bet · GZ01UU10 · 2012-05-02 00:00:00 — Mot bakgrund av hur det ser ut anser utskottet att EU, med kommissionen i spetsen, måste ställa krav. Förhandlingar ska inte inledas om nya avtal eller för att förnya protokoll om inte vissa grundläggande villkor är uppfyllda. Avslutningsvis framhåller utskottet i utlåtandet att det stöder kommissionens strävan att uppnå ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden på global nivå till 2015 och att bidra till en mer ansvarsfull förvaltning av det internationella fisket. Utskottet vidhåller den uppfattning som framfördes i utlåtandet. När det gäller genetiskt modifierade organismer (GMO) anförs i skrivelsen (s. 221) att kommissionen presenterade ett förslag till en EU-förordning som tillfogade en artikel 26 b till direktiv /18/EG som handlar om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Artikeln ska ge medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslogs inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av genetiskt modifierade organismer i EU. Utskottet noterar att en diskussion om frågan hölls på miljörådets möte . Utskottet har behandlat frågan om genetiskt modifierade organismer (bet. 2011/12:MJU11). Utskottet anförde att frågan om regelverket om dessa grödor har behandlats av utskottet vid en överläggning med regeringen . Från svenskt håll gällde generellt att man ville åstadkomma lösningar som säkrar miljön och hälsan och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och för WTO. Kärnan i regelverket om genetiskt modifierade organismer, nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av genetiskt modifierade organismer, skulle även i fortsättningen vara grunden för godkännande av dessa grödor inom EU. Vid överläggningen redovisade regeringen att EU har reformerat regelverket i striktare riktning . Reformerna har inte bidragit till att överbrygga motsättningarna mellan medlemsstaterna. Meningsskiljaktigheterna i frågan om genetiskt modifierade organismer var så stora att det enligt regeringen kunde diskuteras om kommissionens förslag skulle kunna lösa dem. Även om det nuvarande regelverket i EU är föremål för oenighet fungerar det i den meningen att riskbedömningar görs och att ärenden handläggs av kommissionen även om det inte går att fatta beslut vare sig på kommitté- eller rådsnivå. Utgångspunkten för regeringens ståndpunkt var att förslag på detta område borde syfta till ett närmande mellan medlemsstaterna och innebära en förbättrad tillämpning av regelverket. Oförmågan att ta gemensamma beslut om tillstånd för användning av genetiskt modifierade organismer och den utdragna beslutsprocessen är ohållbar. Det är även oacceptabelt att en pågående handelstvist med inte avslutas. Regeringen välkomnade kommissionens ansträngningar för att lösa problemen på området, men man såg också svårigheter med det förslag som hade presenterats. För regeringen var det viktigt att kommissionens förslag utvecklas till att vara i överrensstämmelse med fördragen och . har därför framfört att det finns behov av att klarlägga frågor om den inre marknaden och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning innan låser sig vid en slutgiltig ståndpunkt. För det fortsatta arbetet med att säkra miljön och hälsan var ett för regeringen centralt uppdrag i rådets slutsatser en uppdatering av vägledningen för riskbedömningar. har klargjort vikten av att kommissionen återkommer med resultaten från uppdragen från rådets slutsatser för att kunna bedöma helheten av förslaget (prot. 2010/11:41, ). Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som tas upp i nu aktuella motionsyrkanden antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2011/12:U17 (S) yrkande 11, 2011/12:U18 (SD) yrkande 57 och 63 samt 2011/12:U19 (MP) yrkande 4 och 5 bör därmed avstyrkas av utrikesutskottet. Vissa miljöpolitiska frågor m.m. Enligt motion 2011/12:U17 av m.fl. (S) yrkande 12 bör EU ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. Det är av stor vikt att nu fortsätter att med kraft stödja kommissionens ansträngningar att åstadkomma ett nytt Kyotoavtal. Det gäller t.ex. färdplanen för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050. bör också ställa sig bakom kravet att gradera upp EU:s klimatmål till 2020 till 30 procents minskning jämfört med . bör också driva frågan om hur EU:s ansvar för finansieringen av den gröna klimatfonden () ska tas. I motionen anförs även att regeringen bör verka för att EU driver frågan om en forskarpanel för kemikalier inom FN. Enligt motionen bör regeringen driva frågor i EU kring de hormonstörande ämnena, t.ex. bisfenol A i livsmedelsförpackningar. Det är viktigt att regeringen fortsätter arbetet och överväger att införa egen nationell lagstiftning kring hormonstörande ämnen. Regeringen bör även inom EU arbeta för att fler konstaterat hormonstörande ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista, att de nya rönen om kombinationseffekter för hormonstörande ämnen får konsekvensen att de klassas så att de hanteras med större försiktighet än tidigare och att tuffare gränsvärden sätts för hormonstörande ämnen. Över huvud taget behöver fler ämnen med farliga egenskaper föras in i Reachprocesser och på den s.k. kandidatlistan. Reach behöver också enligt motionen stärkas på många plan. Vidare anförs i motionen att den lista över hotade arter som skyddas i art- och habitatdirektivet bör omarbetas oftare. Regeringen bör i EU-arbeta för att nya arter som hotas kan föras upp på listan och arter där en gynnsam bevarande status uppnåtts kan avföras från listan. I motion 2011/12:U18 av m.fl. (SD) yrkande 64 anförs att ska verka för att mot ett resurseffektivt inte genomförs. Kommissionens meddelande är i flera avseende radikalt där man återkommande ifrågasätter fundamenten i marknadsekonomin och ekonomisk tillväxt. Kommissionens slutsats grundas enligt motionen på en rad missuppfattningar, där den mest uppenbara är att resurseffektivitet inte skulle vara en del av marknaden. Ett effektivt användande av resurser är trots allt definitionen av marknadsekonomi. Enligt yrkande 65 i motionen bör verka för att strategin för biologisk mångfald i EU inte genomförs. Med anledning av respektive lands unika miljö och olika förutsättningar är detta frågor som enligt motionen i första hand bör behandlas på nationell nivå. När det gäller t.ex. frågan om s.k. invasiva arter krävs det ingen EU-strategi. Som regeringen anför i skrivelsen (s. 218) fortsatte de internationella klimatförhandlingarna med fokus på att arbeta vidare mot en internationell klimatregim för tiden . Två extra förhandlingssessioner hölls utöver det ordinarie mötet i och partsmötet i . EU intog en ledande position vid samtliga dessa möten för att säkra en process mot ett framtida avtal. Vid sidan av de formella förhandlingarna hölls betydelsefulla möten i mindre grupper av länder i kompletterande processer, mer eller mindre knutna till klimatkonventionen. Rådsslutsatser antogs för att följa upp partsmötet i . Rådslutssatser antogs också på miljörådet om EU:s positioner inför partsmötet i . I rådsslutsatserna inför betonades för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet som en del i en överenskommelse om en framtida, rättsligt bindande klimatregim. antog slutsatser om klimatfinansiering , . bekräftade EU:s position vid sitt möte . I kunde EU inta en central roll i förhandlingarna. Den öppenhet för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet som EU visade bidrog starkt till att parterna kunde enas om en färdplan mot en ny klimatöverenskommelse med rättslig verkan, som ska antas och börja gälla . Den allians som skapades mellan EU, de minst utvecklade länderna och de små ö-staterna (Aosis) var avgörande för de framsteg som nåddes. Att arbetet påbörjades med att operationalisera den gröna fonden för finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländerna var också en viktig framgång. Få framsteg gjordes däremot i den centrala frågan om att ytterligare begränsa utsläppen. Med nuvarande åtaganden kommer man inte att nå det i antagna 2-gradersmålet. På rådsmötet diskuterades resultatet av klimatförhandlingarna. Som anförs i skrivelsen framförde bl.a. vikten av att höja ambitionerna för utsläppsminskningar samt att EU bör vara pådrivande i denna fråga. Som framgår av skrivelsen presenterades meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt av kommissionen (se faktapromemoria 2011/12:FPM26). Färdplanen var ett av flera initiativ under det s.k. flaggskeppet resurseffektivitet vilket är en del av 2020-processen, EU:s gemensamma sysselsättnings- och tillväxtstrategi. På miljörådet antogs övergripande slutsatser om kommissionens meddelande. Färdplanen syftade till att integrera resurseffektivitet inom olika politikområden med målet att uppnå en konkurrenskraftig, resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi inom EU. I färdplanen angavs en vision för ett resurseffektivt 2050, med målsättningar, s.k. milstolpar, som ska nås till 2020. Där lades också fram förslag till åtgärder för kommissionen och medlemsstaterna för att starta processen, bl.a. genom att åtgärderna integreras i olika policy- och lagstiftningsförslag från kommissionen. välkomnade meddelandet i stort då en sparsam, effektiv och hållbar användning av resurser kan öka produktiviteten och förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen. åstadkoms en minskad klimatpåverkan och minskad skadlig påverkan på miljön. Som regeringen anför i skrivelsen antog kommissionen meddelandet Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (2011/12:FPM116). Färdplanen visade att medlemsstaterna och 2040 bör minska de inhemska utsläppen (dvs. exklusive tillgodoräknande av internationella insatser) respektive jämfört med för att EU-målet om att minska utsläppen till 2050 ska kunna uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Meddelandet konstaterade också att de inhemska utsläppsminskningarna bör uppgå till för att EU ska befinna sig på den kostnadseffektiva utsläppsbanan. Kommissionens analys visade att med nuvarande åtgärder kommer EU att nå målet inhemska minskningar av växthusgasutsläppen till 2020. Om den reviderade energieffektivitetsplanen skulle genomföras fullt ut skulle det bli möjligt för EU att överträffa det nuvarande målet och i stället uppnå minskning av växthusgaser. Stora investeringar skulle behövas för att ställa om till en koldioxidsnål ekonomi. Kommissionen beräknar att ökningen av offentliga och privata investeringar behöver uppgå till ca . Avsevärda kostnadsbesparingar finns dock att räkna hem, genom t.ex. lägre energikostnader. Dessutom skulle importen av fossila bränslen till EU minskas med ökad försörjningstrygghet som följd. Lägre utsläpp av koldioxid är också förknippat med lägre utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen, vilket innebär positiva effekter för luftkvalitet och hälsa med minskade kostnader inom dessa områden till följd. Kommissionen menade vidare att nya arbetstillfällen kan komma att skapas av omställningen, givet att auktionsintäkter och koldioxidskatt används för att sänka skatten på arbete. kunde inte vid sitt möte komma överens om rådsslutsatser om kommissionens meddelande då slutsatserna blockerades av ett isolerat . I stället antogs ordförandeslutsatser som stöddes av 26 av unionens 27 länder. Som anförs i skrivelsen välkomnade kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU . Under förhandlingarna inför miljörådet verkade kraftfullt för så tydliga och ambitiösa rådsslutsatser som möjligt. ansåg att EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsistent med målet att den globala medeltemperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om utsläppsminskning . Långsiktiga utsläppsmål skulle behövas för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Av den kommenterade dagordning inför miljörådet framgår att regeringen anser att det är mycket viktigt att miljörådet kan enas om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt EU och om inriktningen för unionens långsiktiga klimatpolitik så att näringsliv och samhälle får efterfrågad vägledning. Regeringen anser att EU bör befästa sin ledande roll i klimatarbetet genom att visa hur en ambitiös klimatpolitik, i överensstämmelse med det övergripande målet om att den globala medeltemperaturen ska öka med högst två grader och med EU-målet om utsläppsminskning , också kan kombineras med ekonomisk tillväxt. Långsiktiga utsläppsmål behövs för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och styra mot långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Regeringen anser att ett arbete för minskade växthusgasutsläpp i också kan betyda konkurrensfördelar i den växande globala marknaden för resurseffektiva lösningar som bidrar till en omställning till en grön ekonomi. Regeringen verkar för att miljörådet ska välkomna kommissionens meddelande. Utifrån det aktuella förhandlingsläget kan det bli svårt att nå samsyn bland medlemsstaterna om ett omnämnande av milstolpen . Mot den bakgrunden är det viktigast för att säkerställa att rådsslutsatserna åtminstone bekräftar milstolparna . Regeringen anser att det är hög tid för EU att staka ut vägen för klimatpolitiken bortom 2020 och anser att kommissionen bör ges i uppdrag att presentera förslag för hur EU kan minska utsläppen i tillräcklig omfattning med fokus mot 2030. Vid miljörådet kunde miljöministrarna inte enas om färdplanen för ett EU med låga utsläpp . I stället antog det danska ordförandeskapet slutsatser om färdplanen som alla medlemsländer utom ställde sig bakom. Utskottet stöder den ovan redovisade linje som regeringen driver när det gäller klimatfrågorna inom EU. Frågan om en forskarpanel för kemikalier behandlade utskottet i betänkande 2010/11:MJU15. Utskottet anförde bl.a. att när det gäller arbetet med kemikaliekontroll på global nivå enades världens regeringschefer vid i om att minimera produktionen och användningen av miljö- och hälsofarliga kemikalier till 2020. Ett steg för att uppnå målet togs med en global kemikaliestrategi, Saicm. Strategin ska främja en hållbar hantering av kemikalier och stödja arbetet mot målet. Den globala strategin ska skapa ett gemensamt system för en global kemikaliesäkerhet och lägga grunden till en förbättrad internationell kemikaliekontroll i utvecklingsländerna och en ökad förmåga att genomföra internationella åtaganden. I propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete m.m. (prop. 2009/10:155) framhöll regeringen att insatser på internationell nivå inte bara handlar om att förebygga och begränsa spridningen av farliga ämnen, utan också om att skapa bättre kemikaliehantering i utvecklingsländerna. En ökad produktion och användning av kemikalier i länder med bristande regelverk och tillsyn är en särskild utmaning i det internationella arbetet. Regeringen uppgav i propositionen att den avser att fortsätta att arbeta aktivt inom Saicm, , (transport av farligt avfall), Rotterdamkonventionen (farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel), Montrealprotokollet (ozonnedbrytande ämnen) och i förhandlingarna om en ny global kvicksilverkonvention. Regeringen framhöll att en viktig del i det internationella arbetet är att förmå samtliga länder att delta. Kemikalieinspektionen och Sida har centrala roller genom att de ger bistånd och stöd till utvecklingsländerna. Det är särskilt betydelsefullt att fokusera på att överenskomna åtgärder genomförs och tillämpas. Regeringen uppgav också att den avser att verka för att arbetet med kemikalier inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) sker i nära anknytning till Saicm så att de två processerna ömsesidigt stöder varandra. Vidare uppgav regeringen att den avser att verka för att stärka samverkan mellan de internationella konventionerna om kemikalier och avfall, vilket skulle kunna resultera i en ramverkskonvention på området. Utskottet anförde i sitt betänkande att det internationella arbetet är av mycket stor betydelse för att produktionen och användningen av farliga ämnen ska minska. Utskottet utgick från att regeringen även fortsättningsvis är drivande för att skapa en starkare, mer effektiv och framåtsyftande global kemikaliepolitik. Utskottet finner inte skäl att nu frångå sin tidigare uppfattning. När det gäller hormonstörande ämnen anför regeringen i skrivelsen (s. 223) att vid miljörådet tillsammans med tog upp frågan om EU:s arbete med hormonstörande ämnen. Budskapet var att det finns en växande kunskap om riskerna med hormonstörande ämnen och att fler initiativ därför behöver tas inom gemenskapen för att bättre skydda barns hälsa. Initiativet välkomnades av flera medlemsstater. Kommissionen bekräftade att det pågick en studie om kunskapsläget och att resultaten skulle redovisas för rådet . Kommissionen förutsåg en diskussion om frågan och att det kunde bli aktuellt att revidera gemenskapens strategi för hormonstörande ämnen. Utskottet konstaterar att beslutade om inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. Beslutet grundades på regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete m.m. (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). I underlaget föreslogs bl.a. att miljökvalitetsmålet för giftfri miljö skulle ses över i sin helhet och att en parlamentarisk beredning skulle inrättas för att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna. Miljömålsberedningen (M 2010:04) inrättades . Av det första delbetänkandet från Miljömålsberedningen framgår att är ledande inom det europeiska samarbetet inom området giftfri miljö. När etappmål till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska formuleras bör ledande roll bibehållas, enligt beredningen (Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet, SOU 2010:101). Miljömålsberedningen har lämnat vissa förslag till etappmål och dessa har strukturerats i två delar, dels att utveckla EU-lagstiftning och internationella konventioner, dels att går före nationellt (Etappmål i miljömålssystemet, SOU 2011:34). Utskottet vill även framhålla att Kemikalieinspektionen har presenterat en handlingsplan för en giftfri vardag 20112014, Skydda barnen bättre (). Av handlingsplanen framgår bl.a. att satsningar är nödvändiga i EU och internationellt inom områden där det finns förutsättningar att nå framgång. Arbete inom ramen för EU:s kemikalielagstiftning Reach prioriteras högt. Ambitionen i handlingsplanen är även att svenska företag påtagligt ska öka sitt arbete med kemikaliesäkerhet med fokus på utbyte av farliga kemikalier. Det är också viktigt att kraftigt öka tillsynen i av farliga ämnen i varor. Regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (dir. 2011:50) Strategi för en giftfri miljö. Miljömålsberedningen ska ta fram en strategi för arbete inom EU och internationellt för en giftfri miljö. I strategin ska även läkemedels påverkan på miljön behandlas. I uppdraget att ta fram denna strategi ingår att föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå generationsmålets delar om människors hälsa och om kretslopp fria från farliga ämnen samt miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Såväl de generella utgångspunkterna för formulering av strategier och etappmål i miljömålsarbetet som de utgångspunkter som är specifika för uppdraget ska beaktas i uppdraget. Hur hormonstörande ämnen ska klassificeras ingår bl.a. i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Kemikalieinspektionen ska prioritera arbetet med att inom ramen för EU:s kemikalielagstiftning Reach ta fram förslag på ämnen som bör föras upp på kandidatförteckningen för tillståndsprövningen eller begränsas (år 20112014). Regeringen har också framhållit att det är väsentligt att arbetet med att identifiera och föra upp ämnen på den s.k. kandidatlistan påskyndas. Detta var också ett av skälen till att regeringen föreslog att Kemikalieinspektionen skulle tillföras ökade resurser för att bedriva detta arbete (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119). Miljömålsberedningen har uppmärksammat att informationskraven för s.k. lågvolymämnen ska ses över i samband med översynen av Reach 2018. Det vore, enligt beredningen, önskvärt att frågan behandlades tidigare (SOU 2011:34). Kemikalieinspektionen anser att informationskraven för kemikalier som hanteras i låga volymer är helt otillräckliga. Det är också ett av de viktigaste utvecklingsbehoven. Inspektionen föreslår att ska driva frågan om förbättringar av kraven inför den registrering av ca 20 000 ämnen som ska göras . Förbättringen ska inriktas på att prioritera ämnen i gruppen som behöver testas vidare, inte på generella nya datakrav för alla ämnen. måste också ett krav på riskbedömning (kemikaliesäkerhetsrapport) gälla för lågvolymämnen. Utskottet konstaterar att det pågår ett intensivt arbete inom kemikalieområdet. Utskottet anser liksom regeringen att det är ett angeläget, nödvändigt och värdefullt naturvårdsarbete som bedrivs i Europeiska unionen genom art- och habitatdirektivet (direktiv /43/EEG). I direktivet anges vilka arter och naturtyper som ska skyddas inom unionen. Det rör sig om över 1 000 arter, varav ca 150 finns i . Av 231 naturtyper har vi i landet 88. Direktivet antogs 1992 men började gälla i i samband med att blev medlem 1995. har uppmanat kommissionen att ta initiativ för att åstadkomma de ändringar som behövs för att regelverket på ett bättre sätt än ska återspegla behovet av lokal och regional förankring, lokalt och regionalt beslutsfattande (brev till miljökommissionär ). När det gäller EU:s arbete med biologisk mångfald anför regeringen i skrivelsen (s. 220) att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna har arbetat med att koordinera EU-interna frågor som rör biologisk mångfald i en särskild expertgrupp där har varit aktivt. presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för biologisk mångfald i EU till 2020 (2010/11:FPM117). Meddelandet har som en viktig utgångspunkt de globala mål som beslutades inom konventionen om biologisk mångfald i . Strategin innehåller sex mål som svarar mot det överordnade målet . Strategin för biologisk mångfald i EU hade som mål att till 2020 bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vända den negativa trenden samt bidra till EU:s övergång mot en resurseffektiv ekonomi. Strategin var även en integrerad del av 2020-strategin. har tidigare agerat för att de rådsslutsatser som antogs om internationell biologisk mångfald under det svenska ordförandeskapet 2009 ska vara vägledande för EU:s interna mål samt att EU bör göra åtaganden att minska sin påverkan på biologisk mångfald globalt. Som ett led i arbetet med att ta fram en EU-strategi för biologisk mångfald antogs rådsslutsatser om en vision till 2050 samt ett övergripande mål till 2020 för biologisk mångfald. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om kommissionens meddelande. I rådsslutsatserna gav miljöministrarna sitt stöd till strategin med förbehållet att ytterligare diskussioner om strategins åtgärder var nödvändiga. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om genomförandet av för biologisk mångfald. stödde enligt skrivelsen arbetet med framtagandet av strategin och har i huvudsak varit positiv till kommissionens meddelande. Utskottet anser i likhet med vad regeringen anförde i budgetpropositionen att värnandet av biologisk mångfald måste genomsyra alla politikområden och att varje sektor måste ta ett ansvar för sin påverkan på den biologiska mångfalden.