommer från och . Inom trädgårdsodling och trädgårdsanläggning är det framför allt från , och som våra anställda kommer. Inom detta område är man mycket beroende av utländsk arbetskraft. Vi har svårt att hitta folk till säsongsanställningarna. De som kommer från är arborister. I allmänhet har de utbildat sig i . Totalt sett inom trädgårdsodling växthus kommer kanske av de anställda från andra länder. De allra flesta kommer från , men kommer från andra länder och då från länder långt bort. Till exempel kan det vara folk från som arbetar i våra växthus. Vad gör vi då för att underlätta för de här företagen? Ja, som jag nämnt är företagen väldigt små. De har ingen egen personalavdelning, och de har svårt att hålla ordning på de olika reglerna. När det gäller att anlita utländsk arbetskraft finns det väldigt många regler, och det hela är svårförklarligt. Vi har lagt upp en massa verktyg på vår hemsida där vi försöker informera våra företag om vad man ska göra och vad man ska tänka på. Vi har information och vi har utbildning där vi använder oss av Eures, Arbetsförmedlingen, och andra. har också varit med på de här informationsträffarna för att berätta för våra företag om vad man ska tänka på. Vi har tagit fram en handledning som finns på vår öppna sida och som handlar om vad man ska tänka på när man anlitar utländsk arbetskraft. Delar av det här ska vi försöka översätta till andra språk så att det även för entreprenörer som kommer hit blir lättare att veta vad som gäller. Vi samarbetar också med och parterna. En del om detta finns på vår hemsida, Klarsignal. Där lägger vi upp det vi som parter är överens om. Som från byggbranschen sade är vi inte ett dugg intresserade av att det ska finnas osunda aktörer här. Vi vill i stället jobba för en seriös verksamhet och se till att våra företag som är bundna av kollektivavtal verkligen kan jobba enligt kollektivavtalen. Det är inte alla gånger helt lätt. Men vi ska försöka göra så gott vi kan när det gäller att försvåra för de osunda aktörerna. En slutlig reflexion: Vi har 4 000 medlemsföretag hos oss. Det finns en potential på 15 000 företag, utifrån statistiken. Vi har sett att det i alla våra branscher finns ytterligare 11 000 företag som kan bära anställda. Våra företag som är bundna av avtal ska slåss mot de 11 000 företag som inte har kollektivavtal. Man säger att man ska kontrollera våra företag när dessa tar in utländsk arbetskraft. Men de som jobbar i och som kanske också tar in utländsk arbetskraft eller anlitar svensk arbetskraft som inte heller är bunden av avtal har, utifrån våra företagsperspektiv, en konkurrensfördel. Vi kommer att ha enorma aktiviteter för att försöka rekrytera fler och försöka göra kollektivavtalet attraktivt. Avslutningsvis: Reformen 2008 var kanonbra utifrån våra företagsperspektiv. Den var verkligen bra. Men det vi skulle önska, ifall vi fick önska oss något i julklapp, är att det skulle kunna gå lite fortare för dem som kommer från tredjeland. Eftersom vi har svårt att planera verksamhet är det svårt för våra företag att ha sex månaders framförhållning för att få hit en person för att plantera skog. När planteringssäsongen börjar kan man inte komma eller oktober. Ordföranden: så mycket! Ordet går till , utredare hos . , : Tack! Till skillnad från Hotell och Restaurang har vi från Handels inte genomfört någon undersökning som visar hur det ser ut med arbetskraftsinvandringen på våra avtalsområden. Jag kan ärligt säga att vi har lite dålig koll på detta. Vi vet inte alls så mycket som vi skulle vilja veta. Jag tänker passa på att säga några ord om det vi vet, om varför vi inte vet så mycket och om vad vi tycker behövs för att öka insynen i frågan och minska risken för att individer utnyttjas på arbetsmarknaden och för att lönedumpning sker. Arbetskraftsinvandring förekommer inom våra avtalsområden, inom detaljhandel, lager, frisör- och skönhetssalonger inga bristyrken . Tvärtom står många, inte minst unga, i kö för att få jobba i butik, på lager eller som frisör. Unga brukar dessutom vara populär arbetskraft bland företagare inom avtalsområdena. är det rekordhög ungdomsarbetslöshet. Trots hög arbetslöshet har Handels frekvent samråd med gällande individer som erbjuds anställningskontrakt av företag som själva gjort bedömningen att arbetskraftsbrist råder. Vår avdelning där ute ser att antalet samråd med kontinuerligt ökar, vilket också bekräftas av statistik. Bara har vi haft väldigt många samråd avseende thaimassagesalonger som också ligger under våra avtal. Enligt nära fördubblades antalet beviljade arbetstillstånd mellan och när det gäller detaljhandel, alltså försäljare, och frisörer, annan servicepersonal och personliga tjänster som det kategoriseras på . Handels avråder förstås från tillstånd om kollektivavtal saknas, men vi vet inte vad som händer sedan. Kravet är inte att det ska vara kollektivavtal, utan kravet är att det ska vara liknande villkor som sedan också kan ändras. Men även om det finns kollektivavtal eller om arbetsgivaren skaffar ett kollektivavtal i samband med att en migrantarbetare anställs, vilket förekommer, är risken tyvärr ganska stor att de här avtalen inte följs, något som också Hotell och Restaurang har visat. Vi har drivit fall där avtalsbrott har begåtts och migrantarbetaren inte har fått de villkor som kollektivavtalet säger. Men värre och svårare att komma åt är kanske det vi inte vet om. Normalt agerar facket när vi får in misstankar om att avtalsbrott har begåtts. Ofta är det en medlem som hör av sig till oss och säger: Jag har inte fått min lön. Lönen kan också vara felaktig, eller också har man inte fått ob-ersättning. Då kan vi driva frågan. Men när det gäller arbetskraftsinvandrare, migrantarbetare, och deras utsatta situation är det, genom att deras tillstånd att vistas i landet är kopplat till arbetsplatsen, inte säkert att de kontaktar oss eller vill ha hjälp. Vår ombudsman oroar sig för att de uppgifter som står i anställningserbjudandet i verkligheten inte gäller. Vi har exempel på småbutiker som funnits i en stad och som haft väldigt få anställda. Helt plötsligt kommer det in många ansökningar eller samråd från utan att det skett någon expansion för företaget eller att öppettiden ändrats eller så. Då växer så klart frågan fram om det ens finns några människor på företaget eller om företaget har möjligheter att betala ut de löner som uppges. Eftersom arbetslösheten är hög och det inte saknas arbetskraft inom våra områden finns misstanken att arbetskraftsinvandrare utnyttjas för att man ska kunna pressa löner och arbetsvillkor. Handels delar bedömning att systemet brister i kontroll. Ett antal saker behöver säkras upp för att förhindra att människor utnyttjas och att social dumpning sker. Handels vill att får ett uppföljningsansvar när det gäller att kontrollera att arbetet utförs på de villkor enligt vilka arbetstillstånd har beviljats. Vi menar att arbetsgivare som utnyttjar migrantarbetare bör kunna bötfällas, att inför en opartisk bedömning av bristen på arbetskraft i visst yrke eller viss region i stället för, som , att det är den enskilda arbetsgivaren som gör den bedömningen samt att migrantarbetare får en starkare juridisk ställning och att dennes tillstånd att vistas i landet inte är kopplat till en enskild arbetsgivare. : Handels tycker att arbetskraftsinvandring är bra; det får vi inte glömma. Vi har många bra exempel på fördelar med arbetskraftsinvandring. Men denna får aldrig innebära att löner och villkor sänks och att individer utnyttjas och inte vågar säga ifrån av rädsla för att behöva lämna landet. Ordföranden: så mycket! Vi har hört både arbetsgivares och fackförbunds synpunkter på arbetskraftsinvandringen. Ordet går till , tillförordnad generaldirektör hos , som kommer att ge myndighetens syn på arbetskraftsinvandringen. , : Tack! Det är nu mer reglerna för arbetskraftsinvandringen ändrades. Det var en stor reform som gjorde till ett av västvärldens mest öppna länder när det gäller invandring av arbetstagare. För oss på var det naturligtvis väldigt spännande och en stor utmaning att få vara med om att genomföra en så stor förändring. Det var ett oprövat system. Mycket var osäkert. Som myndighetsperson tycker man alltid att lagstiftningsförslagen väldigt snabbt ska genomföras, så vi tyckte naturligtvis att vi hade ont om tid. I det här fallet var det väldigt många frågeställningar för oss: Hur många skulle söka? Hur mycket resurser behövde vi egentligen? Vilket stöd skulle efterfrågas? Över huvud taget fanns det, som sagt, en mängd frågeställningar. Naturligtvis kan man inte ha svar på alla frågor när en så stor reform sjösätts som det här var fråga om. Det är också en process där man lär sig väldigt mycket på vägen. Våra ambitioner var väldigt höga redan från början. Vi lade stor kraft på att skapa en organisation med nya enheter för handläggning, service och stöd till arbetsgivare och arbetstagare. Stor vikt lades också vid att de olika aktörerna redan från början skulle ha möjlighet att bidra med sina erfarenheter, kunskaper och frågor och med sina perspektiv samt påverka vårt genomförande av reformen. Utgångspunkten för vår del var att arbetsmarknadens aktörer skulle vara väl insatta i vår hantering av arbetstillstånd och att vi i en dialog skulle kunna utveckla handläggningen och uppmärksamma behov av regeländringar som säkerligen skulle uppstå under resans gång. Hur har då reformen fungerat ur vårt perspektiv? Ja, till att börja med kan jag konstatera att det är ett regelverk som präglas av stor öppenhet. Den politiska ambitionen har varit att skapa ett system som gör det lätt för företag att rekrytera arbetskraft och för arbetstagare att ta ett jobb i . Det är en utgångspunkt som rimmar väldigt väl med hur vi på ser på vårt uppdrag som servicemyndighet. Vi ser migrationen som en positiv kraft som det gäller att tillvarata på bästa möjliga sätt. Vi tror att det finns mycket att vinna på rörlighet över gränser. Det är i den andan vi som myndighet vill bedriva och utveckla vår verksamhet. Det ska vara lätt för dem som uppfyller villkoren att komma till . Som vi här hört råder det ingen tvekan om att vi behöver människor i vårt land. Arbetskraftsinvandring kan vara en del av lösningen på de demografiska utmaningar som vi som land står inför. En bakgrund till reformen känner vi alla till: har en åldrande befolkning. Vi behöver arbetskraft för att klara framtida försörjningar. Detta är en utmaning som vi delar med övriga . Det är många ute i som med stor nyfikenhet följer hur det svenska systemet fungerar, för det är väldigt annorlunda jämfört med hur många av våra kolleger ute i handlägger sådana ärenden. Det handlar också om företagens möjligheter att fylla sitt behov av rätt kompetens för att kunna växa och utvecklas. Vi vet, och har också tidigare här hört, att behovet är stort hos många företag som är verksamma i . Hur många är det då som använt den nya dörren till ? Ja, antalet blev inte så stort som vi från början kanske trodde. Till delar kan det bero på att de nya reglerna trädde i kraft ungefär som den finansiella krisen inträffade. Före ikraftträdandet var förväntningarna på hur många som skulle komma ganska stora. Men de har efter hand dämpats. Vi kan konstatera att regeländringarna knappast lett till någon anstormning av människor som vill jobba i . Dock har antalet sökande efter hand ökat. Framför allt har det med tiden blivit så att fler och fler väljer att ta med sig sin familj, och det är inget konstigt i det. Vi har både människor som vill komma hit för att jobba och som kommer själva och människor som förmodligen, och förhoppningsvis, tänker stanna i och etablera sig här. inkom drygt 24 000 personer med ansökningar, av vad vi kallar för arbetsmarknadsskäl. steg antalet till 35 000. Däri ingår också ca 11 000 anhöriga. Här räknar vi med samtliga, det vill säga inte bara arbetstagare utan också gästforskare, egna företagare, personer som deltar i internationellt utbyte och anhöriga till dessa. Däremot har vi här inte räknat in de förlängningsansökningar som vi nu börjar se. till kategorin arbetstagare har det ända sedan reformen trädde i kraft rört sig om 13 00015 000 beviljade tillstånd . är antalet 3 800. och har legat i topp bland de länder som arbetstagare kommer från. Som vi tidigare hört här består invandringen av högutbildade, till exempel it-specialister; dessa toppar listan. Men även andra stora yrkesgrupper ser vi nu restaurangpersonal och städare, som vi tidigare hört, samt tekniker och civilingenjörer. Statistiken visar att har fler it-specialister, ingenjörer, tekniker och en del andra högutbildade fått tillstånd jämfört med hur det var . ser vi att antalet tillstånd bland annat för restaurangpersonal och städare minskat något jämfört med . Om detta är ett trendbrott som innebär att andelen högutbildade bland arbetstagarna nu är på väg att öka är alldeles för tidigt att säga. Det får kommande månader utvisa. När vi på summerar våra erfarenheter blir slutsatsen att vi har fått ett system som gör det betydligt lättare för människor från länder utanför EU att komma till för att arbeta här samt för företagen att rekrytera arbetskraft från länder utanför . Utgångspunkten har varit att företagen själva, inte någon myndighet, bäst vet vilka behov de har. De kontakter och nätverk som finns mellan länder kan användas på ett bättre sätt både för företagarna och för arbetstagarna. De företag som inte kunnat rekrytera internationellt kan nu använda systemet. Det är ett enkelt system där lagstiftaren inte har krånglat till det med olika yrkeskategorier eller poängsystem som vi ser i många europeiska länder. Man har i stället valt en lösning där den enskilda migrantens behov och naturligtvis också företagarens sätts i centrum. Det underlättar absolut rörligheten. kan vi konstatera att det med ett så öppet system finns risker som det gäller att hantera på bästa sätt för att motverka negativa effekter. Som vid alla stora förändringar behöver man efter hand justera och utveckla systemen. Vi på har i en dialog med övriga aktörer gjort vad vi har kunnat för att under resans gång förbättra systemet. Mycket återstår säkert att göra, men vi har gjort en hel del. Jag ska ge några exempel. Inför bärsäsongen ändrade vi tillämpningen av reglerna för bärplockare. Bland annat ställde vi stora krav på företagen. De ska kunna visa en lönegaranti för varje enskild arbetstagare. Företag som tidigare hade anställt personal var tvungna att visa att löner hade betalats ut. Efter införandet av de kraven har vi inte fått några rapporter om att plockare från länder utanför EU blivit utnyttjade. Inför årets säsong har vi ytterligare förtydligat regelverket. Bland annat ska företagen visa att de klarar att betala ut lön även om det blir ont om bär eller om en arbetstagare inte klarar att plocka tillräckligt mycket bär i förhållande till lönen. Företagen ska också visa att det är väl ordnat med mat, logi och transportmedel. Sedan reformen trädde i kraft har det rapporterats om att inte bara bärplockare utan även andra arbetstagare blivit utnyttjade som vi ju hört bland annat här. Det här är naturligtvis signaler som vi tar på stort allvar. Vi försöker åtgärda med de verktyg som vi som myndighet har till vårt förfogande. ändrade vi till exempel tillämpningen av regelverket för ett antal branscher där vi sett att det har förekommit utnyttjande av utländsk arbetskraft. Vilka effekter de här fördjupade kontrollerna ger är det ännu lite för tidigt att uttala sig om. Men vi följer efter hand upp om de är tillräckliga eller om det behövs mer. En iakttagelse som jag nämnt om alldeles innan är att andelen beviljade tillstånd inom vissa branscher har minskat något . Men är det, som sagt, alltför tidigt att dra slutsatser av detta. Som vi ser det handlar utvecklingen av systemet mycket om att skapa en bra balans mellan service och kontroll. Vår uppgift är att göra det så lätt som möjligt för företag som uppfyller villkoren att fylla sitt behov av arbetskraft. Vi arbetar på olika sätt för att utveckla vår förmåga att svara mot förväntningarna på en snabb och rättssäker handläggning. Det handlar till exempel om utvecklingen av e-tjänster som ska göra processen enklare och snabbare. Vi har också inlett ett arbete som syftar till att certifiera företag som uppfyller ett antal högt ställda krav. På det sättet vill vi göra det lättare för alla seriösa företag att snabbt och enkelt kunna anställa de personer de behöver. Mycket av debatten har handlat om behovet av kontroll, men det är också viktigt att komma ihåg att det finns en mängd företag som vill göra rätt. För dem är det viktigt att processen är snabb och enkel. Erfarenheterna av den försöksverksamhet som vi har bedrivit med ett ganska stort antal företag nästan 200 företag är med i pilotprojektet är väldigt goda. För de företagen är handläggningstiden . Projektet ska utvärderas och vi hoppas kunna bredda det . Det är naturligtvis viktigt att vi gör insatser där det behövs för att motverka att människor far illa eller utnyttjas. Alla system kan missbrukas. För att långsiktigt kunna hålla en öppen linje när det gäller arbetskraftsinvandringen är det viktigt att värna legitimiteten i systemet. Slutsatserna i är att reformen har fungerat bra, men att det behövs mer kontroll. Det gäller bland annat att försäkra sig om att de som kommer hit för att arbeta verkligen får den lön som arbetsgivaren lovat. Som ni vet ligger det inte inom ramen för uppgift att göra systematiska efterhandskontroller. Däremot har vi ett väl fungerande samarbete med andra myndigheter som har de preventiva uppföljande och kontrollerande uppgifterna. Jag är övertygad om att ett ännu närmare samarbete med till exempel , polisen och skulle kunna vara en väg för arbetet med uppföljningen av bland annat löner och andra villkor. har vi ett informellt samverkansråd som bildades för att se över hur vi gemensamt kunde öka tryggheten för bärplockarna. Det samarbetet har fungerat alldeles utmärkt och kan säkert utvecklas mer. Jag vill framhålla att har tagit ett stort ansvar för att få systemet att fungera som det är tänkt, och man utvecklar det ytterligare. Mycket av det som tar upp i sin rapport är sådant som vi också har sett. Vi jobbar redan aktivt med flera av de rekommendationer som berör oss, till exempel utvecklingen av e-tjänster som jag nämnde tidigare. Vi är en av flera aktörer som ska värna arbetstagarna. Vi måste gemensamt ta ansvar för den fortsatta utvecklingen av systemet. Det är i första hand en politisk fråga. Det gäller att vidmakthålla dagens öppna system så att vi fyller behovet av rörlig arbetskraft. Det handlar om att hantera de risker som finns i systemet och skapa trygghet så att utsatta arbetstagare inte far illa. Jag tror att det är farligt att göra detta enbart till en migrantfråga. Det handlar om så mycket mer på arbetsmarknaden. ser positivt på uppdraget att främja människors rörlighet. Ett generöst och öppet system för migration av bland annat arbetstagare hjälper att möta de demografiska utmaningarna och göra oss rikare som land. Det kan också främja utvecklingen i ursprungsländerna genom att de som flyttar återför både pengar och kompetens. Det är framför allt en möjlighet för individen att förverkliga mål och drömmar. Det är därför viktigt att statsmakterna och samtliga berörda parter fortsätter att vårda och utveckla systemet i en anda som präglas av öppenhet och en positiv syn på både migranten och migrationens möjligheter. Statsrådet (M): Herr ordförande! Jag tackar socialförsäkringsutskottet för att jag har fått möjlighet att komma hit. Jag tackar också alla deltagare som lyssnar här i salen och på annat håll. Jag har med stort intresse tagit del av det som har sagts här. Jag vill börja min presentation med att lyfta blicken något. Det är viktigt att understryka att öppenhet spelar en helt avgörande roll för och framtid. Det är en utgångspunkt inom svensk migrationspolitik att migration i grunden är bra och positivt för vårt samhälle. Studier har länge konstaterat att mobilitet, både migration och internationell handel, gynnar vår ekonomiska tillväxt. Alliansen har tagit vara på denna insikt och genomfört en politik som kraftigt förbättrat villkoren för arbetskraftsinvandring senast genom reformen 2008 som vi genomförde tillsammans med . Vi behöver göra mer. Det finns fortfarande fördomar och missuppfattningar när det gäller innebörden av ökad mobilitet, särskilt när det gäller behovet av att skapa bättre förutsättningar för människor att flytta till och arbeta i andra länder. Vårt övergripande mål måste därför vara att se till att människor migrerar av fri vilja, snarare än av nödvändighet. Det kräver en bred, balanserad och långsiktig inställning till internationell migration och utveckling. Flera politikområden kan därför dra nytta av migrationens positiva effekter. Det gäller till exempel arbetsmarknads-, handels- och utvecklingspolitiken. Dagens globaliserade arbetsmarknad innebär att det har blivit vanligare med tillfällig och upprepad migration i stället för permanent flytt från ett land till ett annat. rörelsemönster och tidigare århundradens historia ger alltmer vika för cirkulär migration.