bet · GZ01SoU7 · 2012-01-23 00:00:00 — 2011/12:SoU7 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:34 om rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg som överlämnats till med anledning av information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? (RiR 2011:19). Ingen motion har väckts i anledning av skrivelsen. Vidare behandlas fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet välkomnar granskning av de statliga insatserna för att vårdpersonal ska ha tillgång till all relevant patientinformation vid rätt tillfälle. Utskottet har noterat att regeringen tagit initiativ till en rad insatser inom statens ansvarsområde där strategin Nationell eHälsa utgör det enskilt största initiativet. Utskottet har vidare noterat att regeringen beslutat om eller har för avsikt att besluta om ytterligare utredningar och uppdrag, om utveckling av samarbetet inom Nationell eHälsa samt om förbättrad statlig styrning. Utskottet kommer att följa och ta del av redovisningen av uppdragen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns en reservation (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg 2011/12:So228 av (S), 2011/12:So276 av (M), 2011/12:So279 av (S), 2011/12:So439 av (KD) och 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation (S, MP, V) Regeringens skrivelse 2011/12:34 lägger skrivelse 2011/12:34 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S), Shadiye Heydari (S) och (C). Ärendet och dess beredning I skrivelse 2011/12:34 om rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? (RiR 2011:19). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av rapporten. Med anledning av skrivelsen har det inte väckts någon motion. I detta sammanhang behandlar utskottet fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Vid utskottets sammanträde informerade riksrevisor och medarbetare om information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? (RiR 2011:19). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av rapporten. Regeringen delar bedömning att det finns behov av att se över patientdatalagen och annan berörd lagstiftning i syfte att utreda hur ett effektivt utbyte av information mellan och hälso- och sjukvården kan säkerställas. Regeringen delar också bedömning att samarbetet inom strategin Nationell eHälsa behöver förtydligas och delvis ges en ny inriktning. Regeringen avser att förordna en särskild utredare med uppdrag att med beaktande av integritetsaspekterna utreda och lämna förslag till en mer sammanhållen och ändamålsenlig informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. Inom ramen för regeringens satsning på insatser för att samordna vård av och omsorg om de mest sjuka äldre har regeringen beslutat om ett uppdrag till att tydliggöra rättsläget kring informationsutbyte inom äldreomsorgen. Vidare har regeringen förordnat en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas. Regeringen har gett i uppdrag att ta ett nationellt samordningsansvar för en ändamålsenlig och strukturerad dokumentation samt att underlätta för vårdgivare och utförare inom att införa och använda en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk. har också fått i uppdrag att i nära samarbete med Kommuner och Landsting, nedan kallat SKL, och andra berörda aktörer vidareutveckla den nationella informationsstrukturen och det nationella fackspråket för . har vidare fått i uppdrag att utforma och ansvara för den samlade uppföljningen av Patientsäkerhetssatsning 2011, en överenskommelse mellan staten och SKL om prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera överenskommelsen mellan staten och SKL om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom område. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2011/12:34 till handlingarna. avslår fem motionsyrkanden om Nationell eHälsa från den allmänna motionstiden . Jämför reservation (S, MP, V). (RiR 2011:19) har granskat om de statliga insatserna effektivt har bidragit till målet att behörig vårdpersonal ska ha tillgång till rätt patientinformation vid rätt tillfälle genom elektronisk direktåtkomst. centrala iakttagelser och slutsatser Granskningen har enligt rapporten resulterat i följande centrala iakttagelser och slutsatser: Regeringen har skapat förutsättningar för vårdpersonal att få elektronisk direktåtkomst till patientinformation hos andra vårdgivare, men vägledningen för att tillämpa lagen har varit otillräcklig. Patientdatalagen har gjort det möjligt för vårdpersonal att, med patientens samtycke, ta del av patientinformation hos andra vårdgivare genom elektronisk direktåtkomst. Vårdgivare uppger dock att de saknat stöd vid tolkning av lagen, vilket skapat problem i tillämpningen. De föreskrifter som tagits fram av uppfattas inte som tillräckliga av landstingen. Både och Datainspektionen utövar tillsyn över patientens integritet dock utifrån olika perspektiv och tillsynsrollerna riskerar därför att bli överlappande. Det är fortfarande inte möjligt att utbyta information med den kommunala omsorgen. Granskningen visar att det är först som regeringen påbörjat arbetet med att se över behovet av ett utbyte av information mellan hälso- och sjukvården och den kommunala omsorgen. Kommunernas delaktighet i arbetet för att möjliggöra informationsutbyte har varit begränsad trots att deras medverkan betonades tidigt i arbetet. En viktig patientgrupp omfattas inte av patientdatalagen. Det är inte möjligt för beslutsoförmögna att ingå i en sammanhållen journalföring. Hanteringen av samtycke för utbyte av patientinformation för beslutoförmögna regleras inte i patientdatalagen. Vårdens organisering är avgörande för informationsutbytet. Regeringen har som ambition att öka andelen privata aktörer inom vård och omsorg. Med flera aktörer blir det allt viktigare att säkerställa ett effektivt utbyte av information över organisationsgränserna. Det har i granskningen framkommit att organiseringen av vården får konsekvenser för hanteringen av patientinformation. Otydliga uppdrag när det gäller nationella projekt. har utvecklat en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk för vård och omsorg. saknas det en klar ansvarsfördelning för förvaltningen av den nationella informationsstrukturen. Det är inte heller klarlagt hur det nationella fackspråket och den nationella informationsstrukturen ska spridas till vård och omsorg. Den valda samverkansformen mellan statliga och kommunala aktörer leder till svårigheter att driva arbetet framåt mot det gemensamma målet. Regeringen har valt att tillsammans med kommuner och landsting och privata aktörer ta fram en gemensam strategi där en av målsättningarna är att behörig vårdpersonal genom it-stöd ska ha tillgång till rätt patientinformation vid rätt tillfälle. granskning har visat att ingen aktör har det övergripande ansvaret för resultatet av det gemensamma arbetet. Detta har lett till otydligheter och samordningsproblem. Granskningen har tydligt visat på behovet av en effektiv samordning mellan de olika insatserna för att nå målet om rätt information vid rätt tillfälle. Om insatserna inte koordineras på ett ändamålsenligt sätt riskerar nyttan av respektive insats att gå förlorad. rekommendationer till regeringen och i en särskild redovisning till rapportera om de resultat som har uppnåtts inom strategin samt analysera om det finns behov av att ge samarbetet en tydligare struktur och inriktning, nya förutsättningar för en mer transparent finansiering och ett tydligare ansvar för tidsplaneringen analysera de konsekvenser som det ökande antalet privata vårdgivare får för målet att behörig personal ska ha rätt information vid rätt tillfälle och överväga om det behövs någon ytterligare lagreglering följa upp begränsningar i patientdatalagen och svårigheter i tillämpningen samt överväga behovet av författningsändringar utreda och lämna förslag på hur ett effektivt utbyte av patientinformation mellan den kommunala omsorgen och hälso- och sjukvården kan säkerställas. rekommenderar att efter samråd med Datainspektionen utarbeta tydligare och mer heltäckande föreskrifter och riktlinjer för den praktiska tillämpningen av patientdatalagen. rekommenderar också och Datainspektionen att samarbeta i tillsynen av informationshantering och informationssäkerhet inom hälso- och sjukvården för att undvika motstridiga beslut. Den nationella it-strategin som beslutades av regeringen (skr. 2005/06:139) fick en ny inriktning 2010 och ändrade namn till Nationell eHälsa strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Fokus ligger enligt regeringen på införande, användning och nytta av teknik inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, snarare än på den tekniska utvecklingen i sig. I strategin ingår sex insatsområden som skapar en struktur för hur det gemensamma arbetet ska bedrivas. Varje organisation svarar för att utarbeta en handlingsplan för hur strategin ska tillämpas och införas i den egna verksamheten samt sätta konkreta och tidsatta mål för när målen ska vara uppfyllda. Insatsområdena är 1) e-tjänster för tillgänglighet och medbestämmande, 2) användbar och tillgänglig information, 3) kunskapsstyrning, innovation och lärande, 4) teknisk infrastruktur, 5) informationsstruktur, terminologi och standarder samt 6) lagar och regelverk. Regeringen understryker att strategin Nationell eHälsa är en samarbetsform som leds av regeringen () tillsammans med , , Famna och Vårdföretagarna. Visionen för strategin är att rätt aktör inom hälso- och sjukvården och har tillgång till rätt information vid rätt tillfälle, i syfte att åstadkomma säkrare insatser av högre kvalitet och konkret nytta för tre målgrupper: individ, personal och beslutsfattare. Regeringens bedömning av iakttagelser uppnådda resultat med nytta för individen, personal och beslutsfattare Regeringen framhåller att det är angeläget att tydligt kunna redovisa resultat av gjorda insatser, men att det bör påtalas att eHälsa handlar om att skapa strukturer som förändrar verksamhetens arbetssätt. När det gäller nytta för individen hänvisar regeringen i skrivelsen till regeringens och SKL:s samarbete kring utvecklingen av en nationellt samordnad och kvalitetssäkrad sjukvårdsrådgivning via internet och telefon genom tjänsterna (numera ), som inkluderar Ungdomsmottagningen på nätet (), och det nationella kortnumret 1177. Regeringen har beviljat i samverkan (Cehis) och medel för att utveckla en nationell plattform för personliga e-tjänster för invånare och patienter inom hälso- och sjukvård. När det gäller nytta för personal och beslutsfattare hänvisar regeringen till de två uppdrag kring projekten informationsstruktur och Nationellt fackspråk för vård och omsorg som genomförts av . Regeringen hänvisar vidare till arbetet med en nationell patientöversikt (NPÖ), som syftar till att göra det möjligt för behörig vårdpersonal att med patientens samtycke ta del av journalinformation som registrerats hos andra vårdgivare. Målet är att NPÖ /13 ska vara infört i samtliga landsting och vara möjligt att använda i betydande utsträckning för kommunikation mellan landsting, kommuner och privata vårdgivare. Landstingens och kommunernas arbete Enligt regeringen beslutade samtliga landsting att följa den dåvarande nationella it-strategin och att gemensamt avsätta medel, ca , för utveckling av främst gemensam infrastruktur. Finansieringen har för perioden 20102012 utökats till ca som Cehis inrättats 2009 för att koordinera landstingens e-hälsosamarbete. Landstingen arbetar enligt regeringen kontinuerligt med att genomföra de aktiviteter som ingår i de gemensamma treåriga handlingsplanerna som fastställs av Cehis. Landstingens it-samarbete sker i samverkan med kommunerna och de privata företagen inom vård och omsorg. Enligt verksamhetsberättelsen från Cehis har flertalet av de utvecklingsprojekt som initierades 20072009 och som regeringen delfinansierat införts och övergått i förvaltning. Det gäller exempelvis Säkra tjänster (autentisering, inloggning, samtyckeshantering enligt patientdatalagen m.m.), Nationell patientöversikt (NPÖ), Svensk informationsdatabas för läkemedel (SIL) och invånartjänster i form av 1177 sjukvårdsrådgivningen med tillhörande webbplats och Mina vårdkontakter (med möjlighet till att bl.a. boka tid hos läkare) samt Umo ungdomsmottagningen på nätet. Landstingens arbete med eHälsa följs av den s.k. SLIT-gruppen som består av landstingens it-chefer och it-strateger. Enligt regeringen bedriver SKL ett samordningsarbete inom kommunsektorn. Syftet är att fortsätta att utveckla it-användningen och stärka samordningen såväl inom kommunsektorn som i relation till landstingen. Under det svenska EU-ordförandeskapet förde regeringen upp e-hälsa som en del av det europeiska arbetet. En statssekreterargrupp på EU-nivå för e-hälsa har bildats och ett ehälsonätverk (eHealth network) med sin grund i patientrörlighetsdirektivet är under bildande. Grupperingen eHealth Governance Initiative (EHGI) har bildats i syfte att medlemsländerna på en europeisk nivå ska få stärkt samarbetsstöd samt tillsammans kunna arbeta med frågan kring förbättrad hälsa för europeiska medborgare samt hållbara system för att stödja detta. I syfte att öka patienters säkerhet och trygghet vid vård och behandling i annan medlemsstat har arbetat aktivt inom ett europeiskt pilotprojekt, epSOS (Services for European Patients). är medlem i den internationella organisationen () som arbetar med att skapa och förvalta en internationell terminologi för vården, benämnd Snomed CT. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen delar bedömning att det finns behov av att se över patientdatalagen och annan berörd lagstiftning i syfte att utreda hur ett effektivt utbyte av information mellan och hälso- och sjukvården kan säkerställas. Regeringen avser därför att förordna en särskild utredare med uppdrag att med beaktande av integritetsaspekterna utreda och lämna förslag till en mer sammanhållen och ändamålsenlig informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. Regeringen har, inom ramen för regeringens satsning på insatser för att samordna vård av och omsorg om de mest sjuka äldre, beslutat om ett uppdrag till att tydliggöra rättsläget kring informationsutbyte inom äldreomsorgen.1[ Regeringens beslut , dnr S2011/5885/FST (delvis).] ska efter samråd med Datainspektionen och SKL i en handbok tydliggöra rättsläget kring vilken information som får bytas mellan vilka verksamheter, professioner och huvudmän, mellan dessa och den enskilde samt hur detta får gå till och under vilka förutsättningar. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att förordna en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas (dir. 2011:25). Utredningen, som antagit namnet (S 2011:03), ska bl.a. föreslå hur vården kan ges på mer likvärdiga villkor, hur patientens valmöjligheter i vården kan stärkas ytterligare, hur informationsutbytet mellan patient och vårdgivare kan underlättas och utvecklas samt föreslå praktiska och tekniska lösningar som möjliggör för patienten att utöva sin rätt att spärra hela eller enskilda delar av den egna journalen för andra vårdenheter. Utredaren ska också lämna förslag till en ny patientlagstiftning där bestämmelser med betydelse för patientens ställning samlas. Arbetet ska redovisas i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . Regeringen har gett i uppdrag att ta ett nationellt samordningsansvar för en sådan ändamålsenlig och strukturerad dokumentation samt att underlätta för vårdgivare och utförare inom att införa och använda en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk.2[ Regeringens beslut , dnr S2011/986/FST (delvis).] I uppdraget ingår att ska förbereda för att etablera och driftsätta en organisation för en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk inom hälso- och sjukvården och samt utarbeta ett arbetssätt för den nationella samordning som följer av detta uppdrag. ska med stöd av en extern aktör beräkna vad den nya samlade organisationen kostar samt lämna förslag på hur det fortsatta samordnings- och förvaltningsuppdraget närmare ska definieras och avgränsas. har också fått i uppdrag att i nära samarbete med SKL och andra berörda aktörer vidareutveckla den nationella informationsstrukturen och det nationella fackspråket för . Målsättningen är att skapa förutsättningar för nationell enhetlighet i fråga om informationshantering inom och närliggande områden inom hälso- och sjukvården.3[ Regeringens beslut , dnr S2011/986/FST (delvis).] tar fram en modell för strukturerad och enhetlig dokumentation inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera överenskommelsen mellan staten och SKL om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom område.4[ Regeringens beslut , dnr S2011/986/FST (delvis).] Statskontoret ska bl.a. följa upp och utvärdera i vilken utsträckning överenskommelsen bidrar till att förbättra förutsättningarna för att arbeta evidensbaserat och att använda informationsteknik. Statskontoret ska lämna årliga delrapporter och slutredovisa uppdraget . Slutligen har regeringen gett i uppdrag att utforma och ansvara för den samlade uppföljningen av Patientsäkerhetssatsning 2011, en överenskommelse mellan staten och SKL om prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen.5[ Regeringens beslut , dnr S2010/9220/HS (delvis), samt , dnr S2011/5826/FST (delvis).] Utveckling av samarbetet inom Nationell eHälsa Regeringen konstaterar att strategin Nationell eHälsa, som skapar en struktur för hur det gemensamma arbetet med it-stöd och e-tjänster ska bedrivas, utgör en form av statligt initierad styrning. Regeringen delar bedömning att samarbetet inom strategin behöver förtydligas och delvis ges en ny inriktning. har regeringen initierat en diskussion i den nationella ledningsgruppen för e-hälsa i syfte att klargöra och förtydliga vilken roll och vilka mandat gruppen bör och kan ha framgent. I ledningsgruppen ingår de aktörer som undertecknar strategin. har också strukturerat arbetet i den nationella samrådsgruppen, som inrättades 2009 i sin nuvarande funktion, på ett tydligare sätt med regelbundna och tematiska möten. I samrådsgruppen ingår ett drygt trettiotal aktörer, och gruppen är enligt regeringen en viktig arena för dialog och diskussion. Strategin Nationell eHälsa reviderades 2010. Regeringens ambition är att när strategin revideras nästa gång formulera mer konkreta mål för Nationell eHälsa samt mer konkret beskriva de nyttor som olika insatser inom ramen för Nationell eHälsa förväntas leda till. För att etablera en nationell ordinationsdatabas () samt påskynda införandet av elektroniska förskrivar- och expeditionsstöd inom hela hälso- och sjukvården och berörda delar av har regeringen inrättat en styrgrupp.6[ Regeringens beslut , dnr S2011/5826/FST (delvis).] Styrgruppen hanterar den nationella läkemedelsstrategins insatsområde för ordinationsprocessen. Gruppen leds av som tillsammans med SKL är beslutande parter och har utsett gruppens övriga ledamöter. Regeringen beslutade om rapporten i människans tjänst en digital agenda för . Syftet med den digitala agendan är att samla alla pågående aktiviteter i en horisontell sammanhållen strategi för att ta till vara alla de möjligheter som digitaliseringen erbjuder människor och företag. Agendan pekar ut behov av insatser inom fyra strategiska områden med utgångspunkt i användarens perspektiv: lätt och säkert att använda, tjänster som skapar nytta, infrastruktur samt it:s roll för samhällsutvecklingen. Regeringen anser att styrningen av statliga myndigheter har utvecklats . Inom område har översyner gjorts av myndigheternas regleringsbrev och instruktioner i syfte att förtydliga dokumenten och att tydliggöra dessas olika funktioner. Även formerna för exempelvis dialoger mellan och respektive myndighet har förtydligats och utvecklats. Tillsynen av hälso- och sjukvården och har samordnats hos . Hälso- och sjukvård och socialtjänst är verksamheter som på flera områden, t.ex. inom äldreområdet, psykiatrin, funktionsnedsättningsområdet, missbruksvården, barn- och ungdomsvården, rehabiliteringen etc., kräver väl samordnade och integrerade insatser från båda verksamheterna. En samordnad tillsyn kommer också att kunna bidra till att uppmärksamma och tydliggöra svagheter som finns i vårdkedjan mellan kommunernas och landstingens insatser, dvs. fokusera på gränssnitt mellan verksamheter och ansvarsområden. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera hur väl förändringsarbetet med tillsynsreformen uppfyller de syften, mål och intentioner med reformen som framgår av proposition 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn av . Statskontoret ska lämna årliga delrapporter och slutredovisa uppdraget till regeringen . Det finns enligt regeringen en tydlig strävan inom att utveckla styrningen av statliga myndigheter. Som en följd av denna strävan har det pågått ett arbete med att se över instruktioner och regleringsbrev för statliga myndigheter, att tydliggöra formerna för de återkommande dialogerna mellan myndighetschef och departement samt att förtydliga processen när regeringen ger statliga myndigheter i uppdrag att utföra olika insatser. Inom ansvarsområde arbetar Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01, dir. 2011:4). Utredningens uppdrag är att se över hur staten, genom sina myndigheter, ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssystem, med fokus på hälsofrämjande och förebyggande insatser i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet. Utredningen ska bl.a. lämna förslag på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter kan utformas samt på hur myndighetsstrukturen kan effektiviseras. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen ingår ett antal överenskommelser med SKL om insatser i och stimulansbidrag till hälso- och sjukvården och . En tydligare styrning av överenskommelserna har enligt regeringen skett genom att alltfler av de statliga bidragen till landsting och kommuner är prestationsbaserade. uppdrag att ta ett nationellt samordningsansvar för en ändamålsenlig och strukturerad dokumentation etc. redovisades för regeringen genom rapporten och strukturerad dokumentation underlag för nationell samordning och finansiering. Ett annat av uppdrag, att utforma och ansvara för den samlade uppföljningen av Patientsäkerhetssatsning 2011, en överenskommelse mellan staten och SKL om prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen, har i den del som handlar om överenskommelsen redovisats för regeringen . Redovisningen finns i rapporten 2011 uppföljning och samlad bedömning av utfall. När det gäller Styrgruppen för it och läkemedel skulle en handlingsplan som beskriver planerade insatser och leveranser ha lämnats till , men den är något försenad och beräknas vara klar .