bet · H001UbU2 · 2012-12-10 00:00:00 — Vi vill se ett ökat bostadsbyggande och föreslår ett långsiktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror och som bidrar till energiomställningen. För att bygga bort bostadsbristen behövs det ca 20 000 nya hyresrätter , vilket vi beräknar nå med vårt investeringsstöd. Det behövs också en omfattande upprustningssatsning riktad till miljonprogrammet, vilket vi finansierar. Tillgängligheten ska förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet för järnvägen kan förseningarna på allvar minskas för både människor och gods, och satsningarna skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Det behövs bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi gör en stor satsning på äldreomsorgen, bl.a. genom fler anställda och utbildning. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras, både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. En gymnasiegaranti föreslås som innebär att alla ska ha rätt till gymnasieutbildning innan de fyller . satsar på ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med 25 000 jobb- och utbildningsplatser. Vi föreslår ett särskilt statsbidrag för att öka lärartätheten i , och vi föreslår en extra förstärkning av resurserna till skolor med särskilt stora behov. De som arbetar kvällar, nätter och ska ha rätt till den skattefinansierade barnomsorgen; därför satsar vi för att skapa 15 000 platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Vi föreslår också en stimulans till kommunerna så att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola. Sjukförsäkringen förbättras, bl.a. genom slopad tidsbegränsning och möjligheter att återförsäkra de som har utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. En individualiserad föräldraförsäkring föreslås och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. Vi föreslår också att studiemedlen höjs. För oss är utbildning centralt, och därför gör vi omfattande satsningar på utbildningsplatser i komvux, högskolor, yrkesutbildningar m.m. satsar också på arbetsmarknadsåtgärder för att rusta människor för ett hållbart arbetsliv med plats för fler. Därför lägger vi bl.a. fram förslag om en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Vi avskaffar programmet fas 3 och ersätter det med subventionerade jobb med avtalsenlig lön och utbildningsplatser. Vi satsar på förbättrad tillgänglighet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och ett förstärkt arbetsmiljöarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 15 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. föreslår att totalbeloppet för studiemedel höjs till 2013. I denna höjning ingår ett höjt studiebidrag med . Det innebär att bidragsdelens andel för studerande med den generella bidragsnivån ökar från till av totalbeloppet. Det motsvarar för 40 veckors heltidsstudier. För studerande med det högre bidraget höjs bidragets andel från ca 73 till eller till för 40 veckors studier. För detta ändamål tillförs 2013. Som en följd av en satsning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning på fler utbildningsplatser vid vuxenutbildning (komvux), yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), och högskolan kommer fler studerande att få studiemedel. Vidare föreslås ett särskilt studiestöd för arbetslösa ungdomar där motsvarande hela studiemedelsbeloppet utgår som bidrag. Detta innebär ökade kostnader med totalt 2013. föreslår också en förlängning av vissa examina på lärarutbildningen, vilket gör att anslaget för studiemedel behöver höjas med . För att öka antalet specialistsjuksköterskor föreslås därtill en betald specialistutbildning. Anslaget för studiemedel minskas därför med . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av . Totalt tillför under utgiftsområde 15 utöver regeringens förslag . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: antar förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) (avsnitt 2.1 och 3.8.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.8.5). bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 183 (avsnitt 3.8.6). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Ub255 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att indexera totalbeloppet för studiemedlen till prisbasbeloppet och höja bidragsdelen. 2012/13:Ub391 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:Ub394 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . 2012/13:Ub476 av m.fl. (V): beslutar om ändring av 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) enligt vad som anges i motionen. godkänner att det får tas upp lån i för studielån till ett belopp om 182 . anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2012/13:Ub497 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 184 . 2012/13:Ub510 av m.fl. (MP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldra-utbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Ersättning för studier inom utbildningskontrakt Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag. Företrädarna för S, MP, SD och V har avstått från att delta i beslutet om anslag (se särskilda yttranden 14). Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som består av företrädare för varje riksdagsparti. Underlag för gruppens analys av utgiftsområde 15 Studiestöd är regeringens redovisning i budgetpropositionen av utgiftsområdets omfattning och utgiftsutveckling, mål för utgiftsområdet samt resultatredovisning (indikatorer), resultatanalys och bedömning av måluppfyllelse. Regeringens beskrivning av politikens inriktning och budgetförslag i propositionen har inte behandlats i detta sammanhang. Underlaget för uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom riksdagsförvaltningen av utvärderings- och forskningssekretariatet vid utskottsavdelningen samt utbildningsutskottets kansli. I denna bilaga redovisas den del av underlaget som avser gruppens iakttagelser med anledning av regeringens resultatredovisning. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.1[ 4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen.] ansvarar för att följa upp de beslut som har fattat inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. inrättade utskottet en grupp för uppföljning och utvärdering med företrädare för varje riksdagsparti2[ Protokoll utskottssammanträde /11:27, utbildningsutskottet .] och beslutade att inleda arbetet med uppföljning och utvärdering3[ Protokoll utskottssammanträde /11:31, utbildningsutskottet . genomförde utskottet en analys av resultatredovisningen i budgetpropositionen . Syftet var att fördjupa beredningsunderlaget inför utskottets behandling av budgetpropositionen. I ett längre perspektiv var syftet att utveckla utskottets arbete med uppföljning av måluppfyllelsen och dialogen med regeringen i dessa frågor. I betänkandet betonade utskottet att diskussionen om mål och resultat i budgetpropositionen bör ses i ett långsiktigt perspektiv. Utskottets överväganden skulle ses som iakttagelser som regeringen hade att beakta i budgetarbetet. I betänkandet konstaterades att det fanns en mängd uppgifter i budgetpropositionen om uppnådda resultat inom utgiftsområdet men att kopplingen till målen kunde utvecklas.4[ . 2011/12:UbU2.] beslutade utskottet att genomföra en uppföljning av resultatredovisningen i budgetpropositionen för 2013.5[ Protokoll utskottssammanträde /12:22, utbildningsutskottet .] Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser om resultatredovisningen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen välkomnar () arbete med att se över mål- och resultatredovisningen med anledning av de iakttagelser som utskottet förde fram i förra årets budgetbetänkande.6[ . 2011/12:UbU2.] Som konstaterades är målen för utgiftsområdet, som slogs fast i samband med studiestödsreformen , relativt generella, vilket innebär att kopplingen mellan mål och redovisade resultat riskerar att bli vag. Vid behandlingen av föregående års budgetproposition underströk utskottet vikten av att regeringen är tydlig med vilka indikatorer som anses centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområde 15 Studiestöd.7[ . 2011/12:UbU2. ] Gruppen konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen på ett tydligt och pedagogiskt sätt anger vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. Indikatorerna redovisas utifrån vilken effekt (rekryterande effekt, utjämnande effekt samt effekt på samhällsekonomin) de väntas ha på måluppfyllelsen för studiestödsområden. På så vis tydliggörs kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen på ett förtjänstfullt sätt, menar gruppen. Mot bakgrund av de redovisade indikatorerna görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Det finns dock fortfarande utrymme att förbättra redovisningen i vissa delar, anser gruppen. Det redovisas t.ex. inte några indikatorer för att följa måluppfyllelsen för studieekonomi eller studiestödsadministration. Regeringen aviserar emellertid att indikatorer för området studieekonomi kommer att presenteras i budgetpropositionen . Utöver de indikatorer som är centrala för att följa måluppfyllelsen redovisas indikatorer som beskriver tillståndet eller utvecklingen inom utgiftsområdet. Det är enligt gruppens mening i grunden bra med en bred resultatredovisning som ger en god helhetsbild av hur området utvecklas. Det förutsätter dock att de indikatorer som är centrala för att följa måluppfyllelsen lyfts fram så tydligt som regeringen gör i sin redovisning. Redovisningen av statistik för de indikatorer som regeringen anser vara centrala för att följa måluppfyllelsen omfattar utvecklingen . Det underlättar, menar gruppen, en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen. Gruppen vill understryka vikten av statistikredovisning för längre perioder för att kunna se trender i utvecklingen inom utgiftsområdet. Vid behandlingen av föregående års budgetproposition konstaterades att det föreligger ett nära samband mellan utgiftsområdena 15 och 16 samt de mål som ska uppnås. Det skulle därför, enligt gruppens mening, vara värdefullt med en beskrivning av hur målen och målstrukturen för utgiftsområdena förhåller sig till varandra. Gruppen värdesätter en fortsatt dialog om hur regeringens resultatredovisning till kan förbättras ytterligare ur ändamåls- och läsbarhetssynpunkt och gör därför ovanstående iakttagelser inför det fortsatta utvecklingsarbetet med resultatredovisningen. Vi ska diskutera betänkandet om utgiftsområde 15 Studiestöd. I vår budgetmotion har vi större ambitioner för . Vi väljer att investera i utbildning i stället för att till exempel sänka den kritiserade krogmomsen.Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft.När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte bara se på. Vi behöver därför investera i utbildning. Ett litet land som kan och ska inte konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. För att kunna klara den globala konkurrensen måste vi konkurrera med kunskap.Herr talman! För att alla individer ska ha möjlighet att växa och utbilda sig har vi i byggt upp ett generöst studiemedelssystem. Målet för studiestödet är - jag citerar ur betänkandet:"Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka . och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. "Vi socialdemokrater anser att alla människor är lika mycket värda, men vi föds med olika förutsättningar. Dina föräldrars plånbok, din etniska bakgrund, om du är man eller kvinna eller om du har ett funktionshinder ska inte få avgöra din framtid. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig.Allt fler jobb kräver en högskoleexamen, och allt färre jobb finns för dem som inte har kunnat eller haft möjlighet att ta del av högre utbildning.Herr talman! Studiemedelssystemet är oerhört viktigt för och alla studenter, men en sak som också är av oerhörd betydelse är bostadsfrågan. I är det ca 80 000 studenter som slåss om ungefär 12 500 studentbostäder. Så ser det i stort sett ut i alla våra studentstäder i landet.Men för att man ska kunna ha förmånen eller bekymret med att hitta en sådan bostad - och det handlar om turen att leva i ett land som som har ett studiemedelssystem som möjliggör studier - måste man först ha en utbildningsplats.Sverige har en arbetslöshet som ligger på . Det är lika högt eller högre än i många jämförbara länder i . bedöms arbetslösheten bli ännu högre. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Med andra ord består utanförskapet.Arbetslösheten slår mot de enskilda personerna men gör även att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas.Socialdemokraternas mål är att utbildningsnivån i ska vara världsledande. Det gäller hela befolkningen. har en regering - förmodligen den enda i världen - som sänker utbildningsambitionerna. Antalet högskoleplatser minskar. Allt fler högskolor och universitet varnar för att regeringens nedskärningar av antalet platser kommer att leda till att de nu tvingas till svåra prioriteringar och omställningskrav för fakulteter och institutioner. Men framför allt drabbas de unga vars drömmar om en framtid kanske krossas när de inte kommer in.Varje generation ska ha samma möjligheter till högre utbildning. Vi ifrågasätter därför tidpunkten för nedskärningen. Den kommer innan effekterna av den väntade minskningen av ungdomskullarna kan ses i högskolan, och nedskärningen genomförs i ett läge när arbetslösheten bland unga är alarmerande hög.Socialdemokraterna vill gärna ta sitt samhällsansvar och vara med och möjliggöra att det blir fler läkare, sjuksköterskor, lärare och civilingenjörer så att den kompetens som så väl behövs inom vård, skola och näringsliv finns även . I stället tvingas nu universitet och högskolor lägga större energi på att hantera effekterna av att många utbildningsplatser ska bort när alla egentligen behövs.Fram , herr talman, är regeringens mål att andelen unga med högre utbildning i ska stå stilla eller minska. har av 30-34-åringarna i minst en tvåårig högre utbildning. Regeringens mål för är att andelen ska vara . Det är anmärkningsvärt låga ambitioner för . Andra länder har en större andel unga med högre utbildning än . Detta kritiseras inte bara av oss socialdemokrater utan även av EU-kommissionärer och olika experter inom utbildningsområdet och näringslivet.Vårt mål är att andelen ska vara . Andelen yrkesverksamma som återkommer till högskolan för att vidareutbilda sig bör också öka.Den borgerliga regeringen gör en kraftig nedskärning av antalet platser på högskolor och universitet. minskar det med minst 10 000 platser, och beräknar lärosätena att det kommer att minska med ytterligare 10 000.Den stora nedskärningen av ungas möjlighet att utbilda sig sker som Verket för högskoleservice siffror visar att söktrycket till högskolor och universitet är mycket högt och ökande. är arbetslösheten och framför allt ungdomsarbetslösheten mycket hög. Så kan vi inte ha det.Vi presenterar i vår budget en investering i 7 000 platser på högskolor och universitet och 4 500 platser på . Det är totalt 11 500 platser inom den eftergymnasiala utbildningen. investerar vi 200 miljoner för ökad kvalitet i utbildningen på högskolor och universitet. Dessa ska främst gå till att öka antalet lärarledda timmar.Herr talman! I detta betänkande finner man även vårt förslag om att höja barnbidraget respektive studiehjälpen med till 1 150. Barnbidraget och studiehjälpen är en central del av den generella välfärden och bidrar till en positiv fördelning utan att stigmatisera. För detta ändamål tillför vi utöver regeringens förslag.Vi är även glada över att tilläggsbidraget inom studiemedlen, som lämnas till studerande med barn, kommer att höjas med ca 10 procent.Högskolestudier är en heltidssysselsättning. Det förutsätter att studenter dels har en rimlig studiemedelsnivå, dels har ett socialt skydd som fångar upp vid såväl sjukdom som föräldraskap och arbetslöshet. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget framåt och påbörja studier. Det handlar också om möjligheten att fullfölja dem.Nu sker ett viktigt arbete med att förändra och se över socialförsäkringssystemen. Det är viktigt att uppmärksamma - jag har gjort det tidigare här i talarstolen - studenternas situation i det arbetet. Redan nu vill jag uppmärksamma två bitar. Den ena biten är antalet karensdagar, som måste ses över och minska från 30, som det är . Den andra biten handlar om möjligheten till deltidssjukskrivning.Jag avslutar med att än en gång säga att vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft men också till människors frihet att forma sina egna liv. menar att högskolan ska vara öppen och tillgänglig för allt fler samhällsgrupper. En stängd och snäv akademi är inget att eftersträva.Vi vill verka för en högskola dit allt fler människor med olika bakgrund och i olika skeden av livet kan vända sig. Vi menar att rekryteringen till högskolan behöver bli bredare och att allt fler grupper i samhället behöver få förutsättningar att fullfölja sina studier och ta med sig sina erfarenheter ut i arbetslivet eller inom akademin.En snabb jämförelse mellan och andra länder visar att är ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Så har det varit, och det finns en god uppslutning bakom detta i . Det är mycket bra.Trots det kan vi notera olika svårigheter. Ett problem är de stora studieskulderna. skrev i sin rapport 2012: "har dessutom bland världens mest skuldsatta studenter. 2010 hade drygt 114 000 personer ärenden hos Kronofogden på grund av obetalda studielån. "Oavsett vad det beror på är det viktigt att verka för att förändra detta. En mer jämn fördelning av bidragsdelen och lånedelen i studiemedlet är något som vi bör sträva efter. När studiemedlet ökar nästa gång bör det vara bidragsdelen som går upp, menar vi i Miljöpartiet.Herr talman! driver en politik där det ska vara enkelt att vara förälder och student . Vi har länge drivit frågan om ett extra tillägg i studiemedlet för studenter som har barn. Vi välkomnar att regeringen höjer det extra tillägget med för studenter som har barn.Men det räcker inte. I vår budget finns det utrymme för ytterligare medel för de studenter som har barn. Vårt alternativ är att höja extratillägget med i stället för regeringens 50. För detta avsätter vi i vår budget. Bildandet av familj ska inte få vara ett hinder för den egna bildningen.Herr talman! Ett modernt samhälle behöver en välfungerande högre utbildning. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera detta är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. I det sammanhanget är studiemedlet viktigt. Studiemedelssystemet är viktigt även för att skapa incitament för dem i samhället som inte har tillräcklig utbildningsnivå, detta för att kunna komma in på arbetsmarknaden, att kunna läsa in behörighet, att skaffa rätt kompetens för ett jobb som man vill söka eller för att utvecklas vidare.Vi menar att tröskeln för att komma tillbaka till skolan måste bli lägre för den grupp unga som står längst ifrån arbetsmarknaden. tror på ett utbildningssystem som präglas av öppna dörrar, där fler får en ärlig chans att komma in, lyckas och därmed kunna bidra till samhällsutvecklingen.Studiemedelssystemet ska stötta den visionen. Det ska ge förutsättningar för att människors socioekonomiska status inte ska spela roll för huruvida de kan läsa in sin gymnasiekompetens eller studera vidare på högskolan.Herr talman! En annan viktig aspekt som jag vill beröra är att de regler som vi sätter upp styr inte bara förutsättningarna för studenterna utan också förutsättningarna för utbildningarna som helhet. Dagens studiemedelsregler gör det svårt för högskolorna att lägga upp en kurs på något annat sätt än det antal veckor som det går att få studiemedel för. Det går inte att lägga upp planeringen efter nya pedagogiska rön och låta studenterna ta sina poäng i en annan fart eller låta kursen sträcka sig en bit in . Då ställer nämligen studiemedlet till det för studenterna. Vi menar att studiemedelssystemet ska vara flexibelt nog att följa högskolorna och utvecklingen av högskoleutbildningarna, inte tvärtom.Med det sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till vårt särskilda yttrande. brottas med hög arbetslöshet. Särskilt på ungdomssidan är siffrorna alarmerande. Till detta kommer att många företag har varslat om ännu fler uppsägningar. Detta kommer med all sannolikhet att leda till att arbetslösheten stiger ännu mer, i alla fall på kort sikt.Men trots arbetslösheten finns det fortfarande arbetstillfällen i landet, arbetstillfällen som är svåra att tillsätta på grund av dålig matchning av arbetskraften. För att förbättra matchningen av arbetskraften gentemot de arbetstillfällen som trots allt finns behövs en satsning på fler yrkeshögskoleplatser. har nämligen visat sig mycket bra på att matcha utbildning med de lediga arbeten som finns.I budgetförslag har vi avsatt medel för 4 000 nya elevplatser på . Det är också det antal som Myndigheten för har meddelat att de klarar av organisatoriskt. Det är nämligen inte det organisatoriska som är begränsningen med fler platser. Begränsningen ligger i de ekonomiska ramar som regeringen har gett myndigheten.De nya platser som vi sverigedemokrater budgeterat för skulle kraftigt bidra till att öka matchningen på arbetsmarknaden och därigenom minska arbetslösheten.