bet · H001MJU2 · 2012-12-05 00:00:00 — Bland annat nämns behovet av en förbättrad samsyn om målbilder och prioriteringar inom skogssektorn. Den pågående dialogen mellan sektorns intressenter som samordnas av väntas leda till en sådan samsyn. Detta arbete är väsentligt och ska fullföljas. 1:2 Insatser för skogsbruket Anslaget används för att täcka kostnader för stöd enligt förordningen (2010:1879) om stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget används också för att täcka kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget används även till att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2015 samt 20162017. Nyttjandet av skogen måste ske genom hållbart brukande och kombineras med skydd av värdefulla områden. Regeringen förstärker insatserna för skydd av skog (se även utg.omr. Genom insatserna ges möjlighet att utveckla sitt arbete med att teckna naturvårdsavtal. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 2013 och 20142016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 3 i denna del bör anslaget förstärkas med för att hejda förlusten av biologisk mångfald. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. Även i partimotion 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 34 del 2 i denna del framhålls detta. föreslår att anslaget höjs med för åtgärder och skydd av värdefull natur (partimotion 2012/13:MJ456 av m.fl. i denna del). Anslaget används för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningskostnader. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Anslaget används för statens bidrag till veterinär fältverksamhet och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för distriktsveterinärerna. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Anslaget används för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll. Insatser ska begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Anslaget används även till djurskyddsfrämjande åtgärder för bl.a. djurhållning och skötsel av djur. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2013 för stöd för vissa kostnader i samband med kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt. Av samma anledning föreslås anslaget tillföras 2014, 2015 och 2016 och 2017. Regeringen föreslår att som används för drift av djursjukdatasystemet Vet@ förs till anslaget 1:8 . Vidare föreslår regeringen att som används för Honungsprogrammet förs till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. Regeringen föreslår att anvisas anslaget . 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Anslaget används för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden den 1 juli30 juni. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion 2012/13:MJ453 (MP) yrkande 3 i denna del anförs att anslaget bör höjas med för att ge möjlighet till både ökande ersättningar vid viltskador och förebyggande åtgärder, som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren. Enligt partimotion 2012/13:MJ456 (V) i denna del bör anslaget förstärkas med . I kommittémotion 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att fler organisationer bör få ta del av de årliga anslagen från Viltvårdsfonden. Fördelningen vid utbetalningen av fondens medel bör därför ses över ur det perspektivet. I såväl kommittémotion 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 6 som motion 2012/13:MJ295 av m.fl. (S) framhålls att systemet för ersättning till samebyar för rovdjursskador måste ses över mot bakgrund av ett ökat rovdjurstryck från framför allt björn. Av utskottets betänkande 2011/12:MJU2 framgår att regeringen beslutar om hur mycket medel som ska betalas ut ur Viltvårdsfonden efter ansökan av myndigheter och organisationer. I proposition 1999/2000:73 om jaktens villkor redogörs för vilka principer som bör gälla för bidragsgivningen ur fonden. Där framhålls att organisationer som på olika sätt lägger ned ett värdefullt arbete inom ramen för viltvården bör ha möjlighet att få bidrag ur fonden. Bidragen bör kunna lämnas efter ansökan och då för särskilda preciserade arbetsuppgifter som bedöms angelägna inom viltvården. När det gäller systemet för samernas ersättning för rovdjursskador anförs i propositionen att det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Vidare framhålls att regeringen ser behovet och vikten av ett levande samiskt kultur- och samhällsliv och en konkurrenskraftig rennäring som ger försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt i enlighet med de samiska kulturvärdena och traditionell kunskap om brukandet av de biologiska naturresurserna. Politiken ska också bidra till ett starkt och utvecklat samiskt näringsliv med rennäringsföretag som har framtidstro. I propositionen anförs också att den regionaliserade förvaltningen av rovdjuren som bl.a. innebär att vissa licens- och skyddsjaktsbeslut numera delegeras till länsstyrelserna är en viktig del av den svenska rovdjurspolitiken. Delegeringen ska vara baserad på rovdjursstammarnas utveckling i länet. finns rapporter om att det ökade rovdjurstrycket i renskötselområdet, särskilt i vissa samebyar, ger betydande problem för renskötseln. gör bedömningen att rennäringen är den näring som drabbas hårdast av rovdjurens predation sett till antalet angripna djur. har genom att ratificera ett antal internationella konventioner förpliktat sig att respektera den samiska folkgruppen som ett urfolk. För samerna är rennäringen av central betydelse för den samiska kulturens fortlevnad. Jakt, såväl skyddsjakt som annan jakt, är ett av flera medel som behövs för att hantera denna problematik. I propositionen framhålls därför att det mot denna bakgrund är angeläget att myndigheter särskilt tar hänsyn till risken för skador på renar och att snabba och effektiva skyddsjaktsbeslut prioriteras i renskötselområdet. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. används anslaget även för statistik inom jordbruksområdet samt för EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistik. Anslaget används även till djursjukdatasystem . får disponera intäkterna från avgifter inom områdena tillsyn, djur, växt och utsäde. får även disponera intäkterna från avgifter som kommer från vattenhushållning, köttklassificering, laboratorieundersökningar av utsäde, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalys av foder- och kvarnspannmål. Med anledning av att den nya jordbruks-, fiskeri- och landsbygdspolitiken kommer att träda i kraft behöver förbereda och införa nya system för de nya stöden. anslag ökas därför med 2013 och 2014 och med 2015 och 2016. ska anslaget enligt förslaget användas för statistik inom jordbruksområdet samt för EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistik. Regeringen föreslår att från anslaget 1:17 Livsmedelsstatistik och från anslaget 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten förs över till anslaget 1:8 . Anslaget ska enligt förslaget användas även till djursjukdatasystem . För denna uppgift föreslås föras från anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder till anslaget 1:8 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion 2012/13:MJ453 yrkande 3 i denna del att anslaget förstärks med sammanlagt , varav anslås för arbete med framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser och för arbetet med djurskydd. vill stärka arbetet för djuren och föreslår i partimotion 2012/13:MJ456 i denna del att anslaget bör öka med för att inrätta en djurskyddsombudsman. Ombudsmannens uppgift ska vara att verka för en god etisk grund inom all verksamhet som inbegriper djur, utvärdera djurskyddskontroller, ta fram artkaraktäristika och göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. Motionärerna vill utforma en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök samt inrätta ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine [ersätt, minska, förfina]) för detta syfte. Vidare ska statistiken om djurförsök uppdateras. I kommittémotion 2012/13:MJ312 av m.fl. (V) yrkande 1 framhålls att en djuretisk ombudsman bör inrättas. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU2) att i utvärdering av miljömål 2008 Miljömålen nu är det bråttom! föreslogs bl.a. att delmålet om växtgenetiska resurser och inhemska husdjursraser revideras och delas upp i två delmål: ett om odlad mångfald med målår 2015 och ett om husdjursgenetiska resurser med målår 2020. Vidare föreslogs ett nytt delmål om åkerlandskap med målår 2020. Vid behandlingen av regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål För ett effektivare miljöarbete godkände en ny målstruktur för miljöarbetet (bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Utskottet framhöll att miljömålssystemet ska bli effektivare genom att man och i organisation skiljer uppföljning och utvärdering från uppgiften att utveckla strategier med nya etappmål, styrmedel och åtgärder. får ett utökat ansvar för att samordna myndigheternas miljömålsuppföljning och avvecklas som ett råd inom . I stället bör redovisa en bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Minst en gång varje mandatperiod redovisar en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen. Den parlamentariska miljömålsberedningen (M 2010:04) har i uppgift att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder på uppdrag av regeringen. Beredningen ska hantera frågor som kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet (dir. 2010:74). Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. överlämnade beredningen delbetänkandet Förslag till etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34, dir. 2010:135). I betänkandet redovisas bl.a. förslag till etappmål för biologisk mångfald. Regeringen beslutade om reviderade preciseringar till samtliga miljökvalitetsmål, förutom till Begränsad klimatpåverkan, och om sammanlagt 13 etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald (M2012/1171/Ma). De beslutade preciseringarna grundar sig i huvudsak på förslag från berörda myndigheter som redovisades i på ny grund (Rapport 6420) och etappmålen grundar sig på Miljömålsberedningens förslag i betänkandet Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34). Enligt beslut (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) ersätter de beslutade etappmålen tidigare delmål. Med regeringens beslut om en första uppsättning etappmål finns det nu sammanlagt 14 etappmål i miljömålssystemet. Ett etappmål om utsläpp av växthusgaser till infördes då beslutade att det nationella klimatmålet ersätts med ett etappmål med samma lydelse. Med de nya etappmålen och preciseringarna ges en vägledning till länsstyrelser, myndigheter, kommuner och näringsliv om viktiga prioriteringar för det fortsatta miljöarbetet. Beredningen redovisade i sitt betänkande om förslag till strategi för en giftfri miljö (SOU 2012:38) förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Beredningen har i uppdrag att lämna förslag till en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning som ska slutredovisas (dir. 2011:91). Beredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2012:15) med en problemanalys och en plan för framtagandet av strategin med en tidsplan för rapportering. Beredningen har även i uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen och hållbar vattenpolitik som ska slutredovisas (dir. 2012:95). När det gäller frågan om husdjursgenetiska resurser har utskottet fått följande uppgifter från Landsbygdsdepartementet. Det framgår av FAO:s rapport of the for Food and Agriculture (2007) att en husdjursras, främst bland fåglar, har gått förlorad och att av världens husdjursraser riskerar att utrotas. Den genetiska mångfalden hos våra husdjursraser minskar således. En global handlingsplan för husdjursgenetiska resurser antogs vid FAO:s internationella konferens om djurgenetiska resurser 2007 i Interlaken, . Medlemsländernas åtaganden i deklarationen syftar till att höja medvetenheten om vikten av de djurgenetiska resurserna inom livsmedel och jordbruk globalt och att främja både livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling. har utarbetat en nationell handlingsplan för en långsiktigt uthållig förvaltning av svenska husdjursgenetiska resurser som är avsedd att användas både i det praktiska bevarandearbetet och som underlag vid ansökan om medel för olika forskningsinsatser. Handlingsplanen är framtagen tillsammans med rasföreningar, avelsorganisationer, universitet, djurparker, museer och (), som ett led i ett uppdrag som fått från regeringen att ta fram ett förslag till ett nationellt program för bevarande, utveckling och framtida nyttjande av de husdjursgenetiska resurserna. Syftet med handlingsplanen är att hindra vidare förlust av husdjursgenetiska resurser och på så sätt trygga livsmedelsproduktionen samt att bevara det kulturarv som våra husdjursraser utgör. Handlingsplanen beskriver de nationella husdjursgenetiska resurserna och redogör för hur på ett hållbart sätt ska bevara och nyttja resurserna. De aktörer som arbetar med förvaltning av landets husdjursgenetiska resurser beskrivs. Planen identifierar även de medel som finns för att bevara de husdjursgenetiska resurserna och vilka medel som behövs för att detta ska kunna genomföras när det gäller både ekonomi och kompetens. Enligt 3 § förordningen (2009:1464) med instruktion för ska myndigheten säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård och säkerställa ett gott djurskydd. Som regeringen anfört är pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU. Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke och ansvarstagande för miljö och djur och av hög etik. Djurskydd har varit en prioriterad fråga som drivit i EU. Arbete inom djurskyddsområdet har skett inom EU. har ministerrådet antagit slutsatser gällande kommissionens meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 20122015 och kommissionens rapport om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. har arbete pågått inom EU i samband med genomförandet av en antagen gemensam lagstiftning inom djurskyddsområdet. Vidare finns hög kompetens på området i . Den svenska djurskyddslagstiftningen ses över. Ett led i arbetet har varit att tillsätta en särskild utredare med uppgift att modernisera och vidareutveckla lagstiftningen. Utredarens betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) har överlämnats till regeringen, remissbehandlats och bereds i . Enligt utredningsbetänkandet är det viktigt att djurskyddslagstiftningen vilar på en tydlig etisk grund och har en stark förankring i samhället (jfr bet. 2011/12:MJU21). En djurhållning måste enligt utredarens mening ge en god djurvälfärd om den ska anses vara etiskt acceptabel. Med djurvälfärd avser utredaren såväl hälsa och biologisk funktion som beteendebehov och känslor. En god djurvälfärd innebär alltså sammanfattningsvis att djuren mår bra såväl fysiskt som psykiskt. I betänkandet föreslås en ny djurskyddslag och en ny djurskyddsförordning. Förslaget innebär att detaljeringsgraden i lagen och förordningen sänks och mer detaljerade bestämmelser flyttas till djurskyddsföreskrifter, där de kan uppdateras och justeras i takt med ny forskning och utveckling. Vidare föreslår utredaren att djurskyddsföreskrifter ses över för att sänka detaljeringsgraden. Som redovisas i budgetpropositionen ansvarar länsstyrelserna för djurskyddskontrollen. De övertog då ansvaret för kontrollen från kommunerna. Statskontoret gjorde på regeringens uppdrag en utvärdering av om reformen ledde till att de uppsatta målen om en mer likvärdig, effektiv och rättssäker kontroll nåddes. Statskontoret konstaterade att djurskyddskontrollerna har utvecklats och att de nu håller en högre kvalitet än före förändringarna i kontrollansvaret. Vidare har kontrollverksamheten blivit mer likvärdig och mer träffsäker sedan ansvaret överfördes till länsstyrelserna. Även regeringen bedömer att stora delar av målen med överföringen av kontrollansvaret till länsstyrelserna har nåtts. Andelen kontroller som sker på grund av en anmälan är fortsatt hög, men har andelen kontroller som baseras på en riskvärdering ökat. genomfördes totalt 14 500 djurskyddskontroller, av de kontrollerade checklistorna avsåg kontrollobjekt som valts utifrån riskvärderingskriterier. Huvuddelen av besluten om omhändertagande rör sällskapsdjur medan djurförbuden oftast är utformade att omfatta alla djurslag. och länsstyrelserna har genomfört särskilda insatser för att åstadkomma en effektiv och likvärdig djurskyddskontroll. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU2) att har inrättat ett djurskyddsråd, vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor. Rådet ska fungera som ett rådgivande organ i djurskyddsfrågor och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Rådet kan initiera möten, seminarier och undersökningar samt ta initiativ till djurskyddsfrämjande åtgärder och föreslå handlingsplaner. I rådet ingår representanter för bl.a. , , länsstyrelser, djurskyddsorganisationer, branschorganisationer och . Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet kan det bli aktuellt med mindre ändringar i sammansättningen av djurskyddsrådet i samband med att en översyn nu görs av rådets arbete. Utskottet vill i detta sammanhang också redovisa uppgifter från Landsbygdsdepartementet om regeringens arbete inom EU med djurskyddsfrågor. De nu gällande gemensamma bestämmelserna om djurtransporter finns i rådets förordning 1/2005/EG om skydd av djur under transport. Mot bakgrund av den rapport om effekterna av de nu gällande bestämmelserna om djurtransporter som kommissionen antog , har djurtransportfrågan diskuterats i rådsarbetsgrupper samt i jordbruks- och fiskerådet . Enligt kommissionens rapport har förordningen haft en positiv effekt på djurskyddet, men delar av förordningen anses inte förenliga med aktuella vetenskapliga rön på området och förordningens bestämmelser följs inte heller fullt ut. Rapporten innehåller förslag till åtgärder för att förbättra genomförandet av de nu gällande bestämmelserna men saknade förslag om ändringar i det nu gällande regelverket. Enligt Landsbygdsdepartementet har regeringen arbetat för att få till stånd konkreta förordningsändringar för att öka skyddet för djur under transport. , och några andra medlemsstater, förespråkar sådana förordningsändringar men vi befinner oss i en minoritet i rådet. Majoriteten av medlemsstaterna bedömer, i likhet med kommissionen, att det är viktigare att genomföra de gällande bestämmelserna på ett bättre sätt i hela unionen. enades rådet om gemensamma slutsatser om den nämnda rapporten och kommissionens djurskyddsstrategi 20122015. Vad gäller djurskyddsstrategin var regeringen nöjd med slutsatserna som innehöll flera punkter som är viktiga från djurskyddssynpunkt. Regeringen lämnade en deklaration om djurtransporterna i samband med att rådslutsatserna antogs. I deklarationen klargjorde regeringen att den är besviken över att rådet inte kunnat enas om förslag som tydligt stärker skyddet för djur som transporteras. Regeringen pekade särskilt på behovet av att regelverket löpande uppdateras i enlighet med aktuella forskningsrön och behovet av att begränsa transporttiderna för djuren. Behovet av att begränsa transporttiderna är särskilt viktigt för slaktdjuren och för icke avvanda djur. När det gäller slaktdjur vill regeringen att transporttiden begränsas till maximalt . planerar att anta en resolution om djurtransporter . Frågan om 3R-center behandlas i detta betänkande under avsnittet Nya anslag. 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar Anslaget används för kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Åtgärder för ett behovsanpassat växtskydd i ett förändrat klimat omfattas. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Slutligen används anslaget för kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Från anslaget utbetalas gårdsstöd, restutbetalningar av handjursbidrag avseende tidigare stödår, stöd för kontrakterad stärkelsepotatis och stöd för kvalitetscertifiering. Stöden är gemensamma för hela EU och finansieras från EU-budgeten. För att få gårdsstöd måste brukarna förutom att bruka marken även ha stödrätter för motsvarande areal jordbruksmark. Ett villkor för fullt utbetalt stöd är att de s.k. tvärvillkoren är uppfyllda. Bidragen är begränsade i takbelopp i euro på nationell nivå. Anslaget används även för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Nivån på anslaget justerades på grund av en ny beräkningsmetod för anslaget.