bet · GZ01CU14 · 2012-03-20 00:00:00 — Motionären anser att reglerna inte medger tillräcklig flexibilitet i bostadsbyggandet. (KD) framhåller i motion 2011/12:C317 att de förändringar som genomförts under de i byggregler varit bra. Motionären anser emellertid att vissa mindre väl utformade regler fortfarande finns kvar och att därför bör tillkännage för regeringen att arbetet med att förenkla regelverket måste fortsätta (yrkande 2). Även i motion 2011/12:C383 av (C) framhålls att arbetet med att förenkla regelverken för bostadsbyggande måste fortsätta, särskilt i fråga om studentbostäder. Enligt motionären bör sådana bostäder undantas från flertalet av byggregler. I motion 2011/12:C299 av (M) föreslås att i ett tillkännagivande ska framhålla behovet av en översyn av vilka negativa effekter de samlade bostadsregleringarna har för nyproduktion av bostäder (yrkande 1). Byggande av bostäder omfattas av ett flertal författningar. De mest centrala är (2010:900) och plan- och byggförordningen (2011:338) samt de myndighetsförfattningar som utfärdar med stöd av dem. De aktuella motionerna tycks i första hand ta sikte på regler utfärdade av . byggregler BBR (BFS 2011:6 med ändringar) gäller vid uppförande och ändring av byggnader. I BBR anges minimikraven på byggnader vad gäller bl.a. tillgänglighet, bostadsutformning, brandskydd, hygien, hälsa, miljö, bullerskydd, säkerhet vid användning och energihushållning. byggregler innehåller i huvudsak s.k. funktionskrav, dvs. krav på vad som ska uppnås, men inte på hur detta ska uppnås. Byggreglerna har successivt genomgått relativt omfattande förändringar. De senaste ändringarna trädde i kraft . infördes också regler om ändring av byggnader i BBR. Dessa bestämmelser innehåller preciseringar av vad som redan tidigare gällde enligt lag och förordning. fattade regeringen beslut om att tillkalla en särskild utredare som ska se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i (dir. 2011:100). Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bygglagstiftningens bestämmelser om tekniska egenskapskrav och analysera vilka effekter tillämpningen av dessa krav samt kommunernas eventuella särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . har under genomfört en omfattande översyn av verkets byggregler, BBR. Detta arbete har inneburit att de olika avsnitten i regelsamlingen successivt har gåtts igenom och reviderats med syfte att utforma tydliga och verifierbara funktionskrav. I och med de regeländringar som trädde i kraft har i princip alla delar av byggreglerna nu varit föremål för en översyn som även inkluderat en omfattande remissbehandling. Mot denna bakgrund kan det inte anses vara motiverat att nu begära en ny allmän genomgång av regelsystemet. Däremot kommer sannolikt vissa delar av byggreglerna att behöva bli föremål för en fortsatt översyn till följd av den tekniska utvecklingen och de krav som myndighetsföreskrifterna ska tillgodose. Detta kan exempelvis gälla de energikrav som tas upp senare i detta betänkande. Även frågan om byggreglernas utformning och konsekvenser för studentbostäder, som tas upp i en av motionerna, har varit föremål för en översyn. Den resulterade i att de särregler som finns för denna boendeform ändrades i vissa avseenden . Utskottet ser positivt på arbetet med att söka lösningar som medger en yt- och kostnadseffektiv utformning av bl.a. studentbostäder och vill inte utesluta att ytterligare förenklingar kan genomföras. Däremot kan det inte anses vara önskvärt eller realistiskt att, som föreslås i motion 2011/12:C383, undanta studentbostäderna från flertalet av byggregler. Det bör i sammanhanget framhållas att vissa förutsättningar för byggandet som i debatten ibland hänförs till byggreglernas utformning i stället kan ha sin grund i reglernas tillämpning i de enskilda fallen. Som påpekats i bakgrunden ovan är reglerna i huvudsak utformade som funktionskrav som lämnar utrymme för olika tekniska lösningar. När det gäller kommunernas tillämpning av bygglagstiftningens bestämmelser om tekniska egenskapskrav har, som beskrivits ovan, regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera vilka effekter dessa krav samt kommunernas eventuella särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om energihushållningskraven vid nybyggnad. Utskottet hänvisar till de krav som ställs i byggregler samt till översynen av hur de svenska regelverken behöver anpassas till kraven på nära-nollenergibyggnader i EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. Jämför reservation 15 (MP, V). Enligt partimotion 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) bör ambitionen vid nybyggande vara att alla bostäder ska byggas med s.k. passivstandard, dvs. att energianvändningen ligger på 4555 kWh/m2 och år, beroende av klimatzon. Motionärerna anser att ska framhålla att detta bör införas som en bindande norm i byggreglerna (yrkande 28). I byggregler (avsnitt 9) finns specificerat vilka krav som ställs på bl.a. nybyggda bostäder vad gäller energihushållning. Reglerna innebär att byggnadens specifika energianvändning, installerad eleffekt för uppvärmning och genomsnittliga värmegenomgångskoefficient högst får uppgå till vissa värden som är beroende av dels vilken klimatzon som byggnaden ligger i, dels om elvärme används i bostäderna. Specifik energianvändning är energimängden för byggnaden , dividerat med antalet kvadratmeter uppvärmd golvarea (kWh/m2 och år). Reglerna avser den faktiska energianvändningen när byggnaden är i bruk. är indelat i tre klimatzoner med olika kravnivå. För bostäder som har annat uppvärmningssätt än elvärme har kraven ändrats. Den specifika energianvändningen för byggnaden får vid nybyggnad uppgå till högst 90130 kWh/m2 och år beroende av vilken klimatzon som byggnaden ligger i. För bostäder med elvärme uppgår motsvarande intervall till högst 5595 kWh/m2 och år. EU-direktivet om byggnaders energiprestanda Ett reviderat EU-direktiv om byggnaders energiprestanda antogs (2010/31/EU). Direktivet innebär att energikrav ska införas för alla nya byggnader samt i vissa fall för befintliga byggnader vid större renoveringar. I direktivet (artikel 4) anges att medlemsländerna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i avsikt att uppnå kostnadsoptimala nivåer. Minimikraven för energiprestanda ska ses över med jämna mellanrum som inte får överstiga och ska vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn. Direktivet anger inga krav på nivåer för energiprestanda, utan dessa ska fastställas av respektive medlemsland. Däremot anges i direktivet att medlemsstaterna ska se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader, och att nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter är nära-nollenergibyggnader efter (artikel 9). Regeringen har mot bakgrund av omarbetningen av direktivet samt ett bredare behov av att se över hur det har genomförts i gett och i uppdrag att analysera hur ändringarna i direktivet kan genomföras. En arbetsgrupp inom har, mot bakgrund av myndigheternas rapporter, utvecklat förslag och bedömningar om hur det omarbetade direktivet ska genomföras i svensk rätt samt om viss utveckling av systemet med energideklarationer. Arbetsgruppen har redovisat sina bedömningar i två promemorior. Den första promemorian redovisar i huvudsak bedömningar och förslag avseende energideklarationer. Den andra promemorian redovisar bedömningar och förslag avseende nära-nollenergibyggnader. Båda promemoriorna remitterades . Regeringen har i propositionsförteckningen för /12 aviserat att en proposition benämnd Vägen till nära-nollenergibyggnader och mer effektiva energideklarationer kommer att avlämnas till . Av redovisningen ovan framgår dels att regler avseende energihushållning i byggnader har ändrats, dels att en översyn av hur de svenska regelverken behöver anpassas till kraven på nära-nollenergibyggnader i EU-direktivet om byggnaders energiprestanda har genomförts. Regeringen har för aviserat att en proposition som behandlar denna fråga kommer att avlämnas under innevarande vår. Utskottet anser att redovisningen och förslagen i denna proposition bör avvaktas. Motion 2011/12:MJ407 yrkande 28 avstyrks mot denna bakgrund. Mål för energianvändning i byggnader Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om målet för energianvändningen i byggnader. Utskottet anser inte att förslagen ger anledning till närmare överväganden i frågan. Jämför reservation 16 (S, MP, V). I två motioner av m.fl. (S) 2011/12:C349 yrkande 4 och 2011/12:C352 yrkande 5 läggs det fram likalydande förslag om att i ett tillkännagivande till regeringen ska framhålla att energianvändningen inom bostadssektorn måste minska med genom bl.a. energi- och klimatsmarta renoveringar. Motionärerna hänvisar till det uppsatta målet om att den totala energianvändningen i bostäder bör minska till 2020 och till 2050. har antagit ett antal mål för ökad energieffektivitet med olika fokus och tidsperspektiv. Det mål som motionärerna hänvisar till är ett delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta delmål fastställdes av (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365366) och fick då följande lydelse. Den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minskar. Minskningen bör vara i förhållande till användningen 1995. ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. gjordes en samlad översyn av miljömålsarbetet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:NU) som delvis innebar att en ny målstruktur för miljöarbetet godkändes. Regeringen redovisade som sin bedömning att tidigare fastställda delmål bör upphöra när nya etappmål beslutas. Vid sidan av delmålet för God bebyggd miljö finns flera andra av fastställda mål om energieffektivisering samt om minskad el- och oljeanvändning som på olika sätt även omfattar bebyggelsen. Det finns även flera EU-direktiv på energieffektiviseringsområdet som innebär krav på anpassning av den svenska lagstiftningen, bl.a. det i föregående avsnitt omnämnda direktivet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU). Utskottet anser att det finns all anledning att uppmärksamt följa utvecklingen av energianvändningen i bostadsbeståndet och återkommande överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå olika uppställda mål och åtaganden på området. De aktuella motionsförslagen ger emellertid inte utskottet anledning att i detta sammanhang redovisa närmare överväganden i frågan. Motiveringen i motionerna är mycket kortfattad och det framgår inte om förslaget innebär att delmålet om energianvändningen i byggnader i något avseende bör ändras och vilket år som minskningen av energianvändningen i så fall avser. Som utskottet redovisat i föregående avsnitt om energihushållningskraven i byggregler har regeringen aviserat att en proposition med inriktning på frågan om hur energianvändningen i bostäder kan minska kommer att lämnas till under innevarande vår. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en lagstiftning om energiaktiva ytmaterial på byggnader och mål för solenergi på hustak. Utskottet anser att teknikutvecklingen inom bostadssektorn inte bör bli föremål för statlig styrning på det sätt som föreslås i motionen. Jämför reservation 17 (MP, V). I motion 2011/12:C247 framhåller (MP) att det finns en stor potential för användning av solenergi i . För att nå ett mål om att vart fjärde tak ska vara klätt med solfångare eller solceller krävs styrande regler. Mot denna bakgrund föreslår motionären att begär att regeringen återkommer med förslag om en lagstiftning som föreskriver energiaktiva ytmaterial vid nybyggnation och renovering (yrkande 1) samt om ett lagfäst mål för solenergi på hustak (yrkande 2). behandlade och avstyrkte motsvarande motionsförslag (bet. 2007/08:CU11). Utskottet hänvisade bl.a. till att byggregler hade ändrats på ett sätt som enligt verkets egen bedömning främjar solvärmen. Vidare hänvisade utskottet till ett beslut om att förlänga stödet till installation av solvärme. Huvuddelen av de frågor som gäller utnyttjande av solenergi ligger inom näringsutskottets beredningsområde. behandlade motioner som gällde inrättande av ett nationellt planeringsmål för att främja solenergin (bet. 2011/12:NU3). Förslagen avsåg mål för såväl solvärme som solenergi. Utskottet avstyrkte förslagen och erinrade bl.a. om att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor i . ansåg att det inte föreligger samma behov av en planeringsram för utbyggnaden av solenergin som för vindkraften. Utskottet framhöll också att ett planeringsmål i viss mån kan vara kontraproduktivt då elcertifikatssystemet bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna ska göras först. Utskottet anförde avslutningsvis att de statliga insatserna snarare bör inriktas på att få fram system där kostnaderna för att producera solenergianläggningar kan minskas för att därigenom förbättra solenergins möjligheter att konkurrera med annan energiproduktion. ser positivt på att olika former av miljöanpassad teknik för uppvärmning och elproduktion används i allt högre grad i bostadsbeståndet och i nyproducerade byggnader. Olika system för att utnyttja solenergin har en given roll i detta sammanhang. Staten har också gett stöd till anläggningar för energiproduktion genom solfångare och solceller. De mer övergripande frågorna om solenergins roll i det svenska energisystemet ligger som framgått ovan närmast inom näringsutskottets beredningsområde. När det gäller de energikrav som ställs upp i plan- och bygglagstiftningen vill utskottet erinra om att dessa inte pekar ut vissa tekniska lösningar utan tar sin utgångspunkt i att begränsa byggnadens specifika energianvändning. Denna energianvändning får reduceras med energi från solfångare eller solceller placerade på byggnaden, vilket främjar utnyttjandet av solenergi. anser att teknikutvecklingen inom bostadssektorn inte bör bli föremål för statlig styrning på det sätt som föreslås i motionen. Utskottet är således inte berett att förorda överväganden om en lagstiftning som innebär krav på att solfångare och solceller används vid nyproduktion och renovering av bostäder. Motion 2011/12:C247 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett projekt inriktat på att nybyggnation ska vara anpassad för smarta elnät. Utskottet konstaterar att det redan pågår en omställning och teknikutveckling som ligger väl i linje med vad motionären förordar. Smarta elnät är ett brett begrepp som används för att beskriva framtidens elnät där informations- och kommunikationsteknik i mycket högre grad än används för kontinuerlig och dubbelriktad information om energiflöden i elnätet. (M) föreslår i motion 2011/12:C286 att regeringen tillsammans med bl.a. Kommuner och Landsting eller enskilda kommuner ska starta ett projekt för att se över hur man i kommunernas planarbete kan fastställa att all nybyggnation redan från början ska vara anpassad för smarta elnät. Utskottet behandlade och avstyrkte ett motsvarande motionsförslag och hänvisade till att tillsammans med hade anslagit medel till en förstudie om en satsning på smarta elnät i (bet. 2010/11:CU22). () har på regeringens uppdrag utrett frågor angående smarta elnät. Resultatet finns redovisat i rapporten av elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18). redovisade regeringen, bl.a. med utgångspunkt från rapporten, sin bedömning av frågor om smarta elnät i propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153). Regeringen anförde sammanfattningsvis följande. bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät. Utvecklingen bidrar till att nå klimat- och energimål och ger förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. Kunskapen om smarta elnät bör öka bland berörda aktörer och i samhället i stort. Samverkan mellan olika aktörer för utvecklingen av smarta elnät bör stärkas. En handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät bör tas fram. , som inom svarar för flertalet frågor om energisystem och elnät, framhöll vid behandlingen av den ovan nämnda propositionen att regeringen tydligt har tagit ställning för att ska kunna dra nytta av de möjligheter som skapas genom utvecklingen av smarta elnät (bet. 2011/12:NU4). Stöd har också i olika former getts till projekt och forskningsinsatser på området. kan konstatera att det redan pågår en omställning och teknikutveckling som ligger väl i linje med vad motionären förordar. Något tillkännagivande i frågan till regeringen är därför inte erforderligt. Motionen avstyrks mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att byggreglerna ska ändras så att en viss metod med virvelfri s.k. deplacerande ventilation förordas. Utskottet anser inte att det är en uppgift för att förorda en viss teknisk lösning i detta avseende. I motion 2011/12:C368 framhåller (S) vikten av en god ventilation i bostäder. Motionären beskriver en metod med virvelfri s.k. deplacerande (undanträngande) ventilation som anses ge en god innemiljö. Motionären föreslår mot denna bakgrund att ska förorda en förändring av byggreglerna i fråga om ventilation. I för byggande, BBR, finns ett särskilt avsnitt om luftkvaliteten (avsnitt 6.2). Detta avsnitt innehåller bestämmelser med krav på luftkvaliteten i byggnader med avseende på radon i inomhusluften, mikroorganismer och ventilation. Avsnittet är uppbyggt av ett antal systemkrav som ska säkerställa god luftkvalitet. Dessa systemkrav är neutrala och rekommenderar alltså inte någon särskild teknisk lösning. Det anges att ventilationssystemen ska utformas så att erforderligt uteluftsflöde kan tillföras byggnaden. De ska också kunna föra bort hälsofarliga ämnen, fukt, besvärande lukt, utsöndringsprodukter från personer och byggmaterial samt föroreningar från verksamheter i byggnaden. De vidare krav som anges i byggreglerna gäller vissa egenskaper för ventilationsflöden, luftdistribution, vädring och utformning av installationerna. byggregler är, som framgått ovan, neutrala vad gäller vilken typ av ventilationslösning som bör användas för att uppfylla de uppställda kraven på luftkvalitet m.m. Det kan inte heller anses vara en uppgift för att förorda en viss teknisk lösning i detta avseende. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att behovet av ljuddämpande tak och väggar bör beaktas vid byggande av förskolor. Utskottet hänvisar till de bestämmelser om bullerskydd som finns i bl.a. byggregler. Arhe Hamednaca (S) framhåller i motion 2011/12:C205 att ljudnivån i förskolan kan vara ett stort problem som delvis kan elimineras genom ljuddämpande väggar och tak. bör enligt motionären framhålla för regeringen att detta bör beaktas vid byggande av förskolor. Vissa regler m.m. angående buller i byggnader Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om buller (8 kap. 4 § första stycket 5 PBL). För att uppfylla detta krav ska ett byggnadsverk vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att buller, som uppfattas av användarna eller andra personer i närheten av byggnadsverket, ligger på en nivå som inte medför en oacceptabel risk för dessa personers hälsa och som möjliggör sömn, vila och arbete under tillfredsställande förhållanden (3 kap. 13 § PBF). byggregler om bullerskydd hänvisar till en övergripande ljudklassningsstandard (för bl.a. förskolor betecknad SS 25268). Denna standard innehåller fyra klasser: A, B, C och D. Klass C motsvarar samhällets minimikrav som behöver uppnås vid nybyggnad. När det gäller ljudförhållanden anges i byggreglerna att byggnader och deras installationer ska utformas så att ljud från byggnadens installationer och angränsande utrymmen likaväl som ljud utifrån dämpas. Detta ska ske i den omfattning som den avsedda användningen kräver och så att de som vistas i byggnaden inte besväras av ljudet. I lokaler (exempelvis förskolor) ska efterklangstiden väljas efter vad ändamålet med utrymmet kräver. har tagit fram en underlätta för byggbranschens aktörer att tillämpa de övergripande föreskriftskraven i byggreglerna och ljudkraven i standarderna, Bullerskydd i bostäder och lokaler (2008). Handböcker och skrifter om hanteringen av buller i förskolan har också getts ut av flera andra myndigheter och organisationer. Som framgår av redovisningen ovan är kraven på bullerdämpning vid byggande av bl.a. förskolor utformade så att hänsyn ska tas till den avsedda användningen. I byggregler har också tagits in regler med krav på bullerskydd vid ändring av byggnader. Vidare har och andra myndigheter och organisationer gett ut handböcker och skrifter om hanteringen av buller i förskolan. Det bör i sammanhanget erinras om att regler om buller även ges ut av , och . Mot den redovisade bakgrunden kan inte utskottet se något behov för att för regeringen särskilt framhålla behovet av bullerdämpande utförande av förskolor. Motion 2011/12:C205 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med inriktning på olika frågor om inomhusmiljön. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande i de aktuella frågorna samt till en pågående beredning av ansvarsfrågan för byggfel. Jämför reservation 18 (MP, V). (MP) tar i motion 2010/11:C244 upp olika problem med ohälsa kopplat till byggnaders inomhusmiljö. Mot denna bakgrund föreslår motionären att det ska utarbetas en lagstiftning med en minst tioårig garanti på att byggnaden inte skadar människors hälsa (yrkande 1). Vidare föreslås att regeringen låter utreda möjligheten att införa en med uppgift att granska alla fall av sjuka hus-syndromet i landet och föreslå lösningar både för de drabbade personerna och för de byggnadstekniska problemen (yrkande 2). Regeringen bör också tillsätta en utredning som får till uppgift att lägga fram förslag om hur man kan lösa problemen för dem som drabbas av sjuka hus och får liknande problem på arbetsplatser eller i andra lokaler (yrkande 4). Slutligen föreslås att regeringen ska utreda formerna för en fond som ska hantera kostnader som uppstår vid ersättning till dem som skadas av ohälsosamma byggda miljöer (yrkande 6). Motionären pekar på möjligheten att införa en avgift för byggföretag vid nybyggnation och större renoveringar. behandlade och avstyrkte en partimotion (MP) med i huvudsak motsvarande förslag (bet. 2009/10:CU9). Utskottet anförde då bl.a. följande: anser, liksom motionärerna, att frågan om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra inomhusmiljön i byggnader med problem och för att hindra att nya problem uppkommer bör tillmätas stor vikt. Det är en fråga som måste uppmärksammas i en rad olika sammanhang och som innebär att ett flertal aktörer har en viktig uppgift. bör det framhållas att problemen med brister i inomhusmiljön redan har föranlett ett stort antal utredningar och åtgärder . Detta har lett till förbättringar på vissa områden, men mycket arbete återstår för att uppställda mål om en god inomhusmiljö ska kunna nås. Utskottet kan konstatera att den nu aktuella motionen innehåller förslag som i flera avseenden är mycket långtgående och avser mycket komplexa frågor. Det gäller exempelvis förslagen om en tioårig hälsogaranti för byggd miljö och en med mycket omfattande uppgifter. Utskottet behandlade även föregående år ett antal motionsförslag med delvis samma inriktning som i den nu aktuella motionen.