bet · GZ01FiU28 · 2012-06-12 00:00:00 — fanns totalt 457 öppna förskolor i riket, vilket var en minskning jämfört med , då antalet var 473. fanns det 593 öppna fritidsverksamheter, vilket var en minskning jämfört med , då antalet var 617. var 4 551 barn i åldern inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, vilket var en ökning jämfört med , då antalet var 4 035. Antalet kommuner som erbjöd sådan omsorg uppgick till 130, vilket var en ökning med 12 kommuner jämfört med . Kommunernas kostnader för pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet uppgick till . Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass . Den totala kostnaden för förskoleklassen uppgick till . Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till . Andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen uppgick våren , vilket var högre än 2006 och den högsta andelen . Jämfört med var det endast i ämnet matematik som en lägre andel elever uppnådde målen. Även det genomsnittliga meritvärdet ökade. var det genomsnittliga meritvärdet 210,6 (av maximala 320), en ökning med 1,8 meritpoäng jämfört med . Skillnaden i det genomsnittliga meritvärdet mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i och elever som invandrat till var liten, 206,6 respektive 205,9. Elever som har invandrat efter ordinarie skolstart hade ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde, 158,8, vilket dock var en ökning från 152,5 föregående år. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar uppgick till 22,2 meritpoäng till flickornas fördel, en skillnad som har varit i stort sett oförändrad . Andelen elever med betyget godkänt i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik uppgick våren , vilket var en minskning jämfört med . /07 har andelen elever i skolor med fristående huvudmän ökat till av elevunderlaget /12. Den totala kostnaden för 2010 var , vilket var en marginell ökning jämfört med året innan. Av den totala kostnaden avsåg kommunala grundskolor (inklusive skolskjuts), medan kostnaden för fristående grundskolor var , vilket motsvarade av den totala kostnaden. Kostnaden per elev för undervisning uppgick till , vilket innebar en ökning med i fasta priser jämfört med . Andelen barn i åldern som var inskrivna i fritidshem 2011 var , vilket var en ökning jämfört med . Den totala kostnaden för fritidshemmen 2010 var , vilket innebar en ökning med i fasta priser jämfört med . Totalt fanns av alla elever som slutade i gymnasieskolan . Utbudet av gymnasieutbildningar har ökat , liksom elevernas rörlighet över kommungränserna. Andelen elever som gick i en gymnasieskola belägen i en annan kommun än hemkommunen ökade från 2010/2011/12, av vilka drygt en tredjedel gick i en fristående skola. Andelen elever i fristående gymnasieskolor ökade från mellan läsåren 2010/11 och 2011/12. Målgruppen för gymnasieskolan är ungdomar i åldern . Av alla som fyllde 2011 hade fått slutbetyg från gymnasieskolan senast . Det är en ökning jämfört med året innan. Av de drygt 99 500 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Av de elever som fick slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan hade påbörjat högskolestudier läsåret därpå. Elever med utländsk bakgrund fortsatte oftare till högskola än elever med svensk bakgrund. På kommunnivå varierade andelen elever som uppnått grundläggande högskolebehörighet mellan /11. infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom den reformerade gymnasieskolan. Totalt deltog 1 700 elever i gymnasial lärlingsutbildning, vilket motsvarar av alla elever i årskurs 1 på yrkesprogram. Skolinspektionen har granskat kvaliteten i gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar. Granskningen, som omfattade 39 kommunala och fristående skolor, fokuserade på elevernas arbetsplatsförlagda utbildning samt på hur skolorna samverkar med arbetslivet. Enligt skolinspektionen klarade av skolorna i granskningen att ge en arbetsplatsförlagd utbildning, APU, med den kvalitet som krävs. Enligt en rapport från finns det indikationer på att resursfördelningen till skolorna sker schablonmässigt, inte utifrån en analys av lokala förutsättningar och behov för att nå de nationella målen. I Skolinspektionens tillsyn 2010 bedömdes av de granskade gymnasieskolorna ha brister när det gäller rektorns ansvar för att skolans resultat utvärderas regelbundet i syfte att förbättra skolans arbete. I av kommunerna följdes inte resultaten från skolor och verksamheter upp och/eller vidtogs inga åtgärder utifrån en sådan uppföljning för att nå de nationella målen. Kostnaden för gymnasieskolan 2010 var . var den genomsnittliga kostnaden per elev . anförde med anledning av regeringens föregående skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2010/11:102) att utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål och att detta arbete återspeglas i skrivelsen (bet. 2010/11:FiU34). Med anledning av detta har regeringen bl.a. framfört följande i skrivelsen: Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att bl.a. ta fram ett underlag som ska kunna användas som ett stöd vid utformandet av specialdestinerade bidrag. I uppdraget ingick även att redovisa erfarenheter av tidigare specialdestinerade statsbidrag. Statskontoret avrapporterade sitt uppdrag (dnr Fi2011/3996). Huvudresultaten av studien visar att utifrån de utvärderingar som gjorts är det svårt att dra entydiga slutsatser om vilka effekter specialdestinerade statsbidrag har som styrmedel och om de leder till måluppfyllelse. En förklaring är att det är metodologiskt svårt att utvärdera sådana bidrag. En annan förklaring är att utformningen av statsbidragen är så olika. De specialdestinerade statsbidragen kan ha undanträngningseffekter som innebär att de från statlig synvinkel ger upphov till oönskade omprioriteringar. En kommun eller ett landsting kan exempelvis välja att minska sina egna satsningar och låta statsbidraget finansiera verksamheten. Det är vanligt att den kommunala nivån anser att tiderna för genomförande är för korta i samband med införandet av bidragssystem. För korta tider för genomförande kan leda till att kommunerna och landstingen inte har möjlighet att planera för verksamheten och att bidragen därför inte får avsedda effekter. Ansvariga myndigheter behöver också tid för att förbereda införandet av ett nytt bidragssystem. har en genomgång av gjorda utvärderingar avseende specialdestinerade statsbidrags måluppfyllelse genomförts. Det är dock, som bl.a. framgår av Statskontorets ovan nämnda rapport, komplicerat att utvärdera statsbidragens måluppfyllelse. Det kan bl.a. bero på att bristen i tillgången på statistik kan göra det svårt att följa upp måluppfyllelsen. Därtill kan målen vara formulerade på ett sådant sätt att det är svårt att följa upp och utvärdera statsbidraget. I genomgången ingick 31 riktade bidrag Genomgången är avgränsad till statsbidrag som betalats ut . Ytterligare en urvalsgrund är att statsbidragen utbetalats till kommunerna och landstingen med syfte att stimulera eller åstadkomma en utveckling som är politiskt önskvärd. Vissa bidrag har utvärderats och antalet utvärderingar uppgår sammantaget till 51 Det finns 4 utvärderingar som pekar på att målen för statsbidragen har nåtts i hög grad. Huvuddelen av utvärderingarna, 34 stycken, pekar på att målen har nåtts delvis, medan 2 utvärderingar kan tolkas som att målen till mindre del har nåtts. Det finns också 11 utvärderingar som inte besvarar frågan om i vilken grad målen för statsbidraget har nåtts. I betänkande 2010/11:FiU34 såg utskottet fram emot resultatet av Statskontorets uppdrag (Fi 2010/3495) att lämna en samlad redovisning av den offentliga sektorns utveckling. Uppdraget resulterade i tre rapporter. En av dessa är En samlad och systematisk uppföljning av kvalitet, produktivitet och effektivitet i offentlig sektor. Där konstaterade bl.a. att tillgången till olika kvalitetsmått är relativt sett god inom och landstingskommunal sektor. Den stora mångfalden av verksamheter och svårigheterna att jämföra dessa med varandra gör det dock svårt att ge en samlad bild av kvalitetsutvecklingen i kommuner och landsting. Inom statlig sektor är tillgången på kvalitetsmått inte lika stor, och framför allt saknas jämförbarhet i metoder och framtagande. Statskontoret anför vidare att metoderna för kvalitetsjustering måste utvecklas för att det ska vara meningsfullt att använda nationalräkenskapernas produktivitetsmått. Statskontoret menar också att det visserligen på vissa delområden finns förutsättningar att följa upp effekter (främst inom hälso- och sjukvården samt utbildningsområdet) men att det saknas förutsättningar att besvara dessa frågor på ett samlat och systematiskt sätt. Utredningen om kommunsektorn och konjunkturen överlämnade betänkandet Spara i goda tider för en stabil verksamhet (SOU 2011:59) . Utredningen hade i uppdrag att presentera analyser och förslag som förbättrar förutsättningarna för en verksamhet som är stabil över konjunkturcykeln och som inte förstärker konjunkturvariationerna i samhällsekonomin. Utredningens analyser av de kommunala finansernas konjunkturkänslighet visar att det finns samband mellan konjunktursvängningarna i ekonomin och utvecklingen av kommunsektorns finanser, dvs. att konjunktursvängningarna leder till en mindre stabil verksamhet, vilket också kan motverka en stabil samhällsekonomi. Analyserna har dock inte kunnat belägga att det finns starka och stabila samband mellan konjunkturvariationerna och variationer i utvecklingen av den kommunala verksamheten, ekonomin och sysselsättningen. Man kan därmed inte påstå att sektorn bidrar till att kraftigt förstärka konjunkturvariationerna i samhällsekonomin. Enligt utredningens samlade bedömning har balanskravet, som infördes , bidragit till att stärka en god ekonomisk hushållning genom att sätta mer fokus på ekonomin och förbättra de ekonomiska resultaten. kan kravet sägas ha bidragit till en begränsning av möjligheten till god hushållning genom att inte klart medge ett sparande i goda tider som kan användas för att täcka underskott i lågkonjunktur. Det kan leda till kortsiktiga neddragningar i kommunsektorn i lågkonjunktur och till överhettning i högkonjunktur, vilket påverkar samhällsekonomin negativt. Mot bakgrund av analyserna föreslår utredaren att regelverket för ekonomisk förvaltning förändras och stärks för att främja stabilitet genom ett ökat lokalt ansvarstagande för intäkts- och resultatutjämning . Förslaget innebär att kommuner och landsting, som ett led i en god ekonomisk hushållning och givet att vissa förutsättningar är uppfyllda, får bygga upp lokala resultatutjämningsreserver som kan tas i anspråk för att klara balanskravet när intäktsutvecklingen är svag. Utredaren föreslår också att ett centralt stabiliseringssystem införs, vilket i första hand tar sikte på att skydda verksamheten i en kris, då det inte är rimligt att enskilda kommuner och landsting har en tillräcklig egen beredskap. Systemet utformas som en inkomstgaranti som ska skapa stabilitet vid en kris då det kommunala skatteunderlaget utvecklas mycket svagt. Förslaget innebär att en kommunstabiliseringsfond inrättas och att kommuner och landsting ska kunna få bidrag från fonden när den nominella tillväxten av det kommunala skatteunderlaget understiger en garanterad nivå. Betänkandet bereds inom . Utskottet välkomnar redovisningen av uppföljning av införandet av vårdvalssystem i primärvården. Utskottet noterar uppföljningens resultat, som bl.a. visar att antalet vårdmottagningar i primärvården har ökat sedan vårdvalet infördes, att antalet vårdgivare har ökat och att vårdmottagningarna har utökat sina öppettider. Utskottet är vidare positiv till den fortsatta utvecklingen av de nationella kvalitetsregistren samt de öppna jämförelserna. Utskottet anser att dessa verktyg är bra för att följa upp, utveckla och förbättra de kommunala verksamheterna. Utskottet välkomnar också regeringens återrapportering av Statskontorets och redovisning av erfarenheter av specialdestinerade bidrag till kommunerna. Utskottet inser de metodologiska problemen som regeringen nämner och ser fram emot fortsatt metodutveckling för en mer fullödig utvärdering av berörda bidrag. Utjämningskommittén.08 överlämnade sitt slutbetänkande, "Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen", till regeringen . Kommittén föreslog förändringar både i inkomst- och kostnadsutjämningen, med förslag till införande . Ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Den parlamentariska utredningen presenterade, efter flera kompromisser, ett enhälligt förslag. Utskottet erfar att utredningens förslag nu bereds av regeringen. Regeringen ska återkomma till med proposition i frågan. Med detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår en motion om vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Jämför reservation 2 (V) och särskilt yttrande (S). I motion 2011/12:Fi299 av m.fl. (S) anförs att välfärdsområdet inte är en marknad där privata vinstintressen ska vara styrande. Erfarenheter från andra länder visar att sådana system är dyra, orättvisa och ineffektiva. När vinstintresset får styra inom välfärdens verksamheter är risken uppenbar att människor delas upp i mer respektive mindre lönsamma patienter och i mer eller mindre önskvärda elever. Dessutom ökar risken för att den som kan betala väl för sig får bättre tillgång till tjänsterna än de som är mer resurssvaga. Det finns stora behov av kvalitetsförstärkningar inom välfärden. Skattepengar som är avsedda för välfärden ska användas för kvalitetshöjning inom välfärdssektorn inte till vinstuttag. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter. har tidigare i olika sammanhang behandlat frågor inom det område som berörs i motionen. beslutade att inskränkningarna i landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionkliniker och övriga sjukhus till någon annan skulle upphävas, vilket innebar att den s.k. stopplagen avskaffades. Landstingen gavs möjlighet att sluta avtal om driften av sjukhus utan krav på att avtalen innehåller villkor om att verksamheten ska drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent (prop. 2006/07:52, bet. 2006/07:SoU11). I behandlingen av budgetpropositionen välkomnade utskottet regeringens strävan efter att nå en ökad mångfald av utförare av välfärdstjänster, vilket kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande (bet. 2009/10: FiU3 s. 19 f.; jfr prop. 2009/10:1 utg.omr. 25 s. 16). I behandlingen av budgetpropositionen framhöll utskottet i likhet med regeringen att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. De resurser som används för att producera dessa tjänster ska utnyttjas så effektivt som möjligt. Ett sätt att öka effektiviteten är att lära av de mest effektiva utförarna. Dessutom kan ett ökat företagande inom vård- och omsorgssektorn öka valfriheten för brukarna och stimulera till kvalitetsutveckling genom konkurrens mellan olika utförare (prop. 2010/11:1 utg.omr. 25 s. 15, bet. 2010/11:FiU3 s. 11). I betänkande 2010/11:FiU30 framhöll utskottet att en ökad mångfald av utförare leder till en ökad konkurrens och därmed till bättre tillgänglighet och service för konsumenterna. Utskottet ansåg att den som satsar riskkapital för att etablera en verksamhet måste kunna få avkastning på det insatta kapitalet, som bl.a. kan användas för återinvesteringar i verksamheten. Utskottet ansåg att om verksamheten ska kunna svara mot kraven på långsiktighet och stabilitet måste den tillåtas att gå med vinst. Med en sund och fungerande konkurrens blir frågan om vinstutdelning självreglerande. Utskottet konstaterade att regeringen avsåg att tillsätta en utredning för att närmare studera vinstuttag inom i huvudsak skolområdet. I enlighet med dir 2011:68 Regler och villkor för fristående skolor m.m. har en parlamentariskt sammansatt kommitté sammankallats för att bl.a. utreda om det, i fall då riktar allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsentligen har bidragit till bristerna, finns behov av att Skolinspektionen tar hänsyn till detta och, om så bedöms vara fallet, föreslå vilka åtgärder som ska vidtas. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av utskottets syn på värdet av en mångfald av välfärdsproducenter och möjligheterna att få avkastning på insatt riskkapital avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår en motion om avknoppning av verksamhet. I motion 2011/12:Fi287 av (M) framhålls vikten av att arbetet med att öka konkurrensen och valfriheten inom den offentligt finansierade välfärdssektorn får fortgå. Genom att tillåta och uppmuntra alternativa driftsformer vid sidan av den kommunalt och statligt drivna verksamheten stärks den enskildes valfrihet. Detta framtvingar även en konkurrens som kan möjliggöra att verksamhetens kvalitet stärks. Ett viktigt inslag i denna utveckling har varit avknoppningar. Rättsläget är dock oklart. Vår befintliga lagstiftning ger ingen klar vägledning för hur avknoppningar ska genomföras. Till följd av detta utredde Statskontoret frågan på begäran och kom fram till att det inte är möjligt för kommunen att rikta ett sådant erbjudande [en avknoppning] till de anställda. Ingen vidare konklusion nåddes, och regeringen har inte vidtagit vidare åtgärder för att finna en lösning. Detta är mycket olyckligt, då avknoppningsarbetet nu mer eller mindre har avstannat. Med anledning av detta bör regeringen överväga att se över regelverket för avknoppningar och ta fram en modell för hur de även fortsättningsvis kan bidra till ökad konkurrens och valfrihet. Motionären föreslår ett tillkännagivande om möjligheten att förändra regelverket för avknoppningar. I betänkande 2009/10:FiU3 behandlade utskottet motioner om avknoppning av verksamhet. Utskottet underströk vikten av att externa utförare i större utsträckning svarar för välfärdstjänster och därmed bidrar till ett effektivare resursutnyttjande. Mot bakgrund av tidigare gjorda utredningar, av Statskontoret, och , om rättsläget vid avknoppningar av offentlig verksamhet ansåg utskottet att såväl de kommunalrättsliga reglerna som krav är tydliga när det gäller överlåtelser av verksamhet. Av lagarna framgår att kommunerna vid försäljning av egendom ska agera som vilken annan aktör som helst på en marknad och försöka nå högsta möjliga pris. Det är således marknadsprissättning som gäller, och inga försäljningar under marknadspriset ska, i princip, genomföras. Både kommunalrätten och föreskriver detta. Det innebär att en värdering och ett anbudsförfarande ska genomföras. Mot ovanstående bakgrund ansåg utskottet att såväl de kommunalrättsliga reglerna som krav är tydliga när det gäller överlåtelser av verksamhet. Utskottet förutsatte också att kommuner och landsting håller sig inom de rättsliga ramarna för statsstöd. Utskottet ansåg att motionärerna tog upp viktiga frågor om den offentliga sektorns verksamheter, men avstyrkte de aktuella motionerna med hänsyn till det ovan anförda. Även i betänkande 2010/11:FiU30 behandlade utskottet motioner om avknoppning av verksamhet. Där upprepade utskottet de huvudsakliga delarna av vad som framhölls i betänkande 2009/10:FiU3. Utskottet konstaterade dock att det fanns vissa frågeställningar som behöver klargöras och förtydligas i enlighet med den [friskole]utredning som pågick och som ska redovisa sitt uppdrag . Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att vidta några åtgärder, varför de aktuella motionerna avstyrktes. Mot bakgrund av tidigare gjorda utredningar om rättsläget vid avknoppningar av offentlig verksamhet samt pågående utredning avstyrks motionen. Utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår en motion om utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS. Jämför reservation 3 (MP). I motion 2011/12:So413 av (MP) anförs att kostnadsutjämningen inom LSS för vissa enstaka individer bör utredas. Det rör sig om personer som är mycket kostnadskrävande. tar enstaka kommuner här ett mycket stort ekonomiskt ansvar. En möjlighet att lösa frågan vore enligt motionären att skapa en särskild påse pengar inom LSS-systemet som man kan ansöka om. Denna påse pengar kan finansieras genom de generella LSS-intäkterna från kommuner med lägre kostnader för LSS än genomsnittskommunerna, på samma sätt som det övriga LSS-utjämningssystemet finansieras. Ur denna påse ska det vara möjligt för kommuner att ansöka om särskilda medel för exceptionellt kostnadskrävande individer som tillhör LSS-personkretsen. Påsen eller fonden bör förvaltas av , som även borde vara den myndighet som hanterar ansökningarna samt fördelningen av medel. I motionen föreslås att till regeringen uttalar som sin mening att regeringen bör tillsätta en utredning kring LSS utifrån ovanstående resonemang. Med hänsyn till att LSS-systemet och kostnadsutjämningen inom LSS har utretts grundligt är utskottet inte nu berett att tillmötesgå motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utvecklingen inom den kommunala sektorn, punkt 1 motiveringen (V) av (V). Den kommunala sektorns resultat sjönk kraftigt jämfört med då det positiva resultatet till stor del byggde på tillfälliga statliga bidrag. räknar Kommuner och Landsting (SKL) med att resultatet räddas av engångsposter, för att sedan successivt falla kommande år, om inte kraftiga åtgärder vidtas i form av åtstramningar eller skattehöjningar alternativt att statsbidragen höjs. Det visar att krav på värdesäkrade statsbidrag till kommunerna nu måste genomföras. föreslår också att kommunernas balanskrav, precis som målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, ska gälla över en konjunkturcykel. Balanskravet innebär att varje kommun och landsting måste upprätta en budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kostnaderna. Kommunernas finanser är mycket konjunkturkänsliga och vid en lågkonjunktur försvagas de snabbt till följd av vikande skatteintäkter samt stigande utgifter för t.ex. ekonomiskt bistånd. Om då inte statsbidragen till kommunsektorn ökar i motsvarande mån ställs många kommuner och landsting inför valet att antingen skära ned på kostnaderna, vilket ofta betyder färre anställda, eller höja kommunalskatten. Oavsett vilket val kommunerna och landstingen fattar kommer deras beslut att förvärra lågkonjunkturen. Dagens utformning av kommunsektorns balanskrav riskerar att skada såväl kommunernas verksamhet som en god och balanserad samhällsekonomisk utveckling. För att utveckla välfärden behövs nu stora satsningar på mer personal i kommunerna. Under förra mandatperioden beräknade Konjunkturinstutet att antalet kommunfinansierade anställda minskade med 40 000 personer. Utvecklingen beräknas fortsätta med en ytterligare minskning med 18 000 personer. Det är en utveckling som inte kan acceptera. Det finns stora otillfredsställda behov i skolan, äldreomsorgen och sjukvården som orättvisorna ökar vad gäller tillgången till välfärdstjänster. En förstärkning av välfärdsverksamheterna är således välmotiverad, vilket blir än tydligare om deras samhällsekonomiska betydelse synliggörs. Särskilt barn- och äldreomsorgen behöver byggas ut. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg och ett jämställt föräldraskap är avgörande förutsättningar för att nå målet om en jämställd arbetsmarknad.