bet · H001TU1 · 2012-12-03 00:00:00 — 2012/13:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2012/13:1). Vidare behandlas motioner från Socialdemokraterna, om alternativa anslagsberäkningar och motioner som tar upp verksamhetsfrågor inom ett antal myndigheter som sorterar inom trafikutskottets beredningsområde. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . I detta ingår en välkommen förstärkning av anslagen med ca till vägområdet och till järnvägen . Det ska förstärka satsningen på drift och underhåll och är även avsett för utbyggnaden av gruvrelaterad infrastruktur, främst i . Trängselskatten i blir också ett särskilt anslag i budgeten som får användas till finansiering av investeringar i kollektivtrafiken, vägar och järnvägar i . Utskottet har vidare inte något att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser eller investeringsplaner inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. Utskottet tillstyrker vidare att deltar som medlem i och betalar medlemsavgift till de europeiska intressegrupperingar som regeringen föreslår. Dessutom tillstyrker utskottet att och kvarstår som två separata aktiebolag, att och kvarstår som två separata bolag och att respektive behåller ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen. Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag till ändring av hänsynsmålet för transportpolitiken med följande lydelse. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Utskottet har som en del i den löpande uppföljningen följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. För att tillgodose behov av underlag för att bedöma uppnådda resultat i förhållande till de mål som har beslutat anser utskottet att resultatredovisningen behöver fortsätta att utvecklas. Utskottet framhåller också att det ser positivt på det pågående utvecklingsarbetet med resultatindikatorer. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört med anledning av den uppföljning som genomförts av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer. I betänkandet behandlas även motioner om att se över Transportstyrelsens verksamhet, om att telekommunikationsverksamhet (ICT) bör bli en egen enhet inom , om att färjeverksamhet bör behållas i statlig ägo samt om att huvudmannaskapet för sjö- och flygräddning ska överlåtas från till . Utskottet avstyrker motionsförslag om att se över Transportstyrelsens verksamhet bl.a. med hänvisning till vad som anges i instruktionen för myndigheten. Utskottet avstyrker vidare motionsförslag om att telekommunikationsverksamhet (ICT) ska förbli en egen enhet i med hänvisning till att intentionerna i motionsyrkandena kan anses ha blivit tillgodosett samt den rådande ansvarsfördelningen mellan och regeringen som innebär att det inte ankommer på att besluta om hur en myndighet under regeringen ska organisera sin verksamhet Vidare avstyrker utskottet motionsförslag om att färjeverksamhet behålls i statlig ägo med hänvisning till de förvaltningspolitiska riktlinjer som tillämpas inom staten och som innebär att konkurrensutsatt verksamhet inte bör bedrivas i myndighetsform. Utskottet avstyrker också motionsförslag om att huvudmannaskapet för sjö- och flygräddning ska överlåtas från till då utredningen om utökad samverkan och samordning av maritima resurser bereds inom . I betänkandet finns tre reservationer (S, MP, V) och fyra särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hänsynsmålet för transportpolitiken samt mål och resultatfrågor a) godkänner vad regeringen föreslår om en ändring av hänsynsmålet för transportpolitiken till följande nya lydelse: Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa, b) godkänner vad trafikutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22 punkt 1. Anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som, med stöd av väglagen (1971:948), tas ut för passage över den nya bron över på , för räntor och amorteringar för de lån som tagits upp för byggandet av bron samt kostnader för vägavgiftssystemet, b) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 under 20142040, c) bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 9 för prioriterade vägprojekt m.m., d) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 84 under 20142050, e) bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 35 för prioriterade järnvägsprojekt m.m., f) godkänner att , i egenskap av infrastrukturförvaltare, deltar som medlem i samt betalar medlemsavgift till följande europeiska intressegrupperingar (EEIG): des Utilisateurs d'ERTMS, EWIV (Euratel) samt ytterligare en europeisk intressegruppering vars verksamhet ska röra förvaltning av godskorridoren på järnväg mellan och , g) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 under 20142027, h) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 under 20142048, i) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20142039, j) fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst 2013, k) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20142015, l) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst under 20142015, m) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015, n) anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer för enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22 punkterna 210 och 1923 samt avslår motionerna 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 21, 2012/13:T414 av m.fl. (SD), 2012/13:T472 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:T479 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 36, 1013 och 1519, 2012/13:T508 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. a) godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, c) godkänner investeringsplanen för för 20132015. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22 punkterna 1113. a) godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, c) godkänner investeringsplanen för för 20132015. Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22 punkterna 1416. a) godkänner att och kvarstår som två separata aktiebolag, b) godkänner att och kvarstår som två separata bolag och att ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen kvarstår hos respektive . Därmed bifaller proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22 punkterna 17 och 18. 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 1 (S, MP, V) telekommunikationsverksamhet (ICT) 2012/13:T312 av och (båda S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 54. Reservation 2 (S, MP, V) 2012/13:T326 av och (båda MP). Reservation 3 (MP, V) Ansvar för sjö- och flygräddning 2012/13:T418 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (S)2, (M), (M), (S)3, (FP), (S)4, (C), (S)5, (M), (MP)6, (KD), (SD)7, (V)8 och (S)9. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. Avstår från ställningstagande under punkt 2. I detta betänkande behandlas budgetproposition 2012/13:1 i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer och 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . godkände regeringens förslag till ramar för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. I detta betänkande tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas inom den ram på 44 som fastställts för utgiftsområdet . Betänkandet omfattar även andra ekonomiska och organisatoriska frågor som bl.a. låneramar, bemyndiganden, investeringsplaner och bolagsförvaltning samt ett förslag till ändring av hänsynsmålet för transportpolitiken. I betänkandet behandlas vidare fyra motioner som avser verksamheterna vid några av transportmyndigheterna. Utskottet har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i detta betänkande. När det gäller frågor rörande den fysiska och ekonomiska planeringen av trafikens infrastruktur för planeringsperioden 20142025 behandlas dessa i samband med utskottets beredning av regeringens proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem som överlämnades till och som innehåller förslag till ekonomisk ram och vägledning för prioritering av åtgärder i transportinfrastrukturen. Frågor om åtgärder i trafikens infrastruktur samt vissa andra frågor som påverkar resursförbrukningen för behandlas dock i samband med anslagsbehandlingen i detta betänkande. Utskottet har i samband med ärendets beredning sammanträffat med Transportstyrelsens generaldirektör som bl.a. har lämnat information om myndighetens avgiftssättning. Mötet ägde rum i samband med utskottets sammanträde . I samband med ärendets beredning har utskottet även träffat generaldirektör som informerade om budget och infrastrukturfrågor. Mötet ägde rum . har utskottet låtit en uppföljningsgrupp följa upp resultatredovisningen för utgiftsområde 22 Kommunikationer i budgetpropositionen . I uppföljningsgruppen har alla partier funnits representerade med en ledamot vardera och gruppen har sammanträtt vid sammanlagt tre tillfällen. I betänkandet finns fyra bilagor: I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag . I bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . I bilaga 4 redovisas en promemoria från uppföljningsgruppen med sammanfattande iakttagelser och bedömningar om resultatuppföljningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Hänsynsmålet för transportpolitiken samt mål och resultatfrågor Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändring av hänsynsmålet för transportpolitiken. Det innebär att hänsynsmålet får följande lydelse. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. godkänner vidare vad trafikutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Regeringens förslag till ändring av hänsynsmålet behandlas av utskottet under avsnittet Mål och resultat för transportpolitiken. Mål och resultat för transportpolitiken har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt två jämbördiga delmål, funktionsmålet Tillgänglighet och hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). De båda delmålen har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I budgetpropositionen sammanfattar regeringen resultatet i följande analys och bedömning. Utvecklingen har lett till en förbättrad tillgänglighet för medborgarna och näringslivet inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Däremot bedöms kvaliteten i medborgarnas resor ha försämrats t.ex. vad avser punktlighet. Transportsystemets klimatpåverkan har minskat men är förbättringstakten inte tillräcklig för att nå fram till uppsatta mål. Åtgärdstakten vad gäller miljöåtgärder i befintlig infrastruktur är låg i förhållande till behoven. Även vad avser antal dödade och skadade i transportsystemet bedöms takten inte tillräcklig för att nå uppsatta mål, särskilt vad avser utvecklingen inom bantrafiken. Den totala samhällsekonomiska kostnaden för resor och transporter är större än den privata och företagsekonomiska kostnaden, vilket leder till en viss risk för överkonsumtion av resor och godstransporter. Detta kan hanteras genom att internalisera de externa effekterna med hjälp av skatter och avgifter. Persontrafik med bensindriven bil på landsbygden är den enda typ av transport som fullt ut betalar för sina beräknade samhällsekonomiska kostnader. Vad avser godstransporter på tåg och fartyg har nästan full internaliseringsgrad uppnåtts. Lägst grad av internalisering återfinns inom godstransporter på väg och persontrafik med flyg. Beräkningar av internaliseringsgraden pekar mot att de höjningar av skatter och avgifter som har genomförts såväl som har varit motiverade ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge företag och människor en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Funktionsmålet konkretiseras i följande preciseringar. Medborgarnas resor och näringslivets transporter: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Regional och internationell tillgänglighet: Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Ett jämställt samhälle: Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning: Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att använda transportsystemet: Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Kollektivtrafik, gång och cykel: Förutsättningar för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras successivt. När det gäller medborgarnas resor och näringslivets transporter redovisas en negativ trend och att brister har uppmärksammats framför allt när det gäller väg och järnväg. Av redovisningen framgår att trafiken ökar både på väg och järnväg och på många håll nås kapacitetsgränsen , vilket i sin tur skapar driftstörningar, punktlighetsproblem, dålig framkomlighet och nedsatt bärighet. Vägarnas tillstånd har försämrats. Vidare har bristfällig trafikinformation uppmärksammats . Framkomligheten för biltrafiken i storstäder har försämrats, vilket framför allt bedöms bero på ett stort antal trafikarbeten samt ökad trafikmängd. För regional och internationell tillgänglighet redovisas att trenden är positiv och att antalet personer som fått minskad restid mellan glesbygd och centralort har ökat. Även tillgängligheten för resor till nationellt eller regionalt centrum har ökat av nedgång. Antalet kommuner som saknar en grundläggande tillgänglighet med kollektiva färdmedel har minskat, stora geografiska variationer finns dock. Flyget avviker från den positiva utvecklingen då både tillgängligheten och åtkomligheten försämrats på flera orter. För ett jämställt samhälle redovisas att trenden är oförändrad och att könsfördelningen i styrelser och ledningsgrupper i transportmyndigheterna och de statliga bolagen inom transportområdet har närmat sig en fördelning om av vartdera könet. Flera transportmyndigheter arbetar aktivt med jämställdhetsfrågor och med att uppnå en jämn könsfördelning. Skillnader finns fortfarande mellan mäns och kvinnors användande av och beteende i transportsystemet. Stora skillnader finns i kvinnors och mäns pendlingsmönster. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning redovisas en oförändrad trend och att anpassningen av stationsområden för personer med särskilda behov har fortsatt . En större andel av fordonen i kollektivtrafiken bedöms vara anpassade för personer med funktionsnedsättning. Ledsagningstjänster innehåller fortfarande brister. Även för barns möjligheter att använda transportsystemet redovisas en oförändrad trend och att åtgärder har genomförts, framför allt för att förbättra säkerheten för barn i transportsystemet. När det gäller kollektivtrafik, gång och cykel redovisas även här en oförändrad trend och att cykel- och gångnätet har utvidgats , dock är kunskapen om statusen på och omfattningen av det totala nätet begränsad. Förutsättningarna för att välja lokal och regional kollektivtrafik bedöms inte ha förändrats i någon större utsträckning. Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålet uppnås och till ökad hälsa. Hänsynsmålet konkretiseras i följande preciseringar. Trafiksäkerhet: Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Särskilt bör åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet prioriteras. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Begränsad klimatpåverkan: Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå de uppsatta målen. När det gäller trafiksäkerhet redovisar regeringen att antalet som omkom och skadades allvarligt inom vägtransportområdet ökade men fortfarande var under basvärdet, som är genomsnittet för 20062008. Antalet omkomna i trafiken ökade med 53 personer eller jämfört med , men sett till minskar dock antalet omkomna. Trenden utifrån bedöms vara fortsättningsvis positiv och målet bedöms vara inom räckhåll. Viktiga förklaringar till minskningen av antalet dödade och skadade i vägtrafiken är den successiva förbättringen av vägar och fordon samt lägre genomsnittlig hastighet. De reformer som införts för säkrare förare i form av introduktionsutbildning vid privat övningskörning, utökad riskutbildning för B-körkort, och ny riskutbildning för motorcykelbehörigheterna torde också ha haft betydelse för olycksutvecklingen. Regeringen redovisar även en positiv trend för yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken och att antalet som omkom inom sjöfarten ökade till en nivå som var över basvärdet för 20062008. Regeringen anger att trenden dock har pekat mot ett minskat antal omkomna. Endast ett fåtal händelser inträffade i yrkessjöfarten. Den samlade bedömningen är att utvecklingen fortsätter att vara positiv. Vad avser sjöfarten så ökade både antalet omkomna och allvarligt skadade . Den långsiktiga trenden visar dock en nedgång både vad avser antal omkomna och allvarligt skadade. Inom yrkesjötrafiken inträffade 3 dödsfall och antalet allvarligt skadade var 2. Inom fritidsbåtstrafiken inträffade 40 dödsfall , vilket var en ökning med 11 omkomna jämfört med året innan. Uppgiften om allvarligt skadade är mycket osäker men en notering om 72 personer finns, vilket är en ökning med 30 personer innan. Regeringen anger att bristande datainsamling kan påverka siffrorna och det pågår ett förbättringsarbete. Många av de allvarligare olyckorna inom fritidsbåtstrafiken bedöms ha koppling till alkohol, brister i sjömanskap och bristande båtförnuft. För järnvägstransportområdet redovisas en negativ trend och att antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken minskade avsevärt med ovanligt många omkomna 2010. Trenden är trots detta över basvärdet för 20062008 och kan därmed inte sägas ha minskat kontinuerligt. Även antalet allvarligt skadade ökade, dock ligger utvecklingen här under basvärdet. Regeringens samlade bedömning är att utvecklingen fortsätter att vara negativ. Olycksstatistiken på statens spåranläggningar beräknas uppgå till ca 78 omkomna, varav 56 bedöms vara självmord. Det motsvarar en minskning med jämfört med , då 110 personer omkom. Även om detta är en minskning i förhållande till 2010 så är det sett ingen trendmässig minskning. De flesta som drabbas av olyckor befinner sig utanför tågen. Det enskilt största problemet är obehörigt spårbeträdande. För luftfartsområdet redovisas att trenden är oförändrad och att antalet omkomna ökade och antalet allvarligt skadade minskade . Jämfört med basvärdet för 20062008 var utvecklingen positiv. Den samlade bedömningen är dock att ingen betydande förändring har skett i förhållande till målpreciseringen. När det gäller preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan redovisar regeringen att trenden är oförändrad och att de inhemska utsläppen av koldioxid från transporter har minskat något . Transportsektorns utsläpp av klimatgaser domineras av vägtrafikens utsläpp som ligger över nivån . Energieffektiviteten har förbättrats bland de nya vägfordonen.