bet · GZ01UbU13 · 2012-05-02 00:00:00 — I behandlingen av proposition 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor underströk utskottet (bet. 2008/09:UbU13 s. 9) att begreppet ekonomiska villkor ska ses i vid mening så att regler för planering och verksamhetsutövning inte används för att försämra friskolornas möjlighet till etablering och överlevnad. Ett exempel på det är tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen, ett annat är tillämpningen av kommunallagen vid försäljning av kommunala skolor till fristående huvudman. Principerna om konkurrensneutralitet och likabehandling är förutsättningar för en sund konkurrens och en positiv utveckling i samspelet mellan kommunala och fristående skolor. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 2011/12:Ub285 yrkande 2 och 2011/12:Ub453. Utskottet vill påminna om att jämställdhet mellan könen enligt läroplanen för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) är ett av de värden som förskolan ska hålla levande i arbetet med barnen. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. För att få en förskollärarexamen enligt den nya examensbeskrivningen som tillämpas krävs bl.a. att studenten ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. I motionen berörs både förskolan och skolan i övrigt. Utskottet vill framhålla att flera insatser som rör jämställdhet i skolan genomförs. har under 20082010 genomfört ett omfattande regeringsuppdrag som rör jämställdhet i skolan. Bland annat har insatser genomförts för att öka kompetensen i syfte att generellt främja jämställdhet. gav regeringen ett uppdrag till (U2011/4050/S) som bl.a. innefattar insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan. Regeringen uppdrog vidare åt att genomföra insatser i syfte att främja jämställdhet i skolväsendet (U2011/7067/S). En av insatserna är att genomföra en kartläggning och analys av åtgärder som har vidtagits i syfte att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska samordnas med det uppdrag som regeringen gav till (U2011/4050/S). insatser för fortbildning i syfte att generellt främja jämställdhet har även riktats till förskolan. var cirka en femtedel av dem som deltog i fortbildningskursen om jämställdhet förskollärare. Ansvaret för förskolans verksamhet och anställning av personal ligger ytterst på huvudmännen, kommuner och enskilda. Enligt skollagen (2010:800) ska huvudmannen se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling och att förskollärare och annan personal har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt den reviderade läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter. På finns information om forskning om genus och jämställdhet i förskola, grundskola och gymnasieskola. tillhandahålls av Nationella sekretariatet för genusforskning som är en enhet under . Utskottet konstaterar att det finns ett omfattande arbete inom området och avstyrker därmed motion 2011/12:Ub347 yrkande 1. För varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen (2010:800). Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 §). Genom denna bestämmelse finns det nu en tydligare lagfäst värdegrund för alla skolformer. Läroplanen är vid sidan av skollagen det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i förskola, skola, vuxenutbildning och fritidshem. Läroplanen och de värderingar som uttrycks där ska omfattas av alla och vara hållbara över tiden. Regeringen fastställer därför läroplaner i enlighet med principer som beslutats av . Den gällande läroplanen Lpfö 98 (reviderad 2010) gäller . Utskottet anser att den gällande läroplanen ger uttryck för en tydlig värdegrund. Motionärernas förslag att ta bort t.ex. kravet på att motverka traditionella könsmönster och att avveckla modersmålsträningen är steg i fel riktning. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion 2011/12:Ub489. Arbetsmiljö, bibliotek samt mat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljö, bibliotek samt näringsriktig mat. Jämför reservationerna 5 (V) och 6 (MP). I den enskilda motionen 2011/12:Ub220 (S) yrkandena 1 och 2 föreslås att skyddsombud för förskolebarn och yngre skolbarn ska ha samma rättigheter att agera mot arbetsmiljöfaror som de anställdas skyddsombud har enligt arbetsmiljölagen. En förälder eller annan närstående skulle kunna få förtroendet att vara elevernas eller förskolebarnens skyddsombud. I den enskilda motionen 2011/12:Ub412 (KD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att göra en inventering av den fysiska miljön i landets alla förskolor, grundskolor och gymnasieskolor. I den enskilda motionen 2011/12:So294 (KD) yrkande 2 påminns om att har fått regeringens uppdrag att beskriva problembilden kring barns och ungas hälsa kopplad till förekomsten av astma och allergi och med särskild betoning på arbetsmiljön i skolan. bör kommuner och verksamhetsutövare arbeta aktivt för att förbättra luftkvaliteten och kostinnehållet, faktorer som är väl kända påverkansfaktorer. påminner i kommittémotion 2011/12:Kr307 yrkande 14 om att kravet på skolbibliotek inte gäller förskolan. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker och för löpande förnyade bokbestånd måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. Förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den enskilda motionen 2011/12:Ub201 (MP) yrkande 2 anförs att skollagen bör revideras så att även förskolebarnen tillförsäkras näringsriktig mat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen tillsatte en utredning som ska föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas (dir. 2012:36). Syftet med utredningen är att bättre kunna förebygga olyckor och tillbud i förskolan. Utredaren ska kartlägga förekomsten och omfattningen av olyckor och tillbud i förskolan och analysera orsakerna. Vidare ska utredaren analysera behovet av åtgärder som bör vidtas av kommuner och enskilda huvudmän för att förbättra säkerheten och föreslå hur ett rapporteringssystem för detta ska utformas. Utredningen ska redovisas . Utskottet vill vidare påminna om att på förslag av utbildningsutskottet gav som sin mening till känna att regeringen borde återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras (bet. 2010/11:UbU6). Utskottet konstaterade att arbetsmiljölagen gäller elever i grund- och gymnasieskolor (inklusive förskoleklassen, sameskolan, specialskolan, särskolan och gymnasiesärskolan). Frågan om arbetsmiljölagen även ska omfatta förskolan och fritidshemmen har diskuterats och utretts , senast i betänkandet Bättre arbetsmiljöregler I Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningens slutsats var att det behövs förbättringar av såväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön i förskolor och på fritidshem, men att det skulle kunna ske inom ramen för befintliga institutioner och strukturer, bl.a. genom en förstärkt skollagstiftning och bättre samarbete mellan myndigheter. I direktiven till utredningen ingick emellertid endast att ta ställning till om just arbetsmiljölagen skulle föreslås gälla i förskolor och på fritidshem. Därför lämnade utredaren inga konkreta förslag till ändring av övrig lagstiftning eller myndigheters regleringsbrev. Någon sådan avgörande förbättring med avseende på arbetsmiljön i förskolor och på fritidshem har ännu inte genomförts, vare sig av lagstiftning eller av myndigheternas uppgifter och skyldigheter, trots att en ny skollag snart träder i kraft, anförde utskottet. Utskottet ansåg att regeringen därför bör återkomma med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. Ärendet bereds inom (skr. 2011/12:75 s. 84). Utskottet ser inte något skäl att föregripa regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet och avstyrker därmed motionerna 2011/12:So294 yrkande 2, 2011/12:Ub220 yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Ub412. Enligt 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Beträffande förskolans behov av bibliotek vill utskottet framhålla att enligt 8 kap.2 § skollagen (2010:800) ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Enligt Läroplan för förskolan 98 (reviderad 2010) ska förskolan främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I läroplanen har målen förtydligats för barnens språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik. På så sätt har ambitionerna för lärandet höjts, och det har blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig av förskolans verksamhet. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen tillsatte en kommitté, (dir. 2011:24). Även förskolan nämns i utredningens direktiv. Kommittén ska analysera hur läsandet och intresset för läsning har utvecklats i olika befolkningsgrupper . Kommittén ska även belysa om den befintliga statistiken bygger på lämpliga variabler för att beskriva läsvanor i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . avstyrkte motionsyrkanden om läsfrämjande insatser riktade mot barn och unga med hänvisning till pågående arbete, bland annat (bet. 2011/12:KrU3). Utskottet ser inte något skäl att föregripa och avstyrker motion 2011/12:Kr307 yrkande 14. När det gäller motionsyrkandet om näringsriktig mat vill utskottet påminna om att utfärdar råd om bra mat i förskolan. Syftet är att främja hälsosamma matvanor genom stöd till alla som arbetar med maten i förskolan. Utskottet ser inte något skäl att föreslå någon åtgärd och avstyrker därmed motion 2011/12:Ub201 yrkande 2. Barnomsorg , nätter och Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om barnomsorg , nätter och . Utskottet vill att regeringen inom ramen för budgetprocessen återkommer till med förslag till ett stimulansbidrag så att kommunerna i ökad utsträckning erbjuder barnomsorg , nätter och . Därmed bifalls delvis två motionsyrkanden (S) respektive (MP). Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 7 (M, FP, C, KD) och särskilt yttrande 3 (V). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 5 att människor som arbetar skift, och nätter inte har möjlighet att under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett i alla kommuner. Motionärerna vill stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda barnomsorg , nätter och . Ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och föreslås. påminner i kommittémotion 2011/12:So658 yrkande 12 om att kommunerna inte är skyldiga att erbjuda nattomsorg eller omsorg . Detta ställer självklart till problem för alla de föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket . Motionärerna anser att kommunerna ska vara skyldiga att ordna barnomsorg på obekväm arbetstid. Därför ska kommunerna även vara skyldiga att erbjuda barnomsorg och tidiga morgnar samt . Ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om att rätten till barnomsorg även ska gälla på obekväm arbetstid föreslås. I flera enskilda motioner tas frågan om barnomsorg , nätter och upp. I motionerna föreslås tillkännagivanden om ökad rätt till och ökad tillgång på barnomsorg , nätter och . Sådana förslag finns i motionerna 2011/12:Ub229 (S), 2011/12:Ub302 (S), 2011/12:Ub316 (S), 2011/12:Ub372 (S), 2011/12:Ub393 (S), 2011/12:Ub400 (S), 2011/12:Ub438 (S) och 2011/12:Ub444 (S). Enligt 8 kap. 3 § skollagen (2010:800) ska barn som inte har börjat i förskoleklassen erbjudas förskola, men förskola behöver inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . I 25 kap. 5 § anges vidare att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. har publicerat uppgifter om antalet inskrivna barn i omsorg under obekväm arbetstid. I tabell 1 visas uppgifterna för respektive , fördelade på barn i åldern respektive . Av tabellen framgår att antalet barn som var inskrivna under obekväm arbetstid ökade . Tabell 1 Antalet inskrivna barn i omsorg , nätter och Ökning av antalet barn Källa: databas med jämförelsetal. hade 130 av landets 290 kommuner barn i åldern inskrivna under obekväm arbetstid. var motsvarande siffra 118 kommuner. Ökningen av antalet kommuner var . I en promemoria från (dnr. 2012:81, ) redovisas statistik från arbetskraftsundersökning. Statistiken visar att av de sysselsatta med hemmavarande barn i åldern arbetade på obekväm arbetstid (en eller flera av veckans kvällar, nätter eller ) . Andelen var något högre för kvinnor och något lägre för män. Utredningstjänsten konstaterar dock att det inte finns några uppgifter tillgängliga om behovet av omsorg på obekväm arbetstid. beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra en enkät till vårdnadshavare till barn i åldern för att bl.a. belysa i vilken utsträckning vårdnadshavarna upplever att den erbjudna omsorgen svarar mot de behov och önskemål som de har, bl.a. utifrån deras respektive arbetstider. Enkäten ska redovisas (regeringsbeslut U2012/1876/S). har begärt in finansutskottets yttrande i frågan om barnomsorg under obekväm arbetstid (yttr. 2011/12:FiU5y). anför att det från dess utgångspunkt är viktigt att de statsfinansiella konsekvenserna av att eventuellt införa ett stimulansbidrag beaktas inom ramen för den årliga budgetprocessen. har finansutskottet framhållit den breda parlamentariska förankring som finns kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta. Den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . vill betona vikten av att varje ny utgift för staten alltid föregås av en grundlig beredning av regeringen och att utgiftspåverkande beslut fattas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. vill påminna om att i över hälften av kommuner finns inte barnomsorg , nätter och . Det ställer självklart till problem för de föräldrar som arbetar på dessa tider, vilket är vanligt bl.a. inom vården, industrin, servicesektorn och kulturvärlden. Ett extra stort problem blir det för ensamstående föräldrar, och arbetslösheten är också högre bland ensamstående föräldrar än bland andra föräldrar. Att inte kunna få barnomsorg som motsvarar ens möjliga arbetstider får inte vara ett hinder för föräldrar, och inte heller ensamstående föräldrar, att ta ett jobb. Föräldrar som arbetar, eller skulle kunna arbeta, , nätter och ska under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett. Utskottet vill därför att regeringen inom ramen för budgetprocessen återkommer till med förslag till ett stimulansbidrag så att kommunerna i ökad utsträckning erbjuder barnomsorg , nätter och . Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motionerna 2011/12:Ub456 yrkande 5 och 2011/12:So658 yrkande 12 delvis. Motionerna 2011/12:Ub229, 2011/12:Ub302, 2011/12:Ub316, 2011/12:Ub372, 2011/12:Ub393, 2011/12:Ub400, 2011/12:Ub438 och 2011/12:Ub444 avstyrks. Vissa frågor om erbjudande av barnomsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika aspekter av att erbjuda barnomsorg. Yrkandena rör avgiftsfri förskola, förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga, barnomsorgsgaranti, barnomsorg vid barns sjukdom samt syskonförtur. Jämför reservationerna 8 (S, V), 9 (S, V), 10 (V) och 11 (S, SD). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 7 att förskolan är det första steget i det livslånga lärandet, och motionärernas långsiktiga strävan är därför att den ska vara avgiftsfri. Förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga I den enskilda motionen 2011/12:Ub367 (S) framhålls att förskola måste erbjudas alla barn efter deras behov. Ambitionen måste vara att 15-timmarsbegränsningen för barn till föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga försvinner. Att behoven ser olika ut behöver bättre återspeglas i resursfördelningen. I motionen föreslås ett tillkännagivande om att förskolans kompensatoriska roll behöver utvecklas. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 4 att det är viktigt att föräldrar kan lita på att de verkligen får en förskoleplats som platsgarantin utlovar. Kommunerna ska ha både tydliga krav på sig och goda förutsättningar att klara platsgarantin. Föräldrarnas möjlighet att hävda sin rätt till förskoleplats gentemot kommunen skulle troligen behöva stärkas. Motionärerna vill se en bred översyn som analyserar frågan i dess olika delar. I den enskilda motionen 2011/12:Ub410 (KD) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti som ska gälla inte som med en sanktionsmöjlighet om garantin inte uppfylls. En ekonomisk ersättning bör kunna lämnas om kommunen inte kan erbjuda en barnomsorgsplats till den som ansökt om en plats. Barnomsorg vid barns sjukdom framhåller i kommittémotion 2011/12:So569 yrkande 12 att ensamstående föräldrar kan ha svårt att få avlastning när barnen är sjuka. I motionen föreslås att regeringen ser över möjligheten att införa ett barnomsorgsstöd i hemmet då barnen är sjuka och föräldern normalt skulle ha tagit ut tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 6 att kommunerna på många håll har förändrat reglerna för intagning till förskolor och skolor. Närhetsprincipen tunnas ur och syskonförturen tas bort. Motionärerna vill verka för förändringar så att syskonförtur gäller vid landets förskolor. Allmän förskola även för treåringar infördes (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller (8 kap. 4 § skollagen [2010:800]). Enligt 8 kap. 16 § skollagen får en kommun ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgifterna ska vara skäliga. I 8 kap. 20 § anges att avgifter som huvudmannen för en fristående förskola tar ut inte får vara oskäligt höga. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att alla kommuner kommer att tillämpa systemet med maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 159). Utskottet vill anföra att betydande medel anvisas för systemet med maxtaxa. Detta system bidrar till att avgiften för en förskola inte kan vara oskälig. Dagens avgifter hindrar inte att förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Ub456 yrkande 7. Förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga Enligt 8 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn från och med erbjudas förskola under minst eller . Motsvarande regel fanns i den gamla skollagen (jfr. 1999/2000:129 s. 44). Utskottet ser inte skäl att förorda någon ändring av gällande regler. Därmed avstyrks motion 2011/12:Ub367. Den nya skollagen (2010:800) anger i 8 kap. 14 § att kommunen ska erbjuda barnet förskola när vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman. Skolinspektionen får förelägga en kommun som inte följer denna föreskrift att fullgöra sina skyldigheter. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Utskottet vill anföra att, som regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 43), kommunerna i de allra flesta fall erbjuder förskoleplats . finns det dock kommuner som inte erbjuder förskoleplats . Det innebär stora problem för de drabbade föräldrarna. Utskottet vill framhålla att regeringen i budgetpropositionen anger att den därför avser att se över vilka ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommunerna för att fler ska erbjuda förskoleplats . Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 2011/12:Ub456 yrkande 4 samt 2011/12:Ub410. Barnomsorg vid barns sjukdom Utskottet kan konstatera att det finns tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Om ingen av föräldrarna kan eller vill stanna hemma från arbetet när barnet är sjukt eller barnets ordinarie vårdare är sjuk, kan den tillfälliga föräldrapenningen överlåtas till en annan person som avstår från att arbeta för att vårda barnet (13 kap. 8 § socialförsäkringsbalken [2010:110]). Det betyder alltså att föräldrarna fortsätter arbeta medan någon annan får ersättning för att stanna hemma från sitt arbete och vårda barnet. Utskottet ser inte skäl att förorda någon åtgärd i enlighet med motionen. Motion 2011/12:So569 yrkande 12 avstyrks därmed. Utskottet vill påminna om att det i 8 kap. 19 § skollagen (2010:800) anges att om det inte finns plats för alla sökande till en fristående förskoleenhet, ska urvalet göras på de grunder som den kommun där förskoleenheten är belägen godkänner. Bestämmelsen reglerar således hur urvalet ska gå till när det inte finns plats för alla sökande till en fristående förskola. Avsikten är att urvalsgrunderna ska granskas av lägeskommunen i samband med dess prövning av huvudmannens ansökan om godkännande. Urvalsgrunder som enligt förarbeten och praxis brukas anses som godtagbara är bl.a. syskonförtur, geografisk närhet och anmälningsdatum. Utskottet konstaterar att det är upp till kommunerna att inom gällande regler bestämma om urvalsgrunder. Utskottet avstyrker motion 2011/12:Ub456 yrkande 6 med hänvisning till det anförda. Pedagogisk omsorg och öppen förskola Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om pedagogisk omsorg och öppen förskola. Jämför reservation 12 (S). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2011/12:Ub456 yrkande 9 att familjedaghem och öppen förskola är goda komplement till förskolan. Verksamheten bedrivs i olika former och med olika inriktningar för att passa barns och barnfamiljers behov. Även om efterfrågan på platser i familjedaghem och öppen förskola har minskat, får dessa barnomsorgsformer inte glömmas bort i politiken. Personalen måste ha samma möjlighet till fortbildning och validering av sina kunskaper som personalen i den reguljära förskolan, och kvalitetssäkring och offentlig insyn måste finnas på motsvarande sätt. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om familjedaghem och öppen förskola. Begreppet familjedaghem har upphört i skollagen och ersatts med pedagogisk omsorg. Enligt 25 kap. 2 § skollagen (2010:800) ska kommunen sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. En kommun får enligt 25 kap. 3 § skollagen anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med barnen som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Utskottet vill betona att det är föräldrarna som känner sina barn bäst. Därför är det också, som regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 43), föräldrarna som bäst avgör barnens behov och om de ska delta i förskolans verksamhet .