bet · GZ01KrU7 · 2012-05-30 00:00:00 — 2011/12:KrU7 Litteratur, språk, läsande och bibliotek Litteratur, språk, läsande och bibliotek I betänkandet behandlar utskottet 28 motionsyrkanden om litteratur, språk, läsande och bibliotek från den allmänna motionstiden . Förslag om läsfrämjande insatser avstyrks med hänvisning till att en utredning med uppdrag att bl.a. analysera och lämna förslag till hur litteraturens ställning kan stärkas i skolan och bland lässvaga grupper ska lämna sina förslag (). Även förslag om litteraturstöd avstyrks med hänvisning till . Förslag om bibliotekens uppdrag, en nationell biblioteksplan och nationella kvalitetskriterier för biblioteken avstyrks liksom förslag som syftar till att tillgången till bibliotek ska öka. Bibliotekslagen anger att varje kommun ska ha folkbibliotek, medan kommunerna själva avgör omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Förslag till en ny bibliotekslag har skickats ut på remiss. Yrkanden om digitala bibliotek och folkbibliotekens nättjänster avstyrks liksom förslag om ett nationellt lånekortssystem. Dessa frågor bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Även motionsförslag om att punktskriften ska få officiell status som läs- och skriftspråk avstyrks. Genom att inrätta en punktskriftsnämnd inom Talboks- och har staten tagit ett ansvar för att punktskriften främjas och utvecklas. I betänkandet finns tolv reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Kr252 av (S) yrkandena 3 och 5, 2011/12:Kr258 av och i (båda S), 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 2 (V) 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 1, 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 6. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (V) 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 7, 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 15. Reservation 8 (MP) 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 9 (SD) 2011/12:Kr252 av (S) yrkande 2, 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:Kr329 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 13 och 14. Reservation 10 (MP, V) 2011/12:Kr272 av (FP), 2011/12:Kr322 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr325 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) 2011/12:Kr271 av och (båda S) och 2011/12:Kr317 av och (båda SD). Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (S), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (M) och (V). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté, den s.k. , som ska analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). Kommittén ska analysera litteraturens ställning i skolan, läsfrämjande insatser, de litterära upphovsmännens villkor, bokmarknaden, tidskriftsmarknaden och det internationella utbytet på litteraturområdet. Kommittén ska vidare lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas och bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att man ska kunna möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Uppdraget ska redovisas . Förslag till ny bibliotekslag () skickade ut ett förslag till en ny bibliotekslag på remiss (Ds 2012:13). Remisstiden går ut . Regeringen avser att lämna förslag till om en ny bibliotekslag . Förslaget syftar främst till att möta de omvärldsförändringar som har skett sedan den nuvarande bibliotekslagens (1996:1596) tillkomst och behovet av att lagens tillämpning följs upp. Genom förslaget förstärks viktiga principer som att utlåningen av litteratur ska vara avgiftsfri och att alla ska ha tillgång till biblioteksservice. Den nya lagen föreslås vara teknikneutral och särskilt ange att folkbiblioteken ska främja användningen av informationsteknik för kunskapsinhämtning och lärande. Ett kvalitetskrav föreslås genom en bestämmelse om att folkbibliotekens utbud och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Särskilt prioriterade grupper, bl.a. barn och ungdomar, lyfts fram i förslaget. I förslaget fastställs vidare en tydligare ansvarsfördelning mellan olika bibliotekshuvudmän. En förutsättning för förslagen är att folkbibliotekens verksamhet även fortsättningsvis ska vara ett kommunalt ansvar. Det innebär att bibliotekslagen inte ska föreskriva under vilka former kommuner ska erbjuda sin biblioteksservice och landsting ska bedriva sin biblioteksverksamhet. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som syftar till läsfrämjande insatser. Den s.k. ska bl.a. analysera hur litteraturens ställning kan stärkas samt bedöma vilka särskilda insatser som behövs för läsfrämjandet. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Uppdraget ska redovisas . Jämför reservation 1 (S, MP, V). (S) begär i motion Kr252 fortsatta insatser för att stärka läsandet (yrkande 3). I samma motion begärs att en politik utformas för nationell bokförsörjning för maximalt läsande i befolkningen (yrkande 5). I motion Kr258 av och i (båda S) beklagar motionärerna att statsbidraget till En bok för alla för utgivning av billiga pocketböcker har dragits in. Motionärerna anför att satsningen på En bok för alla var en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta och understryker att det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande. m.fl. (S) begär i motion Kr297 att regeringen ger uppdraget att inom det stöd disponerar prioritera läsfrämjande insatser med dokumenterat goda resultat och att i övrigt noga följa utvecklingen (yrkande 13). I motionen framförs att litteraturen och läsandet är en bildningsväg att särskilt värna om och att det är oroväckande att läsandet och bibliotekslånen minskar. Det är därför, enligt motionärerna, viktigt att prioritera läsfrämjande insatser, särskilt för läsovana grupper. I motion Kr329 av m.fl. (MP) anförs att det framstår som allt mer angeläget att främja läsning hos såväl barn som vuxna. Som ett led i att öka förståelsen för språket och möjligheten att aktivt forma sitt språk bör de läsfrämjande insatser som står för förstärkas. Motionärerna begär därför att regeringen återkommer till med förslag om ett utökat uppdrag för region- och länsbiblioteken som litterära centrum (yrkande 7). Detta bör, menar motionärerna, framgå av en reviderad bibliotekslag. Några enskildheter i de aktuella motionerna kommenteras i det följande, nämligen En bok för alla och länsbibliotek som litterära centrum. Vidare tas Statens kulturråds bidragsformer upp. En bok för alla startades för att med statligt stöd ge ut kvalitetslitteratur till lågt pris. Förlaget var en del av Stiftelsen men omvandlades 1992 till ett aktiebolag med ABF, , Föreningen och Föreningen bok för allas vänner som lika stora delägare. Statsbidraget fördelades i enlighet med ett avtal mellan staten och En bok för alla AB. Detta avtal samt statsstödet till verksamheten upphörde vid utgången av 2007. En bok för alla ägs numera av , Föreningen bok för allas vänner och förlag. I förlagets styrelse finns också ABF och representerade. En bok för allas böcker säljs i bokhandeln och genom en egen ombudsverksamhet. för små barn säljs också genom ett prenumerationssystem. En bok för alla driver även läsfrämjande verksamhet i samarbete med folkbildningen och fackliga organisationer och med skolor och bibliotek. Av bibliotekslagen (1996:1596) framgår det att folkbiblioteken ska verka för att främja intresset för läsning (2 §) och att de ska stimulera till läsning (9 §). Länsbiblioteken ska stödja folkbiblioteken i denna uppgift. har tillsammans med föreningen träffat en överenskommelse om gemensamma utvecklingsområden för och läns- och regionbibliotekens samverkan när det gäller att främja läsandet. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av , nämligen bidrag för läsfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd till landets kommuner för litteraturstödda titlar och inköpsstöd till folk- och skolbiblioteken. Bidrag lämnas inom ramen för anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, utgiftsområde 17, i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. fördelar ca till litteraturområdet. Bland annat fördelas ca i inköpsstöd, dvs. inköp av litteratur till folk- och skolbiblioteken för att främja barns och ungas läsande. Vidare kommer att lämna bidrag till läsfrämjande insatser på totalt ca . Bidraget kan sökas av kommuner och organisationer. Syftet är att utveckla nya metoder för att stimulera barn och unga att läsa. fördelar även ett stöd för en klassikerserie för grund- och gymnasieskolan: Alla tiders klassiker. Bidraget fördelas till bokförlag för att de ska ge ut vissa titlar med klassikerstatus. Skolorna har möjlighet att köpa klassuppsättningar till subventionerat pris. Inom ramen för det aktuella anslaget anvisas även medel till ett litteraturpris till minne. Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. Bland annat kan läsfrämjande arbete belönas. Utskottet konstaterar inledningsvis att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet syftar till att öka läsandet i . Även om läsförmågan internationellt sett ligger på en hög nivå i finns det skillnader i läsvanor och läsförmåga hos olika grupper av befolkningen. Utskottet konstaterar att undersökningar visar att det finns tendenser till en negativ utveckling vad gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. Enligt den senaste mätningen 2009 i internationella kunskapsmätningar (), som genomförs , uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till , vilket var en försämring jämfört med tidigare mätningar. För de 18 EU-länder där det finns motsvarande statistik uppgick den genomsnittliga andelen till . Såväl i som i de flesta andra EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. I syfte att öka läsandet förstärktes bidragsformer för läsfrämjande insatser under föregående mandatperiod, och satsningar gjordes inom skolan för att förbättra elevernas förmåga att läsa, skriva och förstå den lästa texten. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka betydelsen av skolbibliotek när det gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. I skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Lagen trädde i kraft . Utskottet vill också peka på att det i det förslag till ny bibliotekslag som är ute på remiss (Ds 2012:13) föreslås att bibliotekens huvuduppdrag att främja läsning och tillgång till litteratur särskilt ska lyftas fram. Som ovan framgått beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, den s.k. , som ska analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). har i uppdrag att bl.a. analysera läsfrämjande insatser. I uppdraget ingår att utifrån tillgänglig statistik analysera hur läsandet och intresset för läsning har utvecklats i olika befolkningsgrupper . Kommittén ska även belysa om den befintliga statistiken bygger på lämpliga variabler för att beskriva läsvanor i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska vidare analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan. Som en del av analysen ska kommittén bl.a. bedöma om det behövs särskilda insatser för fortbildning och för att utveckla lärande exempel på textval och boksamtal, dvs. mer systematiska samtal om litteratur. Kommittén ska redovisa hur de föreslagna insatserna kan varieras och anpassas efter behov i olika åldersgrupper samt analysera och föreslå åtgärder som kan öka intresset för litteratur hos särskilt lässvaga grupper. Kommittén ska också analysera det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och för spridning av kvalitetslitteratur i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska pröva om utvecklingen motiverar förändringar i de statliga stöden till bibliotekssektorn, t.ex. vad gäller medieförsörjning. Kommittén ska även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skol- och folkbiblioteken och pedagogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i undervisningen samt pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekets ställning och föreslå relevanta insatser. Slutligen ska kommittén föreslå hur olika läsfrämjande insatser utanför skolväsendet, bl.a. de som genomförs med stöd av , ska få större genomslag och komma hela landet till del. Kommittén ska särskilt uppmärksamma insatser som tar till vara de litterära upphovsmännens kunskap och engagemang i arbetet för att öka intresset för läsning, eget skrivande och litteratur samt lämna förslag på hur ett sådant arbete kan vidareutvecklas. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade , med utgångspunkt i ett förslag från den pågående , om tre nya stöd som syftar till att stärka litteraturens ställning, öka läsandet och lyfta fram kvalitetslitteratur. De nya formerna för stöd till området ska möjliggöra försöksverksamhet och nya idéer. Tre områden är utpekade: försöksverksamhet som syftar till att finna nya former för samarbete mellan folkbibliotek och studieförbund om läsfrämjande åtgärder, stöd till den fysiska bokhandeln för litterära evenemang samt stöd för elektronisk utgivning av titlar ur förlagens befintliga katalog av tryckta utgåvor. En miljon till vartdera området ska fördelas 2012. betonar i sitt förslag om fördelning av bidrag 2012 att både folkbiblioteken och studieförbunden spelar en stor roll för det läsfrämjande arbetet och att de har ett gemensamt intresse av att främja bildning och läsande hos befolkningen. efterlyser ett mer strukturerat samarbete om läsfrämjande åtgärder där studieförbundens och folkbibliotekens olika kompetensområden kan komplettera varandra. Länsbiblioteken, som tillsammans med har utformat en strategi för läsfrämjandet och som har erfarenhet av att driva läsfrämjandeprojekt, bör ta en aktiv del i utvecklingsarbetet. Utskottet konstaterar att en stor del av kommitténs uppdrag inriktas på läsfrämjande insatser och att det därmed ligger väl i linje med syftet med samtliga här aktuella yrkanden. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av kommitténs arbete inte föregripas. Därmed avstyrks motionerna Kr252 (S) yrkandena 3 och 5, Kr258 (S), Kr297 (S) yrkande 13 och Kr329 (MP) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om litteraturstöd. Den av regeringen tillsatta ska bl.a. analysera hur den svenska bokmarknaden har utvecklats när det gäller mångfalden i utgivningen. Kommittén ska också analysera hur fördelningen av det statliga stödet till utgivning och spridning av litteratur har utvecklats , t.ex. vad gäller antalet litteraturstödda titlar, genrer och utgivande förlag, och utifrån analysen bedöma om det statliga stödet på ett effektivt sätt bidrar till en utgivning som präglas av mångfald, kvalitet och fördjupning. Uppdraget ska redovisas . Jämför reservation 2 (V). m.fl. (V) föreslår i motion Kr307 att ges i uppdrag att kartlägga dagens förlags- och distributionskoncentration och ta fram förslag som motverkar dessa (yrkande 17). I motionen anförs att litteraturstödet som tillfaller nya böcker spelar en stor roll för den litterära mångfalden. Inte minst gäller detta för icke-kommersiella genrer som poesi, noveller, översatt skönlitteratur, konstböcker etc. Samhället måste, enligt motionärerna, ta sitt ansvar för och ge stöd till utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk, liksom på de större invandrarspråk där utgivningen inte är kommersiellt gångbar. Ofta är det mindre och små förlag som svarar för denna bredd och mångfald i utgivningen. Statsbidrag till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter och till läsfrämjande insatser lämnas, som framgått i föregående avsnitt, i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. fördelar ca i litteraturstöd. Syftet med litteraturstödet är att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen av litteratur samt främja spridning och läsning av litteratur. beviljades 756 titlar litteraturstöd, en minskning jämfört med föregående år. sjönk siffran till 722 titlar. Stödet kan sökas av den som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art och som är verksam i och kan också lämnas i efterhand senast efter det att boken gavs ut. Stöd kan endast sökas för första upplagan av en bok. Undantag gäller för klassisk litteratur där stöd kan sökas även för återutgivning. För bedömningen gäller att boken ska vara av god kvalitet, såväl tekniskt som redaktionellt. prioriterar inte titlar som trycks i en förstaupplaga av en sådan omfattning att de kan förutsättas ge tillräckliga intäkter för utgivaren. För att kunna söka stöd får upplagan inte överskrida 5 000 exemplar för skön- och facklitteratur på originalspråk inklusive eventuella tilltryck räknat från utgivningsdatum. Läromedel är undantagna litteraturstöd. , vänböcker, notutgivning, studiematerial eller vetenskapliga verk med specialistinriktning får i regel inte stöd. Det får inte heller böcker av uppslagsbokskaraktär, hobbyböcker, årsböcker, böcker av enbart lokalt intresse, utställningskataloger, pysselböcker, handböcker, inomreligiös litteratur, kokböcker och reseguider. Utskottet konstaterar att har till uppgift att analysera hur den svenska bokmarknaden har utvecklats när det gäller mångfalden i utgivningen av och tillgängligheten till översatt och på svenska utgiven fack- och skönlitteratur samt litteratur på andra språk (dir. 2011:24). Både produktions-, distributions- och försäljningsledet bör därvid beaktas. Kommittén ska fästa särskilt avseende vid den digitala utvecklingen och dess betydelse i respektive led. Kommittén ska bedöma om utvecklingen inneburit en minskad bredd när det gäller tillgången för konsumenterna till kvalitetslitteratur inom kulturpolitiskt relevanta genrer. Kommittén ska också analysera hur fördelningen av det statliga stödet till utgivning och spridning av litteratur utvecklats , t.ex. när det gäller antalet litteraturstödda titlar, genrer och utgivande förlag. Utifrån analysen ska kommittén bedöma om det statliga stödet på ett effektivt sätt bidrar till en utgivning som präglas av mångfald, kvalitet och fördjupning. Om det är motiverat ska kommittén föreslå förändringar av de statliga stödordningarna. Förändringarna ska syfta till att effektiva, öppna och rättvisa stödsystem uppnås. Utskottet konstaterar att kommitténs uppdrag ligger väl i linje med det aktuella yrkandets syfte. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av kommitténs arbete inte föregripas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr307 (V) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en reviderad bibliotekslag, bibliotekens demokratiska uppdrag, nationella kvalitetskriterier för biblioteksverksamheten och en nationell biblioteksplan med hänvisning till att ett förslag till ny bibliotekslag nu är ute på remiss. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (MP) och 5 (V). I motion Kr329 framför m.fl. (MP) att det finns behov av en reviderad bibliotekslag och begär ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag på en sådan (yrkande 1). I samma motion anförs vidare att bibliotekens demokratiska uppdrag bör stärkas i en reviderad bibliotekslag (yrkande 2). I motionen framförs att målsättningar om främjande av läsning och litteratur, information, utbildning och kulturell verksamhet behöver kompletteras med målsättningar om bibliotekens roll i demokratin, yttrande- och informationsfrihet och det livslånga lärandet. Via bör landets invånare fritt kunna ta del av den information de behöver för att vara aktiva i det offentliga samtalet, bilda sig uppfattningar och påverka sina villkor. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om att det bör införas nationella kvalitetskriterier för biblioteksverksamheten (yrkande 6). Motionärerna menar att arbetet med att utforma kvalitativa och kvantitativa nyckeltal och en bredare samordning behöver utvecklas och att det saknas kriterier för utvärdering. Regeringen bör tydliggöra detta i uppdraget till Kungl. (S) anför i motion Kr252 att biblioteksverksamhetens idé och utveckling bör diskuteras (yrkande 1). m.fl. (V) föreslår i motion Kr307 att en nationell biblioteksplan införs (yrkande 12). I motionen anförs att en nationell biblioteksplan bör tas fram för alla offentligt ägda eller stödda bibliotek, således även för högskole- och folkhögskolebiblioteken. Den ska samordna systemen, skapa överskådlighet i biblioteksfloran och säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Bibliotekslagen (1996:1596) infördes . Lagens främsta syfte är att garantera fria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk av bibliotek. I lagen anges att varje kommun ska ha folkbibliotek och att det ska finnas ett länsbibliotek i varje län. Av lagen framgår att alla medborgare ska ha tillgång till ett folkbibliotek, att varje kommun ska ha folkbibliotek och att allmänheten på folkbiblioteket ska få låna litteratur avgiftsfritt . Vidare anger lagen bl.a. att det bör finnas ett länsbibliotek i varje län som ska bistå folkbiblioteken samt att det ska finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla högskolor. Dessutom anges i lagen att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna ska samverka och att kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheterna. Av bibliotekslagen framgår att kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Landstingen ansvarar för länsbiblioteken och för biblioteken vid högskolor med landstingskommunalt huvudmannaskap. Staten ansvarar för övriga högskolebibliotek och för lånecentralerna samt för sådan biblioteksverksamhet som enligt särskilda bestämmelser ankommer på staten. ska, enligt sin instruktion (SFS 2008:1421), tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur de planer för biblioteksverksamheterna som kommuner och landsting antar i enlighet med bibliotekslagen har utformats och hur de används. Preliminära resultat visar att alla kommuner ännu inte har antagit någon plan för biblioteksverksamheten i kommunen. I skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Lagen trädde i kraft . har i uppgift att, i enlighet med direktiven (dir. 2011:24), analysera det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och för spridning av kvalitetslitteratur i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska pröva om utvecklingen motiverar förändringar i de statliga stöden till bibliotekssektorn, t.ex. vad gäller medieförsörjning. Kommittén ska även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skol- och folkbiblioteken och pedagogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i undervisningen, samt pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekets ställning och föreslå relevanta insatser. Även om biblioteksverksamheten främst är en angelägenhet stöds den även genom statliga bidrag, främst från . Statliga medel till regional biblioteksverksamhet fördelas genom kultursamverkansmodellen.